VSRS Sklep II Ips 125/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-06

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel, Tomaž Pavčnik, Jan Zobec

zahteva za varstvo zakonitosti - dovoljenost zahteve za varstvo zakonitosti - opredelitev pomembnega pravnega vprašanja - lovska izkaznica - izdaja izkaznice - veljavnost izkaznice - preklic veljavnosti izkaznice - zavrženje zahteve za varstvo zakonitosti

Ker je odgovor na v zahtevi zastavljeno vprašanje jasen, je Vrhovno sodišče zaradi neizpolnjevanja pogojev iz 367.a člena ZPP zahtevo zavrglo.

I. Zahteva za varstvo zakonitosti se zavrže.

II. Tožeče stranke same krijejo stroške odgovora na zahtevo za varstvo zakonitosti.

Tožbeni zahtevek in trditve pravdnih strank

1. Tožniki so lovci in od toženke zahtevajo izročitev hologramskih nalepk za leto 2017. Trdijo, da imajo veljavno lovsko izkaznico in izpolnjene pogoje za njeno podaljšanje. Čeprav jim je toženka hologramske nalepke že izdala, jim jih je na podlagi sklepa upravnega odbora odvzela.

2. Toženka je ugovarjala, da tožnikom zaradi vpisa v evidenco pravnomočnih odločb ni mogla izdati hologramskih nalepk.

− Tožniki so bili v prekrškovnem postopku pravnomočno obsojeni zaradi kršitev iz pete alineje prvega odstavka 63. člena Zakona o divjadi in lovstvu (v nadaljevanju ZDLov-1). Lovska zveza Slovenije (v nadaljevanju Zveza) tožnikom ni preklicala veljavnosti lovske izkaznice. Toženka zoper tožnike ni izvedla disciplinskega postopka. Tožniki so članarino za leto 2017 plačali.

− Po Pravilniku o lovski izkaznici se hologramska nalepka izda po plačilu članarine. Z njeno pridobitvijo se podaljša veljavnost lovske izkaznice.

3. Sodišče prve stopnje je odločilo, da je toženka dolžna tožnikom izročiti hologramske nalepke za leto 2017 in jim povrniti pravdne stroške. Sodba sodišča prve stopnje temelji na stališču, da lahko v skladu z 62. členom ZDLov-1 prekliče lovsko izkaznico ali jo odvzame zgolj njen izdajatelj. Po tem stališču toženka ni imela pravne podlage, da brez preklica veljavnosti lovske izkaznice s strani izdajatelja, tožnikom odvzeme hologramske nalepke za leto 2017. Edini pogoj za pridobitev hologramskih nalepk je plačilo članarine. Ker so tožniki s plačilom članarine postali upravičeni do podaljšanja veljavnosti lovske izkaznice, bi jim toženka morala izročiti hologramske nalepke. Drugi odstavek 63. člena ZDLov-1 je jasen. Niti Pravila Lovske družine Gornje jezero niti Pravilnik o lovski izkaznici ne določajo toženkine pristojnosti v zvezi s postopkom za preklic ali odvzem lovske izkaznice. Toženkino ravnanje ni bilo v skladu z načelom zakonitosti. V konkretnem primeru ukrep odvzema oziroma neizročitve hologramskih nalepk za čas trajanja vpisa odločbe o prekršku v evidenco prekrškovnih odločb ni bil jasno določen. Toženka je obšla določbe o disciplinskem kaznovanju in je izrekla kazen, ki ni bila predvidena v nobenem splošnem aktu. Tožnikom niso bila zagotovljena ustrezna procesna in vsebinska jamstva. V primerjavi z možnimi disciplinskimi kaznimi jih je doletela strožja sankcija.

4. Zoper pravnomočno odločitev sodišča druge stopnje je Vrhovno državno tožilstvo vložilo zahtevo za varstvo zakonitosti. Vrhovnemu sodišču predlaga, da zahtevi ugodi. Pogoji iz tretjega odstavka 385. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 367. a člena ZPP so izpolnjeni. Odgovor na vprašanje, ali je pravnomočna odločba, izrečena imetniku lovske izkaznice zaradi prekrškov iz četrte do šeste alineje prvega odstavka 63. člena ZDLov-1 dopusten razlog, zaradi katerega je lovska družina kot upravljavka lovišča pristojna odkloniti podaljšanje veljavnosti lovske izkaznice za novo koledarsko leto, bi pomembno vplival na razvoj in poenotenje prava na področju lovstva. Na zastavljeno vprašanje v sodni praksi ni izrecnega odgovora. Tožniki so bili pravnomočno kaznovani na plačilo globe zaradi prekrška po ZDLov-1 (2. točka prvega odstavka 77. člena v zvezi s prvim odstavkom 41. člena ZDLov-1), ki se še tri leta po pravnomočnosti odločb vodi v evidenci Inšpektorata Republike Slovenije za kmetijstvo, gozdarstvo, lovstvo in ribištvo o pravnomočnih odločbah o prekršku. Vprašanje je, ali je lovska družina kot upravljavka lovišča pred izročitvijo hologramskih nalepk za posamezno koledarsko leto upravičena odločati o obstoju okoliščin iz 63. členu ZDLov-1, če Zveza na predlog upravljavca lovišča ni preklicala veljavnosti lovske izkaznice. Odločitev sodišča prve stopnje odstopa od novejše sodne prakse, ki temelji na stališču, da splošna ureditev pravnih posledic v osmem poglavju Kazenskega zakonika ne izključuje drugačne ureditve v specialnih zakonih, ki z opredelitvijo posebnih pogojev za pridobitev položaja ali pravic pomenijo varstvo javnega interesa na posameznem področju. Tak pogoj vsebujeta peta in šesta alineja prvega odstavka 63. člena ZDLov-1. Ne gre za pravno posledico prekrška, temveč za poseben pogoj, ki ga mora izpolnjevati vsak, ki se poteguje za pridobitev ali podaljšanje lovske izkaznice. V področnem zakonu predpisani pogoji niso namenjeni sankcioniranju konkretne osebe. S preventivno funkcijo varujejo javni interes in lahko nastopijo tudi na podlagi pravnomočne odločbe za prekršek. Zahteva se ne strinja s stališčem, da upravljavec lovišča ni pristojen odkloniti podaljšanja veljavnosti lovske izkaznice v primeru, če izdajalec ni preklical njene veljavnosti na podlagi drugega odstavka 63. člena ZDLov-1. Toženka ni obšla določb o disciplinskem kaznovanju. Potrebno je uporabiti sistemsko razlago 20. točke 75. člena ZDLov-1. Šlo je le za začasen ukrep, ki velja, dokler izdajalec ne ravna v skladu z drugim odstavkom 63. člena ZDLov-1. Iz predloženega procesnega gradiva izhaja, da je sklep toženkinega upravnega odbora postal dokončen šele tekom tega postopka z nastopom zakonske domneve iz drugega odstavka 14. člena Zakona o društvih, po kateri so se štele pritožbe tožnikov z dne 1. 3. 2017 za zavrnjene, ker občni zbor o njih ni odločil v roku treh mesecev od prejema. V skladu s 14. členom Zakona o društvih je sodno izpodbijanje odločitev organov dopustno le zoper dokončno odločitev organov društva.

5. Tožniki so na zahtevo odgovorili in predlagali, da se zavrže ali pa zavrne. Menijo, da je zahteva vložena prepozno, ker se je rok za vložitev iztekel 7. 3. 2018, iz sprejemnega žiga pa izhaja, da je bila vložena 8. 3. 2018. Trdijo, da jim v spornem postopku za odvzem hologramskih nalepk niso bila zagotovljena ustavna procesna jamstva. Nikjer ni bilo določeno, da je toženka pristojna preverjati pogoje za namen pridobitve hologramskih nalepk. Tretji odstavek 62. člena ZDLov-1 je jasen. Mogoče bi bilo sklepati zgolj, da je določba 20. točke 75. člena ZDLov-1 nejasna in v nasprotju z načelom pravne države. S spornim ukrepom jim je toženka zaradi storjenega prekrška odvzela pravico do samostojnega lova po prvem odstavku 60. člena ZDLov-1. Ukrep je sprejela zaradi inšpektorjevega obvestila o storjenih prekrških. Za varstvo javnega interesa zaradi kršitve predpisov v zvezi z lovom ima toženka v Pravilih Lovske družine Gornje Jezero predvidene druge ukrepe. Predlagajo zavrženje, podredno zavrnitev zahteve.

O pravočasnosti zahteve za varstvo zakonitosti

6. Rok za vložitev zahteve se je iztekel 7. 3. 2018. Iz potrdila o oddaji pošiljke na pošto izhaja, da je bila zahteva vložena 7. 3. 2018 in je torej pravočasna.

O dovoljenosti zahteve za varstvo zakonitosti

7. Zahteva za varstvo zakonitosti je del sistema izrednih pravnih sredstev v civilnem postopku, ki je, enako kot dopuščena revizija, namenjena zagotavljanju objektivne koristi (med drugim poenotenju sodne prakse), ki presega konkretni primer in interese konkretnih strank. Vrhovnemu sodišču omogoča, da se izreka o zadevah, upoštevaje merila pomembnosti pravnega vprašanja, v katerih revizija sicer ni mogoča. Po tretjem odstavku 385. člena ZPP lahko državno tožilstvo zahtevo za varstvo zakonitosti vloži, če so izpolnjeni pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP so izpolnjeni, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse. Zahteva je dovoljena v primerih, (1) če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, ali (2) če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali (3) če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna. Pogoji za vsebinsko obravnavo zahteve za varstvo zakonitosti niso izpolnjeni v primerih, ko ni mogoče govoriti o hudi kršitvi prava, ki bi pomenila resno motnjo v strukturi sodne prakse ali pa o kršitvi prepovedi sodniške samovolje, in kjer ne grozi nevarnost ponovitve očitane napake. Odločanje o tem, ali zahteva vsebuje za pravni red kot celoto pomembna pravna vprašanja, je v celoti prepuščeno Vrhovnemu sodišču. Kadar Vrhovno sodišče presodi, da pogoji iz 367.a člena ZPP niso izpolnjeni, zahtevo za varstvo zakonitosti zavrže.

8. Zveza izdaja lovske izkaznice v javnem interesu (6. točka tretjega odstavka 21. člena ZDLov-1). Oseba, ki izpolnjuje s tem zakonom določene pogoje, ima pravico do pridobitve lovske izkaznice (prvi odstavek 62. člena ZDLov-1). Lovske izkaznice za svoje člane oziroma članice izdaja Zveza, njihovo veljavnost pa letno podaljšuje upravljavec lovišča. Veljavnost lovske izkaznice lahko izdajatelj na predlog upravljavca lovišča prekliče oziroma le-ta lovsko izkaznico odvzame v skladu z določili tega zakona (tretji odstavek 62. člena ZDLov-1). Zveza izda lovsko izkaznico osebi, ki izpolnjuje zakonske pogoje in je članica lovske družine, ki je kot upravljavka z loviščem članica izdajatelja (1. točka 4. člena Pravilnika o lovski izkaznici).

Imetniku izkaznice iz 1. točke 4. člena Pravilnika o lovski izkaznici upravljavec z loviščem podaljša veljavnost izkaznice s hologramsko nalepko za novo koledarsko leto, ki jo pridobi od izdajatelja (tretji odstavek 6. člena Pravilnika o lovski izkaznici).

9. Lovske izkaznice se ne izda oziroma podaljša osebi, ki je bila pravnomočno obsojena (1) za kaznivo dejanje, ki ga je storila v zvezi z lovskim udejstvovanjem, (2) zaradi kršenja določil ZDLov-1 in na njegovi podlagi izdanih predpisov, (3) zaradi kršenja predpisov s področja varstva narave, zaščite živali in zlorabe orožja (četrta, peta in šesta alineja prvega odstavka 63. člena ZDLov-1).

V tem primeru izdajatelj prekliče veljavnost lovske izkaznice (drugi odstavek 63. člena ZDLov-1). V dvajseti alineji prvega odstavka 75. člena ZDLov-1 je določeno, da se z globo od 2.100 do 12.550 EUR kaznuje za prekršek pravna oseba, ki osebi, ki ni upravičena do izdaje ali podaljšanja lovske izkaznice, izda ali podaljša lovsko izkaznico (prvi odstavek 63. člena ZDLov-1).

10. V zahtevi oblikovano vprašanje, ali je pravnomočna odločba, izrečena imetniku lovske izkaznice zaradi prekrškov iz četrte do šeste alineje prvega odstavka 63. člena ZDLov-1 dopusten razlog, zaradi katerega je lovska družina kot upravljavka lovišča pristojna odkloniti podaljšanje veljavnosti lovske izkaznice za novo koledarsko leto, ne izpolnjuje kriterijev iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Iz jezikovne razlage pravnega pravila iz tretjega odstavka 62. člena v zvezi z drugim odstavkom 63. člena ZDLov-1 jasno izhaja, da toženka kot upravljavka lovišča nima pristojnosti odkloniti podaljšanja veljavnosti lovske izkaznice. V skladu s tretjim odstavkom 62. člena ZDLov-1 lahko toženka Zvezi zgolj predlaga izvedbo takšnega ukrepa. Prekršek po 20. točki prvega odstavka 75. člena ZDLov-1 lahko izvrši le Zveza kot izdajateljica lovske izkaznice. Ker je odgovor na v zahtevi zastavljeno vprašanje jasen, je Vrhovno sodišče zaradi neizpolnjevanja pogojev iz 367.a člena ZPP zahtevo zavrglo (377. člen v povezavi s 391. členom ZPP).

11. Odločitev o stroških temelji na 165. členu v povezavi s 155. členom ZPP.

Sklep VS RS z dne 4. 6. 2018, opr. št. II Ips 275/2017; sklep VS RS z dne 5. 4. 2018, opr. št. II Ips 284/2017; sklep VS RS z dne 29. 3. 2018, opr. št. II Ips 310/2017.

Uradni list RS, št. 16/2014. Zakonodajalec je z novelo ZDLov-1B (Uradni list RS, št. 31/2018), ki se uporablja od 19. 5. 2018, to pravilo spremenil na način, da Zveza prekliče veljavnost lovske izkaznice le v primerih, ko je lovec pravnomočno obsojen na nepogojno kazen zapora za točno določena kazniva dejanja. Novi četrti odstavek 63. člena ZDLov-1 pa določa, da za namen preklica ali odklonitve podaljšanja veljavnosti lovske izkaznice upravljavec kazenske evidence lovskemu inšpektorju ali Zvezi na njuno zahtevo posreduje podatek o pravnomočni obsodbi imetnika lovske izkaznice iz četrte ali pete alineje prvega odstavka tega člena.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 385, 385/3

Zakon o divjadi in lovstvu (2004) - ZDLov-1  - člen 21, 21/3-6, 62, 62/1, 62/3, 63, 63/1-5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.