TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 612/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-06-05

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

dopuščena revizija - sodna poravnava - veljavnost sodne poravnave - sklenitev sodne poravnave - obličnost - dopustnost tožbe

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je (veljavno) nastala in je zakonito sklenjena sodna poravnava, ki ne izpolnjuje obličnostnih in drugih zakonskih pogojev iz določila člena 307 ZPP, zlasti glede katere ni izkazan podpis nobene izmed pravdnih strank na zapisniku o sklenitvi dogovora o sodni poravnavi.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je (veljavno) nastala in je zakonito sklenjena sodna poravnava, ki ne izpolnjuje obličnostnih in drugih zakonskih pogojev iz določila člena 307 Zakona o pravdnem postopku, zlasti glede katere ni izkazan podpis nobene izmed pravdnih strank na zapisniku o sklenitvi dogovora o sodni poravnavi.

1. Sodišče prve stopnje je tožbo zavrglo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnikov zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje sta tožnika vložila predlog za dopustitev revizije glede štirinajstih vprašanj.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Vrhovno sodišče zaključuje, da so pogoji za dopustitev revizije izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, zato je revizijo v skladu z drugim odstavkom 367.a člena ZPP v tem obsegu dopustilo. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 307, 367a, 367a/1, 367a/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 37/2020-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-06-09

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), Borut Vukovič

predlog za dopustitev revizije - neplačilo sodne takse - domneva o umiku predloga

Toženka ni plačala dolžne sodne takse za predlog za dopustitev revizije ob vložitvi predloga. Te sodne takse ni plačala niti v roku, postavljenem v plačilnem nalogu, prav tako pa v tem roku ni zaprosila za oprostitev, odlog ali obročno plačilo te sodne takse. Vrhovno sodišče je zato na podlagi tretjega odstavka 105.a člena ZPP štelo, da je toženka predlog za dopustitev revizije umaknila.

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da plača tožeči stranki 47.568,76 EUR skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi, kot to izhaja iz I. točke izreka sodbe sodišča prve stopnje. V II. točki izreka je toženki naložilo, da je dolžna tožeči stranki plačati pravdne stroške v višini 3.338,87 EUR skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije, pri čemer ob vložitvi tega predloga sodne takse za predlog ni plačala. Vrhovno sodišče je zato toženki izdalo plačilni nalog, v katerem jo je pozvalo, da v petnajstih dneh od vročitve tega naloga plača neplačano sodno takso za predlog za dopustitev revizije v znesku 234,50 EUR. V plačilnem nalogu je bila toženka opozorjena, da se bo v skladu s tretjim odstavkom 105.a člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/99 in nadalj.; ZPP) štelo, da je predlog za dopustitev revizije umaknila, če v danem roku sodne takse ne bo plačala, oziroma če v tem roku ne bo zaprosila za oprostitev, odlog ali njeno obročno plačilo. Pooblaščenec toženke je plačilni nalog prejel 10. 2. 2020, vendar toženka sodne takse za predlog za dopustitev revizije v postavljenem roku ni plačala, prav tako pa zoper plačilni nalog ni vložila ugovora. Vrhovno sodišče je pooblaščenca toženke z dopisom z dne 12. 3. 2020 seznanilo z dejstvom, da po podatkih Vrhovnega sodišča sodna taksa za predlog za dopustitev revizije ni bila plačana in mu dalo možnost, da se v roku 8 dni od prejema dopisa o tem dejstvu izjavi. Pooblaščenec toženke je dopis prejel 16. 3. 2020, vendar v postavljenem 8 dnevnem roku izjave v zvezi s tem dejstvom ni podal.

4. Vrhovno sodišče je zato v skladu z določbo tretjega odstavka 105.a člena ZPP štelo, da je predlog za dopustitev revizije toženka umaknila.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Dor 4/2009, enako tudi VS RS II DoR 300/2012

Sklep II DoR 55/2010, enako tudi II DoR 70/2010

VSRS Sklep II DoR 233/2021, enako tudi VSRS Sklep II DoR 275/2021
VSRS Sklep II DoR 655/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-15

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - okoljska dajatev - ustavnost in zakonitost podzakonskih aktov - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je vzdržalo v veljavi sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 12798/2018 z dne 21. 2. 2018 glede plačila glavnice v višini 132,20 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi in stroški izvršilnega postopka v višini 44,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 7. 3. 2018 dalje do plačila (I. točka izreka), toženki pa je naložilo plačilo tožničinih stroškov postopka v višini 22,28 EUR v roku 8 dni, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je toženkino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje ter odločilo, da toženka sama krije svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga toženka. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pomembnem pravnem vprašanju: Ali je četrti odstavek 12. člena Uredbe o okoljski dajatvi za onesnaževanje okolja zaradi odvajanja odpadnih voda (Ur. l. RS, št. 80/12 in 98/15 – v nadaljevanju Uredba) v nasprotju z 2. členom Ustave RS in prvim odstavkom 2. člena ter 1. in 2. točko drugega odstavka 2. člena Zakona o varstvu okolja)? Sklicuje se na odločbo Ustavnega sodišča U-I-18/02 z dne 24. 10. 2003.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanja, izpostavljenega v toženkinem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je njen predlog zavrnilo (367.c člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenim v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 2

Zakon o varstvu okolja (2004) - ZVO-1  - člen 2, 2/1, 2/2-1, 2/2-2

Uredba o okoljski dajatvi za onesnaževanje okolja zaradi odvajanja odpadnih voda (2012) - člen 12, 12/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 82/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-06-12

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - konkretizacija navedb - zavrnitev predloga

Predlog za prenos pristojnosti ni konkretiziran.

1. Predlagateljica je pri Okrajnem sodišču v Žalcu zoper nasprotno udeleženko vložila predlog za dovolitev nujne poti. Zadeva je bila na podlagi spremembe Letnega razporeda dela Okrožnega sodišča v Celju in njegovih organizacijskih enot za leto 2019 (Su 1/2019 z dne 5. 7. 2019) prenesena na Okrajno sodišče v Velenju.

Nasprotna udeleženka je v odgovoru na predlog podala ugovor krajevne pristojnosti, ker naj bi bilo za sojenje pristojno Okrajno sodišče v Žalcu. V vlogi z dne 13. 5. 2020 je navedla, da ugovor krajevne pristojnosti podaja zaradi načela ekonomičnosti postopka.

2. Okrajno sodišče v Velenju je na podlagi 42. člena Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1) v zvezi s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) vložilo predlog za prenos pristojnosti. Sklicevalo se je na spremembo Letnega razporeda dela Okrožnega sodišča v Celju in njegovih organizacijskih enot za leto 2019 (Su 1/2019 z dne 5. 7. 2019) ter pojasnilo, da je ugovor krajevne pristojnosti nasprotne udeleženke obravnavalo kot predlog za prenos pristojnosti.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

5. Predlog za prenos pristojnosti ni konkretiziran. Glede na spremembo Letnega razporeda dela Okrožnega sodišča v Celju in njegovih organizacijskih enot za leto 2019 (Su 1/2019 z dne 5. 7. 2019) je očitno, da pogoji iz 67. člena ZPP niso izkazani. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrnilo. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Glej II. poglavje (točka c) spremembe Letnega razporeda, ki določa, da se za čas daljše odsotnosti sodnice, ki prejema v reševanje N zadeve in ima zaradi odsotnosti tudi ustavljen pripad, pristojnost za sojenje v teh zadevah na podlagi četrtega odstavka 105.a člena Zakona o sodiščih prenese z Okrajnega sodišča v Žalcu na Okrajno sodišče v Velenju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 61/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-22

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - otrok sodnika pristojnega sodišča kot stranka v postopku - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - majhno sodišče - okoliščine konkretnega primera

Vrhovno sodišče ugotavlja, da okoliščine, ki jih je navedlo sodišče, predstavljajo tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Tožnik je sin sodnice, ki poslovno sodeluje z vsemi sodniki Višjega sodišča v ... Gre za majhen kolektiv višjih sodnikov in sodnic, ki se med seboj tudi osebno poznajo in družijo. Navedeno bi utegnilo pri strankah postopka vzbuditi vtis pristranskosti, hkrati pa bi moglo negativno vplivati na percepcijo javnosti o nevtralnosti in s tem objektivni nepristranskosti odločanja v postopku. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Višje sodišče v Mariboru.

Za odločanje v tej zadevi se določi Višje sodišče v Mariboru.

1. Višji sodnici Višjega sodišča v A., C. C. je bila v pritožbeno reševanje predložena pravdna zadeva Okrožnega sodišča v A., v kateri kot tožnik nastopa D. D. Imenovani je sin višje sodnice B. B., ki je vodja oddelka za gospodarsko sodstvo in hkrati tudi podpredsednica Višjega sodišča v A. Navedeno sodišče je Vrhovnemu sodišču predlagalo, naj določi za postopanje v tej zadevi drugo stvarno pristojno sodišče. V predlogu je navedlo, da sodnica B. B. sodeluje v primerih izločitev tudi v senatih oddelka za kazensko sodstvo in prekrške ter v senatih civilnega oddelka. Kolektiv šteje le 15 sodnikov, ki se med seboj poznajo, vsakodnevno videvajo in tudi družijo. Navedeno po mnenju sodišča nedvomno predstavlja drug tehten razlog za prenos pristojnosti po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), saj bi te okoliščine lahko vzbudile dvom v nepristranskost sodišča.

3. Po določbi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Vrhovno sodišče ugotavlja, da okoliščine, ki jih je navedlo sodišče, predstavljajo tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Tožnik je sin sodnice, ki poslovno sodeluje z vsemi sodniki Višjega sodišča v A. Gre za majhen kolektiv višjih sodnikov in sodnic, ki se med seboj tudi osebno poznajo in družijo. Navedeno bi utegnilo pri strankah postopka vzbuditi vtis pristranskosti, hkrati pa bi moglo negativno vplivati na percepcijo javnosti o nevtralnosti in s tem objektivni nepristranskosti odločanja v postopku. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Višje sodišče v Mariboru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 96/2020, enako tudi VSRS Sklep I R 93/2020
VSRS Sklep II DoR 28/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-15

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

dopuščena revizija - dedovanje - dedna nevrednost - opustitev potrebne pomoči

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno uporabili četrti odstavek 126. člena ZD, ko sta presodili, da dejstvo, da toženka zapustnici ni ponudila možnosti, da pride živet k njej, izpolnjuje zakonske znake dedne nevrednosti iz 4. točke 126. člena ZD.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno uporabili četrti odstavek 126. člena Zakona o dedovanju, ko sta presodili, da dejstvo, da toženka zapustnici ni ponudila možnosti, da pride živet k njej, izpolnjuje zakonske znake dedne nevrednosti iz 4. točke 126. člena Zakona o dedovanju.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je toženka dedno nevredna in da zato nima dedne pravice po pok. M. S.

2. Sodišče druge stopnje je toženkini pritožbi delno ugodilo in spremenilo stroškovno odločitev. V ostalem je pritožbo zavrnilo in v izpodbijanem, a nespremenjenem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije glede vprašanj, (1) ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno uporabili četrti odstavek 126. člena Zakona o dedovanju, ko sta presodili, da dejstvo, da toženka zapustnici ni ponudila možnosti, da pride živet k njej, izpolnjuje zakonske znake dedne nevrednosti iz 4. točke 126. člena Zakona o dedovanju; (2) ali upoštevaje vse okoliščine konkretnega primera tako ugotovljena dedna nevrednost, ki jo predstavlja opustitev nudenja možnosti, da pride zapustnica živet k toženki (dedinji), predstavlja nesorazmeren poseg v uresničevanje dedne pravice toženke iz 33. člena Ustave.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Vrhovno sodišče zaključuje, da so pogoji za dopustitev revizije izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, zato je revizijo v skladu z drugim odstavkom 367.a člena ZPP v tem obsegu dopustilo. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367a/2

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 126, 126-4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 109/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-15

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev premoženjske škode - izgubljeni dobiček - izračun izgubljenega dobička - amortizacija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je amortizacija priznana kot strošek (odhodek), ki se (lahko) odbije (odšteje) pri izračunu izgubljenega dobička.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je amortizacija priznana kot strošek (odhodek), ki se (lahko) odbije (odšteje) pri izračunu izgubljenega dobička.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je toženec dolžan plačati tožniku znesek 43.925,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 15. 11. 2007 dalje do plačila. Višji tožbeni zahtevek je zavrnilo. Odločilo je o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je toženčevi pritožbi delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da se odškodnina zniža za 13.440,00 EUR (na 30.485,00 EUR) in se v tem delu tožbeni zahtevek zavrne. Odločilo je o stroških postopka. V ostalem je pritožbo zavrnilo in v nespremenjenem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije glede vprašanja, ali je amortizacija priznana kot strošek (odhodek), ki se (lahko) odbije (odšteje) pri izračunu izgubljenega dobička.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Vrhovno sodišče je ocenilo, da je glede postavljenega vprašanja izpolnjen pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, zato je revizijo v skladu z drugim odstavkom 367.a člena ZPP dopustilo. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367a/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 132, 168

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 62/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-22

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

revizija v izvršilnem postopku - prekinitev postopka do odločitve Ustavnega sodišča

Postopek se prekine zaradi vložitve zahteve za presojo ustavnosti 1. odstavka 10. člena ZIZ.

Postopek se prekine zaradi vložitve zahteve za oceno ustavnosti prvega odstavka 10. člena ZIZ.

1. Sodišče prve stopnje je delno ustavilo izvršbo za plačanih 85.731,37 EUR (I. točka izreka). Dolžničin ugovor po izteku roka je zavrnilo (II. točka izreka). Zavrnilo je tudi zahtevi dolžnice (III. točka izreka) in upnika (IV. točka izreka) za povrnitev stroškov.

2. Višje sodišče je zavrnilo dolžničino pritožbo zoper II. in III. točko izreka ter izpodbijani sklep v tem delu potrdilo. Odločilo je, da dolžnica sama krije svoje pritožbene stroške.

3. Zoper takšen sklep (v zvezi z II. in III. točko sklepa sodišča prve stopnje) je dolžnica pravočasno vložila predlog za dopustitev revizije. Vrhovnemu sodišču v njem predlaga, da revizijo dopusti zaradi odločitve o vprašanju: Ali zakonska domneva odpovedi vsem nadaljnjim zahtevkom iz naslova neizplačanih starih deviznih vlog, ki so predmet informativnega izračuna po ZNISESČP, kot jo uzakonja druga alineja 4. odstavka 13. člena ZNISESČP, vključuje vse neizplačani stari devizni vlogi pripadajoče zahtevke, torej tudi vse zahtevke iz naslova obresti in stroškov, vezanih na neizplačano staro devizno vlogo, ali upravičenci po dokončnosti in pravnomočnosti informativnega izračuna po ZNISESČP kljub domnevi iz druge alineje 4. odstavka 13. člena ZNISESČP ohranjajo zahtevke iz naslova obresti in stroškov, ki niso neposredno navedeni v informativnem izračunu in so v zvezi s konkretno neizplačano staro devizno vlogo priznani s pravnomočno sodno odločbo?

4. Postopek odločanja o predlogu za dopustitev revizije se prekine.

5. Ob odločanju o predlogu dolžnice za dopustitev revizije je Vrhovno sodišče ocenilo, da je določba prvega odstavka 10. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) prostiustavna. Postopek je zato prekinilo in na Ustavno sodišče Republike Slovenije vložilo zahtevo za začetek postopka za presojo njegove ustavnosti (156. člen Ustave RS v zvezi z drugim odstavkom 23. člena Zakona o ustavnem sodišču).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 156

Zakon o ustavnem sodišču (1994) - ZUstS  - člen 23, 23/2

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 10, 10/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 35/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-15

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - odškodninska odgovornost - odgovornost za vzdrževanje cestišča - krivdna odgovornost - dolžna skrbnost - prometna nesreča - spolzko cestišče - ravnanje oškodovanca - deljena odgovornost - neupoštevanje prometne signalizacije

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v okoliščinah konkretnega primera materialnopravno pravilna odločitev sodišča druge stopnje, da ni podana soodgovornost tožnika za nastalo škodo.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v okoliščinah konkretnega primera materialnopravno pravilna odločitev sodišča druge stopnje, da ni podana soodgovornost tožnika za nastalo škodo.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da morata toženki tožniku nerazdelno plačati 5.158,87 EUR odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi (I. točka izreka). Višji tožbeni zahtevek je zavrnilo (II. točka izreka). Odločilo je tudi o stroških pravdnega postopka (III. in IV. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je v delu, relevantnem za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, pritožbo druge toženke zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo (II. točka izreka). Sklenilo je, da vsaka stranka sama krije svoje stroške pritožbenega postopka (III. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje druga toženka vlaga predlog za dopustitev revizije. Uveljavlja revizijski razlog zmotne uporabe materialnega prava. Vrhovnemu sodišču predlaga, naj revizijo dopusti glede vprašanj: (1.) ali sta sodišči nižjih stopenj pri uporabi Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ) v delu, kjer je urejena krivdna odgovornost (131. in 135. člen OZ), presegli okvir strožje krivdne odgovornosti kot merila skrajne skrbnosti; (2.) ali sta sodišči nižjih stopenj pravilno uporabili 131. in 135. člen OZ, ko sta na podlagi ugotovljenega dejanskega stanja šteli, da je podana krivdna odgovornost zavarovanca druge toženke kot vzdrževalca ceste; (3.) ali je bil v predmetni zadevi pravilno uporabljen 131. člen OZ glede na materialno pravno presojo sodišč nižjih stopenj, da v obravnavanem primeru glede na ugotovljeno dejansko stanje ni podana krivda oziroma soprispevek tožnika k nastanku škodnega dogodka; in (4.) ali je tožnik zaradi neupoštevanja cestnoprometnih predpisov prispeval k nastanku škodnega dogodka.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131, 135

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSL vmesna sodba in sklep II Cp 1674/2014