TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 329/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-07-31

mag. Nina Betetto (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - zahteva za oceno ustavnosti - prekinitev postopka - ocena ustavnosti ZIZ

Vrhovno sodišče je v zadevi II DoR 62/2020 s sklepom prekinilo postopek in z zahtevo začelo postopek za oceno ustavnosti prvega odstavka 10. člena ZIZ. Zadeva se pri Ustavnem sodišču RS vodi pod opr. št. U-I-225/20.

Ker bi moralo Vrhovno sodišče tudi v tu obravnavani zadevi pri odločanju o predlogu (tj. pri presoji njegove dovoljenosti) uporabiti navedeni člen ZIZ, je v skladu z drugim odstavkom 23. člena Zakona o ustavnem sodišču prekinilo tudi ta postopek.

Postopek se prekine do odločitve Ustavnega sodišča v postopku za presojo ustavnosti prvega odstavka 10. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (Uradni list RS, št. 3/07 – uradno prečiščeno besedilo, 93/07, 28/09, 51/10, 26/11, 53/14, 54/15 in 11/18).

1. Sodišče prve stopnje je dovolilo nadaljevanje izvršbe z novim izvršilnim sredstvom – dolžnikovimi nepremičninami. Dolžnikov ugovor zoper ta sklep je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo dolžnikovo pritožbo zoper odločitev sodišča prve stopnje o zavrnitvi njegovega ugovora.

3. Dolžnik je zoper sklep sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Zatrjuje bistvene kršitve določb postopka in zmotno uporabo materialnega prava. Zastavlja dve vprašanji, katerih pomembnost predlaganih vprašanj utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in razvoja prava preko sodne prakse.

4. Postopek odločanja o predlogu za dopustitev revizije se prekine.

5. Vrhovno sodišče je v zadevi II DoR 62/2020 s sklepom prekinilo postopek in z zahtevo začelo postopek za oceno ustavnosti prvega odstavka 10. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ). Zadeva se pri Ustavnem sodišču RS vodi pod opr. št. U-I-225/20.

6. Ker bi moralo Vrhovno sodišče tudi v tu obravnavani zadevi pri odločanju o predlogu (tj. pri presoji njegove dovoljenosti) uporabiti navedeni člen ZIZ, je v skladu z drugim odstavkom 23. člena Zakona o ustavnem sodišču prekinilo tudi ta postopek.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnice in sodnikov, ki so navedeni v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 10

Zakon o ustavnem sodišču (1994) - ZUstS  - člen 23

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 111/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-07-10

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Jan Zobec

dopuščena revizija - negatorna tožba - lastninska pravica na nepremičnini - dokaz o lastništvu - zemljiškoknjižni izpisek - nasprotje med trditvami in dokazi - zamudna sodba - pogoji za izdajo zamudne sodbe

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je v primeru, ko tožeča stranka zatrjuje, da je lastnica nepremičnine, iz tožbi priloženega zemljiškoknjižnega izpiska pa izhaja, da je zemljiškoknjižni lastnik tretja oseba, izpolnjen pogoj za izdajo zamudne sodbe iz 4. točke 1. odstavka 318. člena ZPP.

Revizija se dopusti glede vprašanja: „Ali je v primeru, ko tožeča stranka zatrjuje, da je lastnica nepremičnine, iz tožbi priloženega zemljiškoknjižnega izpiska pa izhaja, da je zemljiškoknjižni lastnik tretja oseba, izpolnjen pogoj za izdajo zamudne sodbe iz 4. točke 1. odstavka 318. člena ZPP?“

1. Sodišče prve stopnje je z zamudno sodbo ugodilo tožbenemu zahtevku za odstranitev omarice za krajevni kabelski sistem in za prepoved bodočih vznemirjanj lastninske pravice tožnika. Presodilo je, da je tožnik navedel vsa odločilna dejstva, ki utemeljujejo tožbeni zahtevek. Ker je tožena stranka brez njegovega dovoljenja in brez pravne podlage na nepremičnino, ki je v lasti tožnika, postavila omarico, jo mora odstraniti in tudi v bodoče ne sme z nedopustno postavitvijo objektov vznemirjati tožnika v njegovi lastninski pravici. Priložene listine ne nasprotujejo navedbam tožnika, prav tako pa njim ne nasprotujejo splošno znana dejstva.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke in zamudno sodbo potrdilo.

3. Zoper odločitev sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije glede vprašanja: „Ali je v primeru, ko tožeča stranka zatrjuje, da je lastnica nepremičnine, iz tožbi priloženega zemljiškoknjižnega izpiska pa izhaja, da je zemljiškoknjižni lastnik tretja oseba, izpolnjen pogoj za izdajo zamudne sodbe iz 4. točke 1. odstavka 318. člena ZPP?“

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije izpolnjeni glede vprašanja, ki je razviden iz izreka tega sklepa, in je v tem delu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenim v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 318, 318/1-4, 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 99

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 110/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-07

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo z delom sodišča - dolgotrajnost sodnega postopka

Predlagatelj vsebinsko ne utemelji, v čem naj bi bilo dosedanje delo pristojnega sodišča krivično in zakaj meni, da mu celotno Višje sodišče v Ljubljani ne bo moglo zagotoviti nepristranskega sojenja. Prav tako ne ponudi razlogov za sklep, da bi Višje sodišče v Mariboru lažje opravilo predmetni postopek. Očitek o dolgotrajnosti postopka ne utemeljuje prenosa pristojnosti z Višjega sodišča v Ljubljani na drugo višje sodišče, saj lahko tak prenos postopek celo podaljša, stranke pa imajo za primer varstva pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja na voljo posebna pravna sredstva (nadzorstveno pritožbo in rokovni predlog po ZVPSBNO).

1. Pred Okrajnim sodiščem v Domžalah poteka nepravdni postopek po predlogu predlagatelja za prenehanje (ukinitev) skrbništva.

2. Predlagatelj je zoper sklep Okrajnega sodišča v Domžalah N 21/2020 z dne 30. 6. 2020 (s katerim je sodišče zavrnilo njegov predlog za taksno oprostitev) vložil pritožbo, v kateri je predlagal delegacijo pristojnosti z Višjega sodišča v Ljubljani na Višje sodišče v Mariboru. Navaja, da naj bi bilo sojenje Višjega sodišča v Ljubljani dolgotrajno in krivično.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v povezavi z 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi. Drug tehten razlog v smislu 67. člena ZPP je tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Izključiti je namreč treba vsako okoliščino, ki bi, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, lahko omajala zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da okoliščine, ki jih v predlogu navaja predlagatelj, ne predstavljajo tehtnega razloga za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Predlagatelj vsebinsko ne utemelji, v čem naj bi bilo dosedanje delo pristojnega sodišča krivično in zakaj meni, da mu celotno Višje sodišče v Ljubljani ne bo moglo zagotoviti nepristranskega sojenja. Prav tako ne ponudi razlogov za sklep, da bi Višje sodišče v Mariboru lažje opravilo predmetni postopek. Očitek o dolgotrajnosti postopka ne utemeljuje prenosa pristojnosti z Višjega sodišča v Ljubljani na drugo višje sodišče, saj lahko tak prenos postopek celo podaljša, stranke pa imajo za primer varstva pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja na voljo posebna pravna sredstva (nadzorstveno pritožbo in rokovni predlog po ZVPSBNO).

6. Ker predlog ni utemeljen, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 122/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-28

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku - odškodninska odgovornost sodnika - protipravno ravnanje sodnika - objektivna nepristranskost sodišča - ugoditev predlogu

Ni primerno, da bi sodnik istega sodišča presojal o protipravnosti ravnanja svojega kolega, saj bi to lahko - zlasti pri nasprotni stranki - vzbudilo vtis pristranskosti sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Celju.

1. Tožnika sta pri Okrožnemu sodišču v Mariboru vložila tožbo, v kateri uveljavljata plačilo odškodnine za škodo, ki naj bi jima jo povzročil toženec pri opravljanju sodniške službe.

2. Okrožno sodišče v Mariboru je Vrhovnemu sodišču predlagalo delegacijo pristojnosti zaradi zagotovitve nepristranskega sojenja. Glede na to, da je toženec sodnik Okrožnega sodišča v Mariboru in da se tožba nanaša na postopek vpisa v sodni register, ki ga je vodil (opr. št. Srg 2016/34149), menijo, da zadeve ne more obravnavati noben izmed sodnikov istega okrožnega sodišča, ne da bi se pri tem lahko pri nasprotni stranki ustvaril dvom o objektivni nepristranskosti sodišča.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je treba šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča. Tožnika v tožbi zatrjujeta, da naj bi do napake prišlo v postopku, ki ga je vodil sodnik Okrožnega sodišča v Mariboru. Tako ni primerno, da bi sodnik istega sodišča presojal o protipravnosti ravnanja svojega kolega, saj bi to lahko – zlasti pri nasprotni stranki – vzbudilo vtis pristranskosti sodišča. Navedeno je tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi, zato je Vrhovno sodišče odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrožno sodišče v Celju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 36/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-11

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

določitev pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - pristojno sodišče kot stranka v postopku

Okoliščina, da je predmet postopka terjatev iz razmerja med tožečo stranko in predložitvenim sodiščem, spada med tehtne razloge za prenos pristojnosti po 67. členu ZPP.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Celju.

1. Tožeča stranka je pred Okrožnim sodiščem v Mariboru kot stvarno in krajevno pristojnim sodiščem zoper toženo stranko vložila tožbo, s katero zahteva povračilo stroškov hrambe vozila. Tožeča stranka v posledici smrti izvršitelja, ki je odredil hrambo vozila, navedene stroške terja od Okrožnega sodišča v Mariboru oziroma tožene stranke. Tožeča stranka je pred pravdo za hrambo vozila izdala račun, ki ga je naslovila na Okrožno sodišče v Mariboru, to pa je plačilo računa zavrnilo. Takšna narava spora pomeni tehten razlog, ki vzbuja dvom v nepristranskost omenjenega sodišča, zato predlaga, da se za odločanje o zadevi določi stvarno pristojno sodišče v Celju. S predlogom se je v odgovoru na tožbo strinjala tudi tožena stranka.

3. Na predlog stranke lahko Vrhovno sodišče po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Drug tehten razlog v smislu navedene zakonske določbe je tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Ta naj bi zagotovila, da bo izključen vsak dvom, ki bi lahko omajal zaupanje strank v odločanje sodišča.

4. Okoliščina, da je predmet postopka terjatev iz razmerja med tožečo stranko in Okrožnim sodiščem v Mariboru, spada med takšne tehtne razloge. Če bi o zadevi odločalo mariborsko sodišče, bi bilo lahko ogroženo zaupanje strank, potencialno pa tudi javnosti, v objektivno nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

5. Ker v predlogu za delegacijo uveljavljena okoliščina utemeljuje prenos krajevne pristojnosti, je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v zadevi določilo Okrožno sodišče v Celju (67. člen ZPP).

6. Odločitev je bila sprejeta soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP)

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 52/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-11

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

dopustitev revizije - zavarovalna pogodba - odgovornost delodajalca - omejitev zavarovalnega kritja - kršitev predpisov

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali mora sodišče v primeru, ko presoja, ali je podan izključitveni razlog "zavestno ravnanje proti veljavnim predpisom ali proti navodilom, ki jih je izdal naročnik ali organ oblasti", ugotavljati zavestno komponento ali pa je dovolj, da le ugotovi, da je bilo ravnanje zavarovanca v nasprotju z veljavnimi predpisi.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali mora sodišče v primeru, ko presoja, ali je podan izključitveni razlog „zavestno ravnanje proti veljavnim predpisom ali proti navodilom, ki jih je izdal naročnik ali organ oblasti“, ugotavljati zavestno komponento ali pa je dovolj, da le ugotovi, da je bilo ravnanje zavarovanca v nasprotju z veljavnimi predpisi.

1. Sodišče prve stopnje je v celoti zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo23.929,79 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 18. 1. 2018 ter za plačilo 2.099,23 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od vložitve tožbe dalje (točka I.1. izreka); za povračilo zneskov rente, ki jih tožnica plačuje A. A. po 150,00 EUR mesečno in sicer do izdaje sodbe sodišča prve stopnje (točkaI.2. izreka); da je dolžna toženka namesto tožnice plačevati A. A. mesečno rento od izdaje sodbe dalje in sicer do vsakega 15. dne v mesecu z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (točka I.3. izreka) in da je toženka dolžna tožnici povrniti stroške pravdnega postopka z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (točka I.4. izreka). Tožnici je naložilo povračilo 1.034,88 EUR toženkinih stroškov pravdnega postopka z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. Točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnice in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje (II. točka izreka) ter odločilo, da tožnica sama trpi svoje pritožbene stroške (III. točka izreka).

3. Tožnica zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga predlog za dopustitev revizije.

5. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) izpolnjeni glede pravnega vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v navedenem obsegu dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 953

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367A, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 94/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-09-15

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

predlog za dopustitev revizije - epidemija - interventni ukrepi - tek rokov - neplačana taksa - umik predloga

Ob upoštevanju 67. člena ZIUOOPE so v letu 2020 sodne počitnice določene le za čas od 1. do 15. avgusta, le za čas sodnih počitnic pa je v skladu z drugim odstavkom 83. člena Zakona o sodiščih izključen tek procesnih rokov.

Šteje se, da je tožeča stranka umaknila predlog za dopustitev revizije.

1. Sodišče druge stopnje je v delu, ki je relevanten za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, pritožbi ugodilo in prvostopenjsko sodbo spremenilo tako, da je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 8.800,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 25. 5. 2016 naprej.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Po 105.a členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP) mora biti ob vložitvi predloga za dopustitev revizije, najkasneje pa v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse, plačana sodna taksa. Če v tem roku sodna taksa ni plačana in niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks, se šteje, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

4. Predlagateljica je plačilni nalog za plačilo sodne takse z dne 9. 7. 2020, s katerim ji je bilo naloženo, naj sodno takso za predlog za dopustitev revizije plača v petnajstih dneh, in v katerem je bila opozorjena na posledice neplačila takse, prejela 10. 7. 2020.

5. Iz evidence Vrhovnega sodišča ni razvidno, da bi predlagateljica v petnajstdnevnem roku, ki ji je iztekel 27. 7. 2020,

plačala sodno takso. Vrhovno sodišče jo je z dopisom III DoR 94/2020 z dne 27. 8. 2020, ki ga je prejela 28. 8. 2020, pozvalo, da se o tem dejstvu lahko izjavi v roku treh dni. Izjave ni podala.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da je nastopila posledica iz tretjega odstavka 105.a člena ZPP, po kateri se šteje, da je predlog umaknjen.

7. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Tega dne je rok za plačilo sodne takse iztekel zato, ker so ob upoštevanju 67. člena Zakona o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije COVID-19 (ZIUOOPE, Ur. l. RS 80/2020) v letu 2020 sodne počitnice določene le za čas od 1. do 15. avgusta, le za čas sodnih počitnic pa je v skladu z drugim odstavkom 83. člena Zakona o sodiščih izključen tek procesnih rokov.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a

Zakon o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije COVID-19 (2020) - ZIUOOPE  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 62/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-11

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - JAVNI USLUŽBENCI - ODŠKODNINSKO PRAVO - ZDRAVSTVENA DEJAVNOST

dopuščena revizija - javni sektor - plače javnih uslužbencev - kolektivna pogodba za javni sektor - aneks h kolektivni pogodbi - zdravstvena dejavnost - cena zdravstvenih storitev - kalkulacija cen

Revizija se dopusti glede vprašanja, kakšen vpliv ima sprejetje Aneksa h kolektivni pogodbi v javnem sektorju, ki ureja spremembo višine plač v javnem sektorju ali sprememb Zakona o sistemu plač v javnem sektorju oziroma drugega predpisa, ki ureja to področje, na kalkulacijo cen zdravstvenih storitev.

Revizija se dopusti glede vprašanja, kakšen vpliv ima sprejetje Aneksa h kolektivni pogodbi v javnem sektorju, ki ureja spremembo višine plač v javnem sektorju ali sprememb Zakona o sistemu plač v javnem sektorju oziroma drugega predpisa, ki ureja to področje, na kalkulacijo cen zdravstvenih storitev.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 50.510,30 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, kot je opredeljeno v izreku sklepa. Revizijo je zato glede tega dopustilo.

5. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju (1992) - ZZVZZ  - člen 63, 65, 66

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep III DoR 177/2019-7, enako tudi VSRS Sklep III DoR 184/2019-7, VSRS Sklep III DoR 216/2019-8, VSRS Sklep III DoR 43/2020, VSRS Sklep III DoR 82/2020
VSRS Sklep III DoR 56/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-11

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

dopustitev revizije - podjetnik - smrt podjetnika - nadaljevanje zapustnikovega podjetja

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilno sklepanje pritožbenega sodišča, da toženec ni nadaljeval očetovega podjetja v smislu določbe 72. člena ZGD-1.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilno sklepanje pritožbenega sodišča, da toženec ni nadaljeval očetovega podjetja v smislu določbe 72. člena ZGD-1?

je v delu, relevantnem za odločitev o predlogu za dopustitev revizije, toženi stranki naložilo plačilo 6.236,75 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od različnih zneskov in datumov (III. točka izreka) ter toženi stranki naložilo povračilo 2.310,49 EUR pravdnih stroškov tožeče stranke z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (V. točka izreka).

je pritožbo tožene stranke v pretežni meri zavrnilo, le glede obveznosti povračila pravdnih stroškov tožeče stranke jo je spremenilo tako, da je toženi stranki naložilo povračilo 2.131,57 EUR z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (I. točka izreka). Toženi stranki je naložilo še povračilo 373,32 EUR pritožbenih stroškov tožeče stranke (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije

5. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) izpolnjeni glede pravnega vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v navedenem obsegu dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 72

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.