VSRS Sklep X DoR 149/2019-3
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-02-19

Peter Golob (preds.), Borivoj Rozman (poroč.), mag. Tatjana Steinman

CESTE IN CESTNI PROMET - CIVILNO PROCESNO PRAVO - RAZLASTITEV - UPRAVNI SPOR

dopuščena revizija - obstoječa javna cesta - razlastitev nepremičnine - obseg razlastitve - postopek ugotavljanja - postopek pred geodetsko upravo - upravni postopek ureditve meje in parcelacije - postopek razlastitve - pravica do izjave - pomembno pravno vprašanje izkazano

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali se obseg razlastitve obstoječe javne ceste po 19. členu Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih cestah (ZJC-B) ugotavlja v geodetskem postopku ali v postopku razlastitve.

Ali se obseg razlastitve obstoječe javne ceste po 19. členu Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih cestah (ZJC-B) ugotavlja v geodetskem postopku ali v postopku razlastitve?

1. Upravno sodišče Republike Slovenije je z izpodbijano sodbo zavrnilo tožbo tožeče stranke zoper odločbo Upravne enote Ljubljana, št. 352-31/2015-50 z dne 28. 8. 2017 in sklep istega organa št. 352-31/2015-51 z dne 29. 8. 2017 v zvezi z odločbo Ministrstva za okolje in prostor, št. 35020-6/2016-6 z dne 22. 1. 2018 in odločbo istega organa, št. 3502-6/2016-7 z dne 24. 1. 2018. Z odločbo je prvostopenjski upravni organ odločil: da se v korist Občine razlasti lastninska pravica na tam navedenih zemljiščih v lasti tožnika (prva točka izreka); da se zavrne tožnikova zahteva za prevzem preostalih tam navedenih zemljišč (druga točka izreka); da je dokončnost te odločbe podlaga za izbris zaznambe uvedbe razlastitvenega postopka in za vpis lastninske pravice v korist razlastitvene upravičenke, da lahko tožnik po pravnomočnosti odločbe zahteva plačilo odškodnine ali nadomestne nepremičnine in da bo o stroških postopka odločeno s posebnim sklepom (tretja, četrta in peta točka izreka). S sklepom pa je nato prvostopenjski organ odločil še o stroških postopka.

2. V obrazložitvi izpodbijane sodbe je Upravno sodišče med drugim navedlo, da je upravni organ pravilno razlastil le tisti obseg zemljišč, ki sestavljajo obstoječo cesto. Ta obseg je bil določen s pravnomočno odločbo geodetskega organa, ki je bila izdana na podlagi 48. čelna Zakona o evidentiranju nepremičnin. V geodetskem postopku, ki se ga je udeleževal tudi tožnik, je bila parcelacija izvedena po zunanjem robu cestnega sveta v skladu s 14. členom Zakona o cestah (ZCes-1). Zato ni mogoče pritrditi tožniku, da je obseg nepravilno določen, saj je določen po (nesporno) ugotovljenem dejanskem stanju. Sklicevanje tožnika na odločbo I U 417/2010 z dne 20. 9. 2011, v kateri je Upravno sodišče navedlo, da se obseg razlastitve ugotavlja v razlastitvenem in ne v geodetskem postopku, pa ni relevantno, ker se je zadeva nanašala na razlastitev po določbah 92. člena in nadaljnjih Zakona o urejanju prostora (ZUreP-1), v katerih predvideni obseg razlastitve ni nujno točno določen, saj se tekom postopka lahko izkaže, da je za uresničitev namena razlastitve treba razlastiti drugačen obseg nepremičnin, kot to izhaja iz zahteve.

3. Zoper sodbo Upravnega sodišča so predlog za dopustitev revizije po 367. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) vložili pravni nasledniki (dediči) tožnika. V predlogu so navedli in izkazali svoje pravno nasledstvo in predložili tudi izpisek iz matičnega registra o smrti tožnika. Predlagali so, naj Vrhovno sodišče dopusti revizijo zoper izpodbijano sodbo zaradi pomembnega pravnega vprašanja o tem, v katerem postopku se ugotavlja obseg razlastitve. Poudarili so, da se odločba v predhodnem postopku parcelacije izda v skrajšanem ugotovitvenem postopku, brez zaslišanja strank, ki nimajo možnosti izjave. Če ti nimajo možnosti izjave o obsegu javne ceste niti v postopku razlastitve, kar izhaja iz izpodbijane sodbe, pa to pomeni, da je pravica lastnikov zemljišč do izjave o obsegu javne ceste v razlastitvenem postopku po 19. členu ZJC-B

izključena. Menijo, da je s tako razlago zakona prekomerno poseženo v pravico do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave RS in 6. člena Evropske konvencije o človekovih pravicah.

4. Predlog za dopustitev revizije je utemeljen.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, izpolnjeni, zato je predlogu tožnikov za dopustitev revizije ugodilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP). Gre namreč za pomembno pravno vprašanje, ki presega okvir predmetne zadeve. Na to vprašanje Vrhovno sodišče še ni odgovorilo. Odgovor nanj pa je pomemben zaradi razlage določbe 19. člena ZJC-B, to je razlastitve obstoječih javnih cest, in s tem zaradi zagotovitve pravne varnosti in enotne uporabe prava.

Objavljen v Uradnem listu RS, št. 92/2005 z dne 18. 10. 2005.

Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnih cestah (2005) - ZJC-B  - člen 19

Zakon o evidentiranju nepremičnin (2006) - ZEN  - člen 48

Zakon o cestah (2010) - ZCes-1  - člen 14

Zakon o urejanju prostora (2002) - ZUreP-1  - člen 92

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367c, 367c/3

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 22

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.