TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 188/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-23

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - sodniški pomočnik

Okoliščina, da je predlagateljica kot sodniška pomočnica zaposlena na Okrajnem sodišču v B., ki na prvi stopnji odloča v obravnavani zadevi, pomeni tehten razlog za prenos krajevne pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v A.

1. Predlagateljica je na Okrajno sodišče v A. vložila predlog za delitev skupnega premoženja. Na podlagi 66. in 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku - 1 (v nadaljevanju ZNP-1) je podala predlog za določitev krajevne pristojnosti. Navedla je, da je za odločanje v zadevi izključno pristojno Okrajno sodišče B., kjer je zaposlena kot sodniška pomočnica. Okrajno sodišče v A. je odločilo, da ni krajevno pristojno za odločanje v predmetni nepravdni zadevi in je zadevo odstopilo izključno krajevno pristojnemu Okrajnemu sodišču v B.

2. Okrajno sodišče v B. je na podlagi 67. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1 podalo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Tehtni razlog za prenos pristojnosti naj bi bil v tem, da je predlagateljica dolgoletna delavka na Okrajnem sodišču v B., kjer je zaposlena od 1. 5. 1995 dalje. Najprej je delala kot sodna zapisnikarica. V letu 1998 je delala v Uradu predsednika. Od jeseni 2011 je sodniška pomočnica na izvršilnem oddelku. Ker je v tem času v okviru delovnih obveznosti sodelovala z vsemi sodnicami in sodniki, so podane okoliščine, ki ovirajo objektivno in nepristransko sojenje.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Drugi tehtni razlogi, ki lahko utemeljujejo delegacijo pristojnosti po navedenem členu, so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost sodišča.

Okoliščina, da je predlagateljica kot sodniška pomočnica zaposlena na Okrajnem sodišču vB., ki na prvi stopnji odloča v obravnavani zadevi, pomeni tehten razlog za prenos krajevne pristojnosti. Zaradi varovanja objektivne nepristranskosti sojenja je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v zadevi določilo Okrajno sodišče v A. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Sklep VS RS I R 41/2019 z dne 14. 3. 2019; I R 76/2015 z dne 9. 7. 2015; I R 102/2012 z dne 21. 6. 2012.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 4/2020, enako tudi VSRS Sklep I R 88/2020
VSRS Sklep I R 191/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-09

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - nepravdni postopek - bivanje udeleženca v socialno varstvenem zavodu

Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Lenartu.

1. Pred Okrajnim sodiščem na Jesenicah je v teku postopek za postavitev pod skrbništvo in imenovanje skrbnika (zadeva N 45/2019).

2. Okrajno sodišče na Jesenicah je Vrhovnemu sodišču podalo predlog za določitev drugega pristojnega sodišča. Navaja, da je nasprotna udeleženka nameščena v Socialnovarstveni zavod Hrastovec, Hrastovec v Slovenskih goricah 22, Lenart v Slovenskih goricah, kjer ima začasno prebivališče in tudi naslov za vročanje. Opozarja na določbe 61. in 62. člena Zakona o nepravdnem postopku, ki terjajo, da je treba osebo obvezno zaslišati, razen, če se ugotovi, da bi zaslišanje škodilo njenemu zdravju ali da glede na njeno zdravstveno stanje zaslišanje ni mogoče. Hkrati postopka ni mogoče opraviti brez pregleda nasprotnega udeleženca pri izvedencu medicinske stroke. Glede na zdravstveno stanje nasprotne udeleženke in glede na dejansko prebivališče nasprotne udeleženke je po mnenju Okrajnega sodišča na Jesenicah smotrno, da se postopek opravi na Okrajnem sodišču v Lenartu.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP).

4. Po presoji Vrhovnega sodišča so okoliščine, na katere Okrajno sodišče na Jesenicah opira svoj predlog za prenos pristojnosti, takšne okoliščine, ki ustrezajo predpostavki za prenos pristojnosti iz 67. člena ZPP. Postopek se bo namreč lažje opravil na Okrajnem sodišču v Lenartu, na območju katerega se nahaja socialnovarstveni zavod, katerega varovanka je nasprotna udeleženka.

5. V skladu s 67. členom ZPP je zato Vrhovno sodišče odločilo, da se za sojenje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Lenartu.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 15/2021, enako tudi VSRS Sklep I R 130/2022
VSRS Sklep I R 185/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-09

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

pristojnost - potrdilo o izvršljivosti odločbe - potrdilo o evropskem nalogu za izvršbo - izdaja potrdila - krajevna pristojnost izvršilnega sodišča

40.c člen ZIZ določa, da je v postopku izdaje potrdila o izvršljivosti odločbe, poravnave oziroma javne listine ne glede na določbo prvega odstavka 42.a člena ZIZ pristojno tisto sodišče, ki je v postopku izvršbe na podlagi verodostojne listine po ugotovitvi pravnomočnosti sklepa o izvršbi krajevno pristojno za odločanje glede na dovoljena sredstva izvršbe.

Za odločanje o upnikovem predlogu za izdajo potrdila o Evropskem nalogu za izvršbo za sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 138170/2012 z dne 24. 9. 2012 je pristojno Okrajno sodišče v Piranu.

1. Okrajno sodišče v Piranu se je s sklepom VL 138170/2012 z dne 11. 9. 2019 izreklo za nepristojno za izdajo potrdila o izvršljivosti sklepa o izvršbi. Po pravnomočnosti je zadevo odstopilo Okrajnemu sodišču v Ljubljani.

2. Okrajno sodišče v Ljubljani meni, da ni pristojno v obravnavani zadevi. Opozarja na določbo 40.c člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ), ki določa, da je v postopku izdaje potrdila o izvršljivosti odločbe, poravnave oziroma javne listine ne glede na določbo prvega odstavka 42.a člena ZIZ pristojno tisto sodišče, ki je v postopku izvršbe na podlagi verodostojne listine po ugotovitvi pravnomočnosti sklepa o izvršbi krajevno pristojno za odločanje glede na dovoljena sredstva izvršbe.

3. Argumentacija Okrajnega sodišča v Ljubljani je pravilna in ji ni kaj dodati. Zato je Vrhovno sodišče na podlagi procesnega pooblastila iz drugega odstavka 25. člena Zakona o pravdnem postopku, ki se v skladu s 15. členom ZIZ uporablja tudi v izvršilnem postopku, odločilo, da je za odločanje o spornem procesnem dejanju pristojno Okrajno sodišče v Piranu.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 40c, 42a, 42a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 669/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-30

Jan Zobec (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost revizije v izvršilnem postopku - izvršilni postopek - določitev sodnih penalov - nedovoljen predlog - zavrženje predloga

Sklep o plačilu (ali zavrnitvi predloga za plačilo) sodnih penalov ni sklep, s katerim bi bil zavrnjen ali zavržen predlog za izvršbo. Gre za drug (drugačen) sklep, izdan v izvršilnem postopku, zoper katerega revizija ni dovoljena.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo upnikovo zahtevo za naložitev sodnih penalov in mu v plačilo naložilo 122,40 EUR dolžnikovih stroškov postopka. V presežku je dolžnikov zahtevek za povračilo stroškov zavrnilo.

2. Višje sodišče je upnikovo pritožbo zavrglo v delu, ki se nanaša na odločitev o zavrnitvi zahteve za povračilo presežka dolžnikovih stroškov. V preostalem delu je pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper takšen sklep (v zvezi s sklepom sodišča prve stopnje) upnik pravočasno vlaga predlog za dopustitev revizije. Vrhovnemu sodišču dopustitev predlaga zaradi odločitve o vprašanjih:

◦ Ali je sindikat na podlagi pravnomočne sodbe, izdane v kolektivnem delovnem sporu, aktivno legitimiran za vložitev predloga za določitev sodnih penalov?

◦ Ali sodba, izdana v kolektivnem delovnem sporu, ki določljivo opredeljuje obveznosti nasprotne stranke, predstavlja primeren izvršilni naslov za naložitev plačila sodnih penalov?

5. Zakon o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) v prvem odstavku 212. člena določa, da o upnikovi zahtevi, naj se dolžniku nedenarne obveznosti, ki izhaja iz izvršilnega naslova, naloži plačilo sodnih penalov, odloči sodišče v izvršilnem postopku. V prvem odstavku 10. člena istega zakona je določeno, da je revizija v izvršilnih postopkih (pod pogoji, ki jih določa zakon, ki ureja pravdni postopek) dovoljena zoper sklepe, izdane na drugi stopnji, s katerimi je pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne. Gre za novost, ki je bila uveljavljena 25. 3. 2018 z novelo ZIZ-L. Pred to novelo v izvršilnih postopkih revizija ni bila dovoljena. Z novelo pa jo je zakonodajalec omejil le na točno določene (taksativno naštete) sklepe. To pomeni, da zoper druge sklepe, izdane v tovrstnih postopkih, revizija še vedno ni dovoljena.

6. Sklep o plačilu (ali zavrnitvi predloga za plačilo) sodnih penalov ni sklep, s katerim bi bil zavrnjen ali zavržen predlog za izvršbo.

Gre torej za drug (drugačen) sklep, izdan v izvršilnem postopku, zoper katerega revizija ni dovoljena. To pomeni, da ne more biti niti dopuščena (drugi odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP).

7. Vrhovno sodišče je zato upnikov predlog zavrglo (377. člen ZPP).

Ta sklep je izvršilni naslov, na podlagi katerega lahko upnik (če je njegovemu predlogu ugodeno) sodišču predlaga izdajo sklepa o izvršbi (drugi odstavek 212. člena ZIZ).

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 10, 212, 212/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/2, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 6/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-30

Jan Zobec (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - uslužbenka pristojnega sodišča kot stranka v postopku - konkretizacija navedb

Predlog Okrožnega sodišča v Murski Soboti temelji na goli okoliščini, da je tožnica zaposlena na tem sodišču. Pri tem iz predloga za prenos pristojnosti ni razvidno, v kakšni vlogi je zaposlena, kakor tudi ne, na katerem sodnem oddelku. Predlog nasploh ne podaja nobenih konkretnih okoliščin primera. Ker je tako, Vrhovno sodišče pred seboj nima dejanskih okoliščin, na katere bi lahko oprlo prenos pristojnosti po 67. členu ZPP.

1. Tožnica je na Okrožno sodišče v Murski Soboti vložila tožbo, ki se pred tem sodiščem obravnava pod opr. št. P 2/2020.

2. Okrožno sodišče v Murski Soboti je Vrhovnemu sodišču poslalo lasten predlog za prenos pristojnosti. Navaja, da je tožeča stranka „zaposlena pri naslovnem sodišču na enem izmed sodnih oddelkov.“ Temelječ na tej okoliščini predlaga prenos pristojnosti po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so zato drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

5. „Drugi tehtni razlogi,“ ki lahko utemeljujejo delegacijo pristojnosti po navedenem členu, so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost sodišča. Takšna okoliščina je lahko tudi ta, da je stranka postopka zaposlena na sodišču. Iz sodne prakse prav tako izhaja, da golega avtomatizma pri odločanju po 67. členu ZPP v takšnem primeru ni. Pri odločanju o tem, ali bi lahko bil okrnjen videz nepristranskosti je treba imeti pred očmi vse okoliščine konkretnega primera

. V tej zadevi je Vrhovno sodišče že izreklo, da je posplošeno sklepanje na podlagi golega dejstva, da je stranka postopka zaposlena na razpravljajočem sodišču, preuranjeno.

6. Za prav tak položaj gre tudi v obravnavani zadevi. Predlog Okrožnega sodišča v Murski Soboti temelji na goli okoliščini, da je tožnica zaposlena na tem sodišču. Pri tem iz predloga za prenos pristojnosti ni razvidno, v kakšni vlogi je zaposlena, kakor tudi ne, na katerem sodnem oddelku. Predlog nasploh ne podaja nobenih konkretnih okoliščin primera.

7. Ker je tako, Vrhovno sodišče pred seboj nima dejanskih okoliščin, na katere bi lahko oprlo prenos pristojnosti po 67. členu ZPP. Zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Primerjaj sklep I R 165/2019 z dne 9. 12. 2019.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 173/2019-3
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-29

dr. Erik Kerševan (preds.), Nataša Smrekar (poroč.), Marko Prijatelj

predlog za dopustitev revizije - nepopoln predlog - konkretiziranost pravnega vprašanja - pomembno pravno vprašanje ni izpostavljeno - natančna in konkretna opredelitev pomembnega pravnega vprašanja - zavrženje predloga

Predlog, ki ne vsebuje konkretne in natančne opredelitve pravnega vprašanja, o katerem se pričakuje odločitev Vrhovnega sodišča, je nepopoln.

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo zavrnilo tožbo zoper odločbo Finančne uprave Republike Slovenije, št. DT 0610-10126/2015-29 z dne 29. 5. 2017, s katero je davčni organ prve stopnje tožniku odmeril davek na dodano vrednost v znesku 145.640,42 EUR (I.1 točka izreka) in pripadajoče obresti v znesku 25.714,40 EUR (I.2 točka izreka) z rokom plačila 30 dni po vročitvi te odločbe, po preteku tega roka pa bodo zaračunane zamudne obresti in začet postopek davčne izvršbe (III. točka izreka), ter odločil, da tožniku preneha identifikacija za namene DDV (II. točka izreka). Odločeno je bilo še, da tožnik ni zahteval povrnitve stroškov in da stroški, ki so nastali davčnemu organu, bremenijo davčni organ (IV. točka izreka) ter da pritožba ne zadrži izvršitve (V. točka izreka). Davčni organ druge stopnje je tožnikovo pritožbo z odločbo, št. DT-499-16-112/2017-3 z dne 26. 7. 2018, zavrnil.

2. Zoper navedeno pravnomočno sodbo je tožnica (v nadaljevanju: predlagateljica) vložila predlog za dopustitev revizije.

4. V skladu s četrtim odstavkom 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče prve stopnje to vprašanje rešilo nezakonito; zatrjevane kršitve postopka mora predlagatelj opisati natančno in konkretno, na enak način pa mora izkazati tudi obstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse.

5. Z zakonom so določene jasne zahteve po obveznih sestavinah predloga za dopustitev revizije, ki jim predlagateljica ni zadostila. V predlogu za dopustitev revizije je namreč zgolj navedla, da se sodišče prve stopnje ni izreklo o tožbenih navedbah glede napačne uporabe materialnega prava, v nadaljevanju pa se navedbe pavšalno nanašajo na postopanje davčnega organa. Pri tem ni natančno in konkretno izpostavila spornega pravnega vprašanja, o katerem naj bi odločalo Vrhovno sodišče.

6. Predlog, ki ne vsebuje konkretne in natančne opredelitve pravnega vprašanja, o katerem se pričakuje odločitev Vrhovnega sodišča, je nepopoln.

7. Vrhovno sodišče ga je zato v skladu s pooblastilom iz šestega odstavka 367.b člena ZPP zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b, 367b/4, 367b/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 24/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-18

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - odškodninska tožba - odškodninska odgovornost države za delo sodišča - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča

Zaradi zatrjevane protipravnosti pristojnega sodišča ni primerno, da bi to isto sodišče odločalo o odškodninski obveznosti Republike Slovenije iz tega naslova. Med druge tehtne razloge je tako mogoče šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti, ki je povezana s percepcijo strank in javnosti o nepristranskosti pristojnega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Kopru.

1. Tožnica je pri Okrožnem sodišču v Ljubljani vložil tožbo, v kateri uveljavlja plačilo odškodnine zoper Republiko Slovenijo. Trdi, da je toženka odgovorna za delovanje in protipravno ravnanje Okrožnega sodišča v Ljubljani, ki naj bi poseglo v njeno pravico do sojenja v razumnem roku.

2. Okrožno sodišče v Ljubljani je Vrhovnemu sodišču predlagalo delegacijo pristojnosti v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Meni, da so zatrjevane kršitve predložitvenega sodišča tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Tožnica v tožbi očita pristojnemu sodišču, da naj bi bilo ravnalo protipravno zaradi predolgega trajanja pravdnega postopka oziroma postopka z razveljavitvijo klavzule pravnomočnosti. Zaradi zatrjevane protipravnosti pristojnega sodišča ni primerno, da bi to isto sodišče odločalo o odškodninski obveznosti Republike Slovenije iz tega naslova. Med druge tehtne razloge je tako mogoče šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti, ki je povezana s percepcijo strank in javnosti o nepristranskosti pristojnega sodišča.

5. Navedeni razlogi predstavljajo tehtne razloge v smislu določbe 67. člena ZPP za določitev drugega pristojnega sodišča, da postopa v zadevi. Zato je Vrhovno sodišče predlogu za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Kopru.

6. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 283/2019-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-02-10

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga - znižanje plače

- ali je zakonita odpoved pogodbe o zaposlitvi, čeprav obseg dela delavca na delovnem mestu ostaja pretežno enak in spremembo pri delu predstavlja črtanje le ene delovne naloge;

- ali je delodajalec upravičen v takšnem primeru ponuditi novo pogodbo o zaposlitvi za isto delo in za 25% znižano plačo.

− ali je zakonita odpoved pogodbe o zaposlitvi, čeprav obseg dela delavca na delovnem mestu ostaja pretežno enak in spremembo pri delu predstavlja črtanje le ene delovne naloge;

− ali je delodajalec upravičen v takšnem primeru ponuditi novo pogodbo o zaposlitvi za isto delo in za 25 % znižano plačo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek za ugotovitev nezakonitosti redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga s ponudbo nove. Ugotovilo je, da je prišlo pri toženki do dejanske reorganizacije, da tožnica ne pokriva več področja informatike, da je preseljeno na novo organizacijsko enoto in da je v teh okoliščinah toženka utemeljeno odpovedala prejšnjo pogodbo o zaposlitvi, saj se delo ne opravlja več pod njenimi pogoji. Zlorabe ni ugotovilo in je presodilo, da je toženka lahko odpovedala pogodbo o zaposlitvi, četudi je z reorganizacijo odpadlo le 2 % njenih nalog, in ji ponudila v podpis novo pogodbo o zaposlitvi z istim nazivom in preostankom prejšnjih nalog.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnice in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. V pravočasnem predlogu za dopustitev revizije tožnica izpostavlja vprašanji:

− ali je zakonita odpoved pogodbe o zaposlitvi, čeprav dejanski (in ne formalni) obseg dela delavca na delovnem mestu ostaja pretežno enak in čeprav spremembo pri delu delavca predstavlja črtanje le ene delovne naloge, ki predstavlja zanemarljivo majhen (2 %) obseg dela delavca;

− ali je delodajalec upravičen v takšnem primeru ponuditi novo pogodbo o zaposlitvi za isto delo in za 25 % znižano plačo.

Meni, da je toženka zlorabila institut odpovedi pogodbe o zaposlitvi le zato, da bi ji znižala plačo.

5. Sodišče po prvem odstavku 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji iz 367.a člena ZPP izpolnjeni, zato je revizijo dopustilo v obsegu, razvidnem iz izreka sklepa.

7. Vrhovno sodišče je v senatu, navedenem v uvodu sklepa, odločitev sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.