TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep VIII DoR 97/2019-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-21

Marjana Lubinič (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je terjatev, ki se uveljavlja v pobot, nelikvidna terjatev, ki je iz tega razloga ni mogoče pobotati.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je terjatev, ki se uveljavlja v pobot, nelikvidna terjatev, ki je iz tega razloga ni mogoče pobotati.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo nezakonitost izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi tožniku z dne 5. 8. 2016, ugotovilo obstoj delovnega razmerja tožnika pri toženki od 18. 7. 2016 do 21. 6. 2018, naložilo toženki, da tožnika v tem obdobju prijavi v ustrezna zavarovanja in mu izplača plače od meseca julija 2016 do junija 2018, regrese za letni dopust za leto 2016, 2017 in 2018 ter sorazmerni del trinajste plače oziroma božičnice za leto 2016, mu izplača denarno povračilo v višini 70.662,28 EUR, višji zahtevek je zavrnilo, zavrglo pa je tudi pobotni ugovor toženke.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovi pritožbi delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje delno spremenilo glede odločitve o plačilu trinajste plače oziroma božičnice za leto 2017 ter sorazmernega dela trinajste plače oziroma božičnice za leto 2018. V preostalem delu je njegovo pritožbo in v celoti pritožbo toženke zavrnilo in v nespremenjenem izpodbijanem delu potrdilo sodbo in sklep sodišča prve stopnje.

3. V predlogu za dopustitev revizije toženka najprej prereka odločitev sodišča o pobotnem ugovoru, češ da je ta odločitev napačna, da sodišči niti nista odločali o celotnem pobotnem ugovoru, da nista pravilno odločili o vprašanju likvidnosti uveljavljanja terjatve itd., v zvezi s tem izpostavlja več pravnih vprašanj. Nadalje izpodbija tudi odločitev o nezakonitosti izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi tožniku in v zvezi s tem izpostavlja vprašanje upoštevanja dokazov, ki jih je toženka predlagala oziroma predložila k pripravljalni vlogi v roku, ki ga je dodelilo sodišče, vprašanje dobre vere tožnika, da mu ni treba prihajati na delo, ali je toženka lahko upravičeno sklepala, da tožnik meni, da je še vedno v delovnem razmerju oziroma je bil v faktičnem delovnem razmerju, nato pa tudi glede tega, ali je mogoče šteti, da je zavrnil ponujeno pogodbo o zaposlitvi za zastopnika in mu zato ne gre upravičeno doplačilo plače, božičnice in denarnega povračila po 118. členu ZDR-1, in v kolikšni meri na dejstvo denarnega povračila po tej določbi vpliva dejstvo, da tožnik ne išče ustrezne zaposlitve.

5. Revizijsko sodišče ugotavlja, da je podan razlog za dopustitev revizije v skladu z 367. a členom ZPP le glede vprašanja, ki je navedeno v izreku sklepa, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 158/2018-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-03

Peter Golob (preds.), dr. Erik Kerševan (poroč.), Brigita Domjan Pavlin

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DAVKI - UPRAVNI SPOR

dopuščena revizija - davek na dodano vrednost (DDV) - finančni najem - sale and lease back - dvakratna prodaja

- ali se pravni posel prodaje in takojšnjega finančnega najema, ki se izvede med istima pogodbenima strankama (t.i. sale and lease back) z vidika DDV pravil kvalificira kot dvakratna prodaja blaga ali kot posel dajanja kredita?

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali se pravni posel prodaje in takojšnjega finančnega najema, ki se izvede med istima pogodbenima strankama (t.i. sale and lease back) z vidika DDV pravil kvalificira kot dvakratna prodaja blaga ali kot posel dajanja kredita?

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo zavrnilo tožnikovo tožbo zoper odločbo Republike Slovenije, Ministrstva za finance, Finančne uprave Republike Slovenije,št. DT 0610-11671/2015-7 08-530-15 z dne 20. 4. 2016, in odločilo, da vsaka stranka trpi svoje stroške postopka. V zvezi z ugovorom, da naj bi šlo pri poslih prodaje in povratnega najema (sale and lease-back poslih), kakršen je obravnavani, za enotno finančno transakcijo, ki je po alineji a) 4. točke 44. člena Zakona o davku na dodano vrednost (ZDDV-1) oproščena DDV, zaradi česar bi moral davčni organ tožniku priznati pravico do popravka (zmanjšanja) obračunanega DDV od zadevne prodaje nepremičnin v obračunu za davčno obdobje september 2007, se je sodišče prve stopnje sklicevalo na stališče davčnih organov. Pojasnilo je, da je pravna in vsebinska povezanost prodajne pogodbe in pogodbe o finančnem leasingu nedvomna in hkrati razvidna že iz samih pogodb, vendar pa ta povezanost še ne pomeni, da ni prišlo do dveh dobav v smislu6. člena ZDDV-1, ki sta obe predmet obdavčitve z DDV.

2. Tožnik (v nadaljevanju predlagatelj) je zoper sodbo sodišča prve stopnje vložil predlog za dopustitev revizije. Pomembnost predlaganih vprašanj je utemeljeval s pomenom za sodno prakso, ki presega pomen konkretne zadeve.

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da je glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, izpolnjen pogoj za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Sodišče Evropske unije je namreč v zadevi C-201/18 z dne 27. 3. 2019, Mydibel SA proti Belgiji, podalo odgovore na predhodna vprašanja, ki razlagajo upoštevne člene Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. 11. 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost, ki bi lahko bili podlaga tudi za odločitev o dopuščenem pomembnem pravnem vprašanju v naknadnem revizijskem postopku. Ker gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ob upoštevanju stališč iz navedene sodbe Sodišča Evropske unije še ni, je revizijo na podlagi tretjega odstavka 367.c člena ZPP dopustilo.

5. Drugi predlagani pravni vprašanji nista pomembni pravni vprašanji v smislu 367.a člena ZPP.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen  367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 153/2018-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-23

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

CIVILNO PROCESNO PRAVO - UPRAVNI SPOR - VARSTVO KONKURENCE

dopuščena revizija - glavna obravnava v upravnem sporu - razkritje zaupnih dokumentov - znatni učinek na trgovanje med državami članicami

— Ali bi Upravno sodišče moralo izvesti glavno obravnavo?

— Ali bi prvi tožnik v konkretnem primeru glede nerazkritih dokumentov moral konkretizirano izkazati vpliv nerazkritja, da bi utemeljil bistveno kršitev določb postopka?

— Ali je sodišče pravilno uporabilo določbo 101. člena PDEU glede učinka na trgovanje med državami članicami, zlasti kriterij znatnosti, in svojo odločitev ustrezno obrazložilo?

Revizija se dopusti glede naslednjih vprašanj:

— Ali bi Upravno sodišče moralo izvesti glavno obravnavo?

— Ali bi prvi tožnik v konkretnem primeru glede nerazkritih dokumentov moral konkretizirano izkazati vpliv nerazkritja, da bi utemeljil bistveno kršitev določb postopka?

— Ali je sodišče pravilno uporabilo določbo 101. člena PDEU glede učinka na trgovanje med državami članicami, zlasti kriterij znatnosti, in svojo odločitev ustrezno obrazložilo?

1. Upravno sodišče je zavrnilo tožbo prvega tožnika zoper odločbo Javne agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence št. 306-79/2010-442 z dne 29. 3. 2017.

2. Zoper sodbo Upravnega sodišča vlaga prva toženka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v zvezi z določbo prvega odstavka 22. člena Zakona o upravnem sporu, glede vprašanj, opredeljenih v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen  367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Pogodba o delovanju  Evropske unije (PDEU) - člen 101

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep X DoR 55/2019-3, enako tudi VSRS Sklep X DoR 80/2019-3
VSRS Sklep X DoR 175/2018-3
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-09

Peter Golob (preds.), Marko Prijatelj (poroč.), Borivoj Rozman

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DRŽAVLJANSTVO - UPRAVNI SPOR

dopuščena revizija - pogoji za sprejem v državljanstvo - dejansko življenje v Republiki Sloveniji - običajno prebivališče

Ali pravni termin "običajno prebivališče," opredeljen v Zakonu o voznikih, tvori pravno podlago za opredelitev nedoločenega pravnega pojma "dejanskega življenja" iz 3. točke prvega odstavka 10. člena Zakona o državljanstvu Republike Slovenije?

Ali pravni termin "običajno prebivališče," opredeljen v Zakonu o voznikih, tvori pravno podlago za opredelitev nedoločenega pravnega pojma "dejanskega življenja" iz 3. točke prvega odstavka 10. člena Zakona o državljanstvu Republike Slovenije?

1. Upravno sodišče je s sodbo ugodilo tožnikovi tožbi, odločbo Ministrstva za notranje zadeve, št. 213-1093/2016/12 (1323-03) z dne 4. 5. 2017, odpravilo in mu zadevo vrnilo v ponoven postopek. Ministrstvo je z navedeno odločbo odpravilo odločbo Upravne enote Grosuplje, št. 213-50/2015-55 (105) z dne 23. 6. 2015, in odločilo, da se tožnikovi vlogi za sprejem v državljanstvo ne ugodi.

2. Iz sodbe je razvidno stališče, da je treba pri razlagi pogoja dejanskega življenja v Republiki Sloveniji iz 3. točke prvega odstavka 10. člena Zakona o državljanstvu Republike Slovenije (v nadaljevanju ZDRS) v zvezi z osmim odstavkom 10. člena ZDRS (kot enega izmed pogojev za sprejem v državljanstvo) upoštevati 4. točko prvega odstavka 2. člena Zakona o voznikih (v nadaljevanju ZVoz).

3. Toženka je zoper sodbo sodišča prve stopnje vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem izpostavlja naslednji vprašanji: 1) Ali določba osmega odstavka 10. člena ZDRS konkretizira vsebino "dejanskega bivanja" iz 3. točke prvega odstavka 10. člena ZDRS in 2) Ali pravni termin "običajno prebivališče" tvori izključno pravno podlago za opredelitev nedoločenega pravnega pojma "dejanskega bivanja" iz 3. točke prvega odstavka 10. člena ZDRS? Pomembnost predlaganih vprašanj utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti in enotne uporabe prava.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da predlagatelj izpostavlja vprašanje ustreznosti uporabe navedene določbe ZVoz kot materialnopravne podlage za presojo dejanskega življenja v Republiki Sloveniji po ZDRS, o katerem Vrhovno sodišče še ni odločalo. Ker gre za vidik, s katerim se zagotavlja razvoj prava preko sodne prakse, je Vrhovno sodišče revizijo v tem delu dopustilo (tretji odstavek 367. c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Zakon o državljanstvu Republike Slovenije (1991) - ZDRS  - člen 10, 10/1-3, 10/8

Zakon o voznikih (2010) - ZVoz  - člen 2, 2/1-4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 227/2018-3, enako tudi VSRS Sklep X DoR 268/2018-3
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-09

Peter Golob (preds.), mag. Tatjana Steinman (poroč.), Nataša Smrekar

CIVILNO PROCESNO PRAVO - GRADBENIŠTVO - UPRAVNI SPOR

dopuščena revizija - uporabno dovoljenje za del objekta - priznanje statusa stranskega udeleženca - etažni lastniki večstanovanjske stavbe

Ali imajo etažni lastniki stavbe v postopku pridobitve uporabnega dovoljenja za posamezni del stavbe po določbah Zakona o graditvi objektov (ZGO-1) pravico udeleževati se postopka kot stranski udeleženec zaradi varstva svoje lastninske pravice?

Ali imajo etažni lastniki stavbe v postopku pridobitve uporabnega dovoljenja za posamezni del stavbe po določbah Zakona o graditvi objektov (ZGO-1) pravico udeleževati se postopka kot stranski udeleženec zaradi varstva svoje lastninske pravice?

1. Upravno sodišče Republike Slovenije je z izpodbijano sodbo ugodilo tožbi zoper sklep Ministrstva za okolje in prostor, št. 35110-1/2015/70-NK z dne 2. 11. 2016, s katerim je tožena stranka zavrnila zahtevo tožnikov, da se jim prizna status stranskega udeleženca v pritožbenem postopku glede pridobitve uporabnega dovoljenja.

2. Iz sodbe izhaja, da je Upravno sodišče Republike Slovenije ugotovilo, da obstoj etažne lastnine in solastništva skupnih delov ni sporen, tožniki pa so izkazali neposrednost pravne koristi za udeležbo v postopku pridobitve uporabnega dovoljenja za posamezen del objekta (pritličje in mezzazin). Drugi odstavek 96. člena ZGO-1 ne izključuje uporabe 43. člena Zakona o upravnem postopku, zato je pravni interes tožnikov za udeležbo v postopku izkazan.

3. Tožnica je na Vrhovno sodišče vložila predlog za dopustitev revizije po 367. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) in predlagala, naj Vrhovno sodišče dopusti revizijo zoper izpodbijano sodbo zaradi pomembnega pravnega vprašanja.

4. Predlog za dopustitev revizije je delno utemeljen.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, izpolnjeni, zato je predlogu tožnice za dopustitev revizije ugodilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP). Gre namreč za pomembno pravno vprašanje, saj na to vprašanje Vrhovno sodišče še ni dalo odgovora. Navedeno vprašanje je zato pomembno za enotnost in razvoj sodne prakse. Zadevno vprašanje po pomenu tudi presega okvir predmetne zadeve.

6. V preostalem delu Vrhovno sodišče revizije ni dopustilo, saj zanjo niso izpolnjeni zakonski pogoji.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Zakon o splošnem upravnem postopku (1999) - ZUP  - člen 43

Zakon o graditvi objektov (2002) - ZGO-1  - člen 96, 96/2

Opr. št: VSRS Sklep X DoR 268/2018-3, z dne 13.03.2019, ECLI:SI:VSRS:2019:X.DOR.268.2018.3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 56/2019-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-10

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

dopuščena revizija - glavna obravnava v upravnem sporu - zaslišanje stranke

- ali je bilo ravnanje Upravnega sodišča, ki v zadevi ni razpisalo glavne obravnave in ni zaslišalo tožeče stranke, temveč je odločilo na seji, zakonito in v skladu z vzpostavljenimi kriteriji Vrhovnega sodišča, Ustavnega sodišča in Evropskega sodišča za človekove pravice.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bilo ravnanje Upravnega sodišča, ki v zadevi ni razpisalo glavne obravnave in ni zaslišalo tožeče stranke, temveč je odločilo na seji, zakonito in v skladu z vzpostavljenimi kriteriji Vrhovnega sodišča, Ustavnega sodišča in Evropskega sodišča za človekove pravice.

1. Upravno sodišče je zavrnilo tožbo za ugotovitev nezakonitosti in odpravo odločb Banke Slovenije o izrednih ukrepih PBH 24.20-030/13-009 z dne 17. 12. 2013 in o potrditvi povečanja osnovnega kapitala banke 24.20-030/13-010 z dne 18. 12. 2013.

2. Zoper sodbo Upravnega sodišča tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije.

3. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa.

4. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep X DoR 55/2019-3, enako tudi VSRS Sklep X DoR 80/2019-3
VSRS Sklep III DoR 72/2019-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-21

dr. Mile Dolenc (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

predlog za dopustitev revizije - predlog za dopustitev revizije, ki je po vsebini revizija - pomembnost pravnega vprašanja - zavrženje predloga

Z zakonom so določene stroge zahteve po obveznih sestavinah predloga za dopustitev revizije, ki jim predlagateljica ni zadostila. Njena vloga je po vsebini podobna reviziji. V predlogu namreč ni navedla okoliščin, ki bi kazale na to, da obravnavani primer vsebuje za pravni red pomembna pravna vprašanja, ki utemeljujejo odločanje Vrhovnega sodišča

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo neobstoj terjatve tožene stranke v višini 227.353,38 EUR z zakonskimi zamudnimi od 8. 9. 2015 dalje in terjatve v višini 10.014,29 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 19. 9. 2015 dalje (I. točka izreka), v veljavi je vzdržalo sklep o izvršbi glede glavnice v znesku 299.436,52 EUR s pripadki in glede izvršilnih stroškov (II. točka izreka) ter odločilo o stroških pravdnega postopka (III. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožena stranka predlog za dopustitev revizije.

4. V skladu s četrtim odstavkom 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito. Zatrjevane kršitve postopka mora predlagatelj opisati natančno in konkretno, na enak način mora izkazati tudi obstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse.

5. Z zakonom so torej določene stroge zahteve po obveznih sestavinah predloga za dopustitev revizije, ki jim predlagateljica ni zadostila. Njena vloga je po vsebini podobna reviziji. V predlogu namreč ni navedla okoliščin, ki bi kazale na to, da obravnavani primer vsebuje za pravni red pomembna pravna vprašanja, ki utemeljujejo odločanje Vrhovnega sodišča (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Vrhovno sodišče je že večkrat pojasnilo, da navedba in utemeljitev revizijskih razlogov sama po sebi ne predstavlja razloga za dopustitev revizije.

6. Vrhovno sodišče je zato na podlagi šestega odstavka 367.b člena ZPP predlog za dopustitev revizije zavrglo.

7. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Glej npr. sklepa Vrhovnega sodišča II DoR 514/2010 z dne 23. 12. 2010 in II DoR 207/2011 z dne 8. 12. 2011.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b, 367b/4, 367b/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 136/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-16

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - dokazovanje - izvedenec - edicijska dolžnost - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je z vmesno sodbo presodilo, da obstoji polna povračilna obveznost toženke, da plača tožniku odškodnino za škodo, ki jo je utrpel zaradi električnega udara v škodnem dogodku 5. 2. 2003.

2. Sodišče druge stopnje je toženkino pritožbo zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije in predlagala dopustitev revizije glede naslednjih pravnih vprašanj:

− S kakšno skrbnostjo mora pravdna stranka skrbeti za to, da se ohranijo listine oziroma stvari, ki so v njeni posesti in za katere obstaja edicijska dolžnost?

− Ali pomeni ravnanje stranke, ki stvar, za katero obstaja edicijska dolžnost po 227. členu ZPP, pusti v odprti garaži medtem ko gre od doma in zaradi česar pride do odtujitve stvari, neugoditev sklepu o edicijski dolžnosti, s pravnimi posledicami po petem odstavku 227. člena ZPP?

− Ali je v primerih, ko je dokazno breme za dokazovanje dejstva, da stvar nima napake (v smislu 155. člena OZ) naloženo tožencu, stvar, ki bi jo bilo potrebno v ta namen pregledati pa je v posesti tožnika, pri čemer pa stvari tožnik ne izroči v pregled, šteti kot ravnanje toženca za neizpolnitev edicijske dolžnosti s pravnimi posledicami po petem odstavku 227. čelna ZPP?

5. Predpostavke za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso izpolnjene. Skladno z določbo drugega odstavka 367.c člena istega zakona je zato Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 227, 227/5, 367a, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII R 7/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-21

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Marjana Lubinič

krajevna pristojnost - delegacija pristojnosti - sodnik porotnik

Za okoliščino, ki bi utemeljevala ugoditev predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, ne šteje imenovanje za sodnika porotnika, ki opravlja to funkcijo v času vložitve tožbe.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

1. Tožnica je na Delovno sodišče v Mariboru vložila tožbo, s katero na podlagi izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi, ki jo je podala zaradi mobinga na delovnem mestu, zahteva plačilo odpravnine in odškodnine v višini izgubljene plače za čas odpovednega roka, izplačilo denarnega nadomestila za neizkoriščen letni dopust in odškodnino zaradi mobinga.

2. Tožena stranka je v odgovoru na tožbo prerekala tožbene navedbe in predlagala zavrnitev tožbenega zahtevka. Hkrati je predlagala, da se krajevna pristojnost odločanja v tem sporu prenese na drugo stvarno pristojno sodišče. To je utemeljevala s tem, da je tožeča stranka porotnica na Delovnem sodišču v Mariboru in opravlja funkcijo sodnice porotnice že dvajset let. V tem času je v okviru svoje funkcije sodelovala z zaposlenimi na sodišču, na katerega je vložila tožbo, kar vzbuja dvom o nepristranskosti.

4. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi. Med te v smislu navedene zakonske določbe sodi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki se izraža zlasti v dojemanju javnosti in strank o nepristranskosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

5. Pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ zajema različne okoliščine, ki niso v neposredni zvezi s samim sporom, ampak nanj lahko vplivajo od zunaj in zadevajo celotno sodišče. Gre za okoliščine, ki lahko vzbudijo dvom v videz nepristranskosti celotnega sodišča. Dejstvo, da je tožeča stranka porotnica na Delovnem sodišču v Mariboru po ustaljeni sodni praksi ni razlog, ki bi lahko vzbudil dvom v objektivno nepristranskost vseh sodnikov tega sodišča. Za okoliščino, ki bi utemeljevala ugoditev predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, ne šteje imenovanje za sodnika porotnika, ki opravlja to funkcijo v času vložitve tožbe. Trditve o morebitni pristranskosti sodnikov celotnega sodišča, četudi v povezavi z okoliščino, da gre za manjše število sodnikov, ne morejo utemeljevati prenosa krajevne pristojnosti. V tem primeru je lahko podan le izločitveni razlog na podlagi 70. člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da niso podani razlogi za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča na podlagi določb 67. člena ZPP, zato je predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.