VSRS Sklep II DoR 257/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-13

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DRUŽINSKO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - darilna pogodba - nagib za darilo - odpadla podlaga darila - kondikcija - pravno mnenje Občne seje - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo plačilo zneska 13.530,00 EUR tožniku z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 15. 10. 2015 dalje do plačila, v presežku (za plačilo zneska 15.551,09 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi in zakonske zamudne obresti od zneskov 11.000,00 EUR, 1.680,00 EUR in 850,00 EUR) pa je tožbeni zahtevek zavrnilo. Ugotovilo je, da ne obstoji toženkina terjatev do tožnika v znesku 6.390,00 EUR ter odločilo, da vsaka stranka krije svoje stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je toženkini pritožbi ugodilo in izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje spremenilo v ugodilnem delu tako, da je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo zneska 13.530,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 15. 10. 2015 dalje; razveljavilo glede ugotovitve, da toženkina terjatev do tožnika v znesku 6.390,00 EUR ne obstoji ter spremenilo glede odločitve o stroških tako, da je tožnik dolžan toženki povrniti 3.186,99 EUR stroškov pravdnega postopka s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi. Tožnikovo pritožbo je zavrnilo in v izpodbijanem in nespremenjenem zavrnilnem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je, da je tožnik dolžan povrniti toženki njene stroške pritožbenega postopka v znesku 356,99 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožnik. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pomembnem pravnem vprašanju: Ali je sodišče druge stopnje pravilno postopalo, ko ni sledilo ustaljeni sodni praksi, ki je temeljila na pravnem mnenju Vrhovnega sodišča SRS z dne 21. in 22. 12. 1987, kjer je zapisalo, da je nagib pri darilni pogodbi tako pomemben, da preide v pravno podlago (kavzo) pogodbe, saj sicer do darila ne bi prišlo, in da v primeru, če zaradi kasnejših okoliščin pravna podlaga odpade, da je s tem posel prenehal veljati, darovalec pridobil možnost uveljavljati kondikcijski zahtevek, ter s tem kršilo načelo enakosti? Navaja, da je do leta 2017 obstajala enotna sodna praksa, ki je bila spremenjena z odločbo Vrhovnega sodišča II Ips 218/2017. Vrhovno sodišče je zavzelo stališče, da določba 39. člena Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ) ničnost pogodbe veže le na okoliščino, ko ob sklenitvi pogodbe ni bilo pravne podlage in ne (izrecno) tudi, če naj bi ta odpadla kasneje, torej že ob sklenitvi in celo izpolnitvi. Izpodbijana odločitev zato povzroča diskriminacijske učinke, saj je pritožbeno sodišče odstopilo od dotedanje sodne prakse. V zvezi s tem uveljavlja kršitev po 22. člen URS.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanja, izpostavljenega v tožnikovem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je njegov predlog zavrnilo (367. c člen ZPP). Tožnik, ki s predlogom ni uspel, sam krije svoje stroške postopka za dopustitev revizije (prvi odstavek 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 22

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 39

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.