TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep VIII DoR 279/2018-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-02-06

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Borut Vukovič

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - izredna odpoved pogodbe o zaposlitvi - pravočasnost odpovedi - seznanitev z odpovednim razlogom

Revizija se dopusti glede vprašanja pravočasnosti izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi.

Revizija se dopusti glede vprašanja pravočasnosti izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek za ugotovitev nezakonitosti izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi. Sodišče druge stopnje je sodbo sodišča prve stopnje spremenilo in presodilo, da je bila izredna odpoved nezakonita, ker je bila podana po poteku roka iz drugega odstavka 109. člena Zakona o delovnih razmerjih (ZDR.1, Ur. l. RS št. 21/2013 in naslednji). Za tožnikovo ravnanje je predsednik nadzornega sveta izvedel najkasneje konec septembra 2016, vendar ga ni štel za kršitev. Ob zamenjavi vodstva subjektivni rok za podajo odpovedi po stališču sodišča druge stopnje ni začel teči znova, zato je bila odpoved, ki jo je podal predsednik uprave marca 2017, prepozna.

2. Toženec v predlogu za dopustitev revizije postavlja vrsto vprašanj v zvezi s pravočasnostjo podane odpovedi o tem, kdo je bil pristojen za podajo odpovedi pogodbe o zaposlitvi tožniku, ki je bil v času storjenih kršitev direktor toženke, in v zvezi s omejitvami, ki veljajo v primeru uvedbe insolvenčnega postopka. Navaja, da se je po prvotni pogodbi o zaposlitvi tožniku mandat iztekel 30. 9. 2016, da je bil nad toženko 28. 5. 2015 začet in 2. 9. 20126 končan postopek prisilne poravnave, da je tožnik v pogodbi o zaposlitvi ponaredil datum izteka mandata (antidatiral poslovno listino), da je pri tem aktivno sodeloval tudi predsednik nadzornega sveta in da je nova uprava, ki je bila imenovana 20. 1. 2017 šele konec februarja 2017 izvedela za kršitev (ponareditev datuma izteka mandata v pogodbi o zaposlitvi).

3. Vrhovno sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava, ali za razvoj prava preko sodne prakse.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije glede vprašanja, navedenega v izreku, izpolnjeni, zato je revizijo v tem obsegu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 109, 109/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 442/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-07

Jan Zobec (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

izredno pravno sredstvo - predlog za dopustitev revizije - zastopanje po odvetniku - novo pooblastilo za vložitev predloga za dopustitev revizije - predrugačen datum na pooblastilu - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

V obravnavanem primeru je sodba sodišča druge stopnje postala pravnomočna z dnem 2. 11. 2018. Vloženemu predlogu za dopustitev revizije z dne 29. 11. 2018 je tožničina odvetnica priložila pooblastilo z datumom 29. 11. 2018 (A1). Vendar pa Vrhovno sodišče po pregledu pooblastila ugotavlja, da je bil na pooblastilu prvotno zapisan datum iz marca 2016, ki je bil z uporabo belila predrugačen v datum 29. 11. 2018. To pomeni, da predloženo pooblastilo ni novo (drugi odstavek 95. člena ZPP), zato predlog za dopustitev revizije ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče na podlagi procesnega pooblastila iz 377. člena ZPP zavrglo.

1. Tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bilo pritožbi prve toženke ugodeno ter je bila sodba sodišča prve stopnje spremenjena tako, da je bil zavrnjen tožbeni zahtevek, da je prva toženka dolžna tožnici plačati 120.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 18. 6. 2016 dalje do plačila.

3. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi, kamor spada tudi postopek s predlogom za dopustitev revizije, lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (prvi odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP) in ki mora za vložitev izrednega pravdnega sredstva sodišču predložiti novo pooblastilo (drugi odstavek 95. člena ZPP). Novo pooblastilo je pooblastilo, ki izvira iz časa, ko je stranki nastala pravica do vložitve izrednega pravnega sredstva, to je po pravnomočnosti izpodbijane odločitve.

4. V obravnavanem primeru je sodba sodišča druge stopnje postala pravnomočna z dnem 2. 11. 2018. Vloženemu predlogu za dopustitev revizije z dne 29. 11. 2018 je tožničina odvetnica priložila pooblastilo z datumom 29. 11. 2018 (A1). Vendar pa Vrhovno sodišče po pregledu pooblastila ugotavlja, da je bil na pooblastilu prvotno zapisan datum iz marca 2016, ki je bil z uporabo belila predrugačen v datum 29. 11. 2018. To pomeni, da predloženo pooblastilo ni novo (drugi odstavek 95. člena ZPP), zato predlog za dopustitev revizije ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče na podlagi procesnega pooblastila iz 377. člena ZPP zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/1, 95, 95/2, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 278/2021, enako tudi VSRS Sklep II DoR 296/2021
VSRS Sklep I R 31/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-07

Jan Zobec (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - videz nepristranskosti - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Dejstvo, da je ena od strank pravdnega postopka zaposlena pri pristojnem (majhnem) sodišču in ima kot del sodnega osebja pogoste stike s sodniki, bi utegnilo povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja, tako v očeh javnosti kot v očeh pravdnih strank.

Za odločanje v zadevi se določi Okrožno sodišče v Kopru.

1. Okrožno sodišče v Novi Gorici je stvarno pristojno za vodenje pravdnega postopka za ugotovitev obsega zapuščine, ki se vodi pod opravilno številko I P 41/2019. Tožeča stranka je v okviru tega postopka hkrati z vložitvijo tožbe predlagala tudi prenos pristojnosti. V predlogu je navedla, da je prvi toženec na pristojnem sodišču zaposlen, da je njegovo delovno mesto v isti stavbi kot oddelek sodišča, ki bo v zadevi odločalo in da je vsak dan v stiku tako s sodniki tega sodišča, kot z ostalim sodnim osebjem. Zaradi majhnosti sodišča naj bi se z vsemi zaposlenimi tudi osebno poznal.

3. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Primarni razlog za prenos pristojnosti je torej smotrnost, pomembnost instituta delegacije pa se kaže tudi v zagotavljanju ustavne pravice do nepristranskega sojenja. Pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ tako zajema različne okoliščine, tudi takšne, ki vzbujajo dvom v objektivno nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije. Takšen dvom je v obravnavani zadevi podan. Dejstvo, da je ena od strank pravdnega postopka zaposlena pri pristojnem (majhnem) sodišču in ima kot del sodnega osebja pogoste stike s sodniki, bi namreč utegnilo povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja, tako v očeh javnosti kot v očeh pravdnih strank.

4. Vrhovno sodišče je zato predlogu za prenos krajevne pristojnosti ugodilo in za odločanje v zadevi določilo Okrožno sodišče v Kopru, ki je krajevno najbližje sicer pristojnemu sodišču in prebivališču pravdnih strank.

Podobno VSRS v sklepih I R 4/2013 in I R 15/2014.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 349/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-02-14

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - predlog za vrnitev v prejšnje stanje - subjektivni rok - objektivni rok - zavrženje predloga za dopustitev revizije - zavrženje predloga za vrnitev v prejšnje stanje

Predlog za vrnitev v prejšnje stanje in za dopustitev revizije sta prepozna.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožničin zahtevek za plačilo odškodnine v višini 19.900,00 EUR, zaradi škode, ki jo je utrpela ob padcu na mokrih in spolzkih marmornatih stopnicah.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in potrdilo odločitev prvostopenjskega sodišča.

3. Zoper takšno odločitev drugostopenjskega sodišča je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije, skupaj s predlogom za vrnitev v prejšnje stanje. Predlog za vrnitev v prejšnje stanje utemeljuje z navedbami, da je njen prejšnji pooblaščenec sodbo sodišča druge stopnje pomotoma vložil v drug spis in jo o prispeli sodbi obvestil šele 7. 9. 2018.

5. Vrnitev v prejšnje stanje se lahko zahteva, če stranka iz upravičenega razloga zamudi narok ali rok za kakšno pravno dejanje in zaradi tega izgubi pravico opraviti to dejanja (prvi odstavka 116. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Skladno z drugim in tretjim odstavkom 117. člena ZPP mora stranka predlog za vrnitev v prejšnje stanje vložiti v petnajstih dneh od dneva, ko je prenehal vzrok, zaradi katerega je zamudila narok ali rok; v primeru, da je za zamudo zvedela šele pozneje, pa prične teči rok od dneva, ko je zanjo zvedela (subjektivni rok). Vrnitve v prejšnje stanje ni mogoče v nobenem primeru zahtevati po poteku šestih mesecev od dneva nastanka zamude (objektivni rok). Navedena roka sta prekluzivne narave in ju ni mogoče podaljšati (118. člen ZPP).

6. Tožnici je bila drugostopenjska sodba veljavno vročena dne 22. 1. 2018. Rok za vložitev predloga za dopustitev revizije se ji je iztekel 21. 2. 2018, naslednji dan pa je bila tožnica že v zamudi. Tožnici se je šest mesečni objektivni rok za vložitev zahteve za vrnitev v prejšnje stanje iztekel 22. 8. 2018, predlog za vrnitev v prejšnje stanje, skupaj s predlogom za dopustitev revizije pa je vložila po izteku tega roka, in sicer 18. 9. 2018. Ker je bil predlog vložen po izteku (skrajnega) šestmesečnega roka, ga je Vrhovno sodišče zavrglo kot prepoznega (prvi odstavek 120. člena ZPP).

8. V prvem odstavku 367. b člena ZPP je določeno, da mora stranka predlog za dopustitev revizije vložiti v roku 30 dni od vročitve pravnomočne drugostopenjske odločitve. Glede na to, da je bil predlog za dopustitev revizije vložen prepozno, predlog za vrnitev v prejšnje stanje pa je bil zavržen, je Vrhovno sodišče zavrglo tudi tožničin prepozen predlog za dopustitev revizije (377. člen ZPP v zvezi s prvim odstavkom 367. b člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 116, 117, 118, 367b, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 33/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-02-28

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - odvzem poslovne sposobnosti - bivanje udeleženca v socialno varstvenem zavodu

Zdravstveno stanje nasprotne udeleženke in njeno bivanje v SVZ Hrastovec narekujeta ugoditev predlogu. Očitno je, da se bo postopek pred Okrajnim sodiščem v Lenartu izvedel lažje, hitreje in z manjšimi stroški.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Lenartu.

1. Na pobudo Psihiatrične bolnišnice Begunje je Okrajno sodišče na Jesenicah uvedlo postopek za odvzem poslovne sposobnosti A. A., ki je nameščena v Socialno varstvenem zavodu Hrastovec (SVZ Hrastovec). Vrhovnemu sodišču je predlagalo določitev drugega stvarno pristojnega sodišča v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Menilo je, da je glede na zdravstveno stanje in bivanje nasprotne udeleženke v Socialno varstvenem zavodu Hrastovec smotrno, da bi se postopek opravil pred Okrajnim sodiščem v Lenartu, saj bo to sodišče najlažje in z najmanjšimi stroški opravilo zaslišanje nasprotne udeleženke kot tudi odredilo potrebne ukrepe za njeno navzočnost oziroma pregled pri izvedencu.

3. Po 67. členu ZPP, ki se po določbi 37. člena Zakona o nepravdnem postopku (ZNP) smiselno uporablja tudi v nepravdnih postopkih, lahko Vrhovno sodišče Republike Slovenije na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

4. Vrhovno sodišče ocenjuje, da zdravstveno stanje nasprotne udeleženke in njeno bivanje v SVZ Hrastovec narekujeta ugoditev predlogu. Predlagana delegacija je smotrna, saj gre v konkretnem primeru za postopek za odvzem poslovne sposobnosti, v katerem sodišče osebo, zoper katero je ta ukrep predlagan, praviloma zasliši (primerjaj 47. člen ZNP), predviden pa je tudi pregled izvedenca medicinske stroke (primerjaj 48. člen ZNP). Tako je Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Lenartu, saj je očitno, da se bo postopek pred tem sodiščem izvedel lažje, hitreje in z manjšimi stroški.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 15/2021, enako tudi VSRS Sklep I R 130/2022
VSRS Sklep II DoR 73/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-14

Jan Zobec (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Ana Božič Penko

dovoljenost predloga za dopustitev revizije - laičen predlog - postulacijska sposobnost - opravljen pravniški državni izpit - obvezno zastopanje po odvetniku - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Po tretjem in četrtem odstavku 86. člena ZPP lahko v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja procesna dejanja stranka samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama pa le, če izkaže, da ima ona ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Tožnica sama vlaga predlog za dopustitev revizije, pri tem pa ne izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit. Predlog tožnice zato ni dovoljena in ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367.č člen ZPP).

1. Tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sklep sodišča prve stopnje.

3. Po tretjem in četrtem odstavku 86. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja procesna dejanja stranka samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama pa le, če izkaže, da ima ona ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Tožnica sama vlaga predlog za dopustitev revizije, pri tem pa ne izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit. Predlog tožnice zato ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367.č člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 679/2019, enako tudi VSRS Sklep II DoR 373/2020, VSRS Sklep II DoR 359/2020

VSRS Sklep II DoR 290/2021, enako tudi VSRS Sklep II DoR 384/2021
VSRS Sklep VIII DoR 8/2019-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-02-19

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Irena Žagar

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - premestitev - diskriminacija - obrazloženost sodne odločbe

— ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo tretji odstavek 67. člena Zakona o organiziranosti in delu v policiji,

— ali sodba sodišča druge stopnje dosega minimalne standarde obrazložene sodne odločbe glede vprašanja o diskriminatornem ravnanju delodajalca.

— ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo tretji odstavek 67. člena Zakona o organiziranosti in delu v policiji,

— ali sodba sodišča druge stopnje dosega minimalne standarde obrazložene sodne odločbe glede vprašanja o diskriminatornem ravnanju delodajalca.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožnika za ugotovitev nezakonitosti in razveljavitev odločbe tožene stranke z dne 21. 10. 2016 o začasni napotitvi iz Policijske uprave Murska Sobota na Generalno policijsko upravo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnika ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je ugotovilo nezakonitost izpodbijane odločbe in jo razveljavilo, toženi stranki pa je naložilo povrnitev tožnikovih pravdnih stroškov.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je tožena stranka vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem navaja, da je sodišče druge stopnje zmotno uporabilo tretji odstavek 67. člena Zakona o organiziranosti in delu v policiji in da je sodba sodišča druge stopnje neobrazložena glede vprašanja, ali je bil tožnik s strani tožene stranke diskriminiran. V zvezi s tem izpostavlja tudi dve vprašanji.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so v zvezi z navedenima vprašanjema podani razlogi za dopustitev revizije v skladu s 367.a členom Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS št. 26/99 in nadalj., v nadaljevanju ZPP), zaradi česar je revizijo v skladu s 367.c členom ZPP dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

Zakon o organiziranosti in delu v policiji (2013) - ZODPol  - člen 67, 67/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 143/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-28

Jan Zobec (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

dovoljenost predloga za dopustitev revizije - izvršilni postopek - sklep o izvršbi - pritožba zoper sklep o zavrnitvi ugovora zoper sklep o izvršbi - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Do uveljavitve novele ZIZ-L v postopkih izvršbe in zavarovanja zoper pravnomočno odločbo, izdano v postopkih izvršbe in zavarovanja, revizija ni bila dovoljena. Z novelo ZIZ-L je zakonodajalec omejil revizijo le na tiste sklepe v postopkih izvršbe in zavarovanja, s katerimi je bilo na drugi stopnji pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne. To pomeni, da ne glede na spremembo ZIZ revizija zoper ostale sklepe, izdane v postopkih izvršbe in zavarovanja, še vedno ni dovoljena. Ker predlog za dopustitev revizije zoper sklep o zavrnitvi dolžnikovega ugovora zoper sklep o izvršbi ni dovoljen, ga je Vrhovno sodišče zavrglo (377. člen ZPP).

1. Dolžnik vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bila zavrnjena njegova pritožba in v izpodbijanem zavrnilnem delu potrjen sklep sodišča prve stopnje, s katerim je ugovor dolžnika zoper sklep o izvršbi zavrnilo.

3. Zakon o izvršbi in zavarovanju v 10. členu določa, da je zoper sklep, izdan na drugi stopnji, s katerim je pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne, dovoljena revizija pod pogoji, ki jih določa zakon, ki ureja pravdni postopek.

S 25. 3. 2018 je pričela veljati novela ZIZ-L, ki v prvem odstavku 70. člena določa, da se postopki, v katerih je bil predlog za izvršbo vložen pred uveljavitvijo tega zakona, nadaljujejo in končajo po določbah tega zakona. Do uveljavitve novele ZIZ-L v postopkih izvršbe in zavarovanja zoper pravnomočno odločbo, izdano v postopkih izvršbe in zavarovanja, revizija ni bila dovoljena. Z novelo ZIZ-L je zakonodajalec omejil revizijo le na tiste sklepe v postopkih izvršbe in zavarovanja, s katerimi je bilo na drugi stopnji pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne. To pomeni, da ne glede na spremembo ZIZ revizija zoper ostale sklepe, izdane v postopkih izvršbe in zavarovanja, še vedno ni dovoljena. Ker predlog za dopustitev revizije zoper sklep o zavrnitvi dolžnikovega ugovora zoper sklep o izvršbi ni dovoljen, ga je Vrhovno sodišče zavrglo (377. člen ZPP).

Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ-L), Uradni list RS, št. 11/2018.

Primerjaj sklep Vrhovnega sodišča II DoR 287/2018 z dne 4. 10. 2018.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 10

Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvršbi in zavarovanju (2018) - ZIZ-L  - člen 70, 70/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 313/2019, enako tudi VSRS II DoR 2017/2020
VSRS Sklep III DoR 9/2019-9
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-19

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

CIVILNO PROCESNO PRAVO - GOSPODARSKE JAVNE SLUŽBE - KOMUNALNA DEJAVNOST - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - odvoz odpadnih nagrobnih sveč s pokopališč na zbirno mesto - obveznost plačila prevoza - zbirni center - ravnanje s komunalnimi odpadki - izvajalec gospodarske javne službe

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je upoštevaje Uredbo o ravnanju z odpadnimi nagrobnimi svečami strošek transporta nagrobnih sveč strošek tožene stranke (nosilec skupnega načrta ravnanja z odpadnimi nagrobnimi svečami) ali tožeče stranke (izvajalec javne službe).

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je upoštevaje Uredbo o ravnanju z odpadnimi nagrobnimi svečami strošek transporta nagrobnih sveč strošek tožene stranke (nosilec skupnega načrta ravnanja z odpadnimi nagrobnimi svečami) ali tožeče stranke (izvajalec javne službe).

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku za plačilo stroškov prevoza odpadnih nagrobnih sveč s posameznih pokopališč do zbirnega centra B. v letu 2013.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženke ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa.

5. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uredba o ravnanju z odpadnimi nagrobnimi svečami (2008) - člen 11

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.