TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 106/2019, enako tudi VSRS Sklep II DoR 402/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-08

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - vloga, ki jo vloži stranka sama - opravljen pravniški državni izpit - postulacijska sposobnost - laični predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena ZPP).

1. Predlagatelj je v pravdnem postopku zaradi izpraznitve in izročitve nepremičnin v posest zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje na Vrhovno sodišče vložil laičen predlog za dopustitev revizije (naslovljen kot pritožba).

3. Pravnomočno sodno odločbo sodišča druge stopnje je mogoče izpodbijati le z izrednimi pravnimi sredstvi. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP). Izjemoma sme pravdna dejanja v tovrstnem postopku opravljati stranka sama ali njen zakoniti zastopnik v primeru, če imata opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). Predlagatelj je sam vložil predlog, vendar v njem ni zatrjeval, da ima opravljen pravniški državni izpit. Ker je predlog vložil sam in ker po zakonu nima te pravice spričo pomanjkanja postulacijske sposobnosti (gre za neodpravljivo procesno pomanjkljivost), je njegov predlog nedovoljen (drugi odstavek 374. člena ZPP).

4. Dodaten razlog, ki prav tako narekuje zavrženje predlagateljevega predloga, pa je, da predlog ni bil vložen v tridesetih dneh po vročitvi pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje. Pooblaščencu predlagatelja je bila sodba sodišča druge stopnje vročena 27. 12. 2018, predlog za dopustitev revizije pa je bil na pošto priporočeno oddan 11. 2. 2019 (po določbi drugega odstavka 112. člena ZPP se šteje dan oddaje na pošto priporočeno za dan izročitve sodišču), zato je prepozen.

5. Predlog za dopustitev revizije je nedovoljen in prepozen, zato ga je Vrhovno sodišče zavrglo (prvi odstavek 367.b člena ZPP in 367.č člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367b, 367b/6, 374, 374/2

Opr. št: VSRS Sklep II DoR 402/2021, z dne 15.09.2021, ECLI:SI:VSRS:2021:II.DOR.402.2021

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 85/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-17

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Jan Zobec

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - videz nepristranskosti - zakonska zveza - zakonec sodnika pristojnega sodišča kot stranka v postopku - izvršilni postopek

Če bi v izvršilnem postopku, v katerem kot dolžnik nastopa sodničin mož, odločali sodniki istega sodišča, bi opisana povezanost med zakoncema ne glede na to, da gre sicer za sodnico s pravdnega oddelka, nedvomno lahko vzbudila upravičen dvom v sodno nepristranskost tega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Grosupljem.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani je v izvršilni zadevi 1913 I 980/2018 podalo predlog za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku, ki se v izvršilnem postopku uporablja na podlagi 15. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju. Pojasnilo je, da je dolžnik zakonec sodnice A. A., ki opravlja sodniško funkcijo na pravdnem oddelku Okrajnega sodišča v Ljubljani. Ocenjuje, da bi ta okoliščina utegnila pri nasprotni stranki vzbuditi vtis pristranskosti oziroma vplivati na percepcijo javnosti o nevtralnosti in objektivni nepristranskosti sojenja. Pri tem se sklicuje na primerljive zadeve, v katerih je že prišlo do prenosa pristojnosti.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, ki naj postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med slednje je treba šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. Gre za percepcijo javnosti oziroma udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov določenega stvarno pristojnega sodišča. V takem primeru mora predlagatelj podati takšne okoliščine, na podlagi katerih bi se pri razumnem človeku pojavil upravičen dvom o nepristranskosti sojenja na določenem sodišču.

4. Predlagateljeva ocena je pravilna. Če bi v izvršilnem postopku, v katerem kot dolžnik nastopa sodničin mož, odločali sodniki istega sodišča, bi opisana povezanost med zakoncema ne glede na to, da gre sicer za sodnico s pravdnega oddelka, nedvomno lahko vzbudila upravičen dvom v sodno nepristranskost tega sodišča. Enako je v zadevah s podobnimi okoliščinami oziroma istimi akterji Vrhovno sodišče že odločilo v primerljivih zadevah I R 77/2014 in I R 36/2019.

5. Ker je podana tehtnost razloga za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, je Vrhovno sodišče odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Grosupljem.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 145/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-23

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - izvršba na nepremičnine - nedopustnost izvršbe - lastninska pravica na nepremičnini - časovne meje pravnomočnosti - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev nedopustnosti izvršbe. Odločilo je, da je tožnik dolžan toženki povrniti njene pravdne stroške.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije in predlagal dopustitev revizije glede naslednjih pravnih vprašanj:

— Ali je materialnopravno pravilno stališče sodišča, da zavrne tožbeni zahtevek tožnika, da je izvršba, dovoljena s sklepom o izvršbi opr. št. 0085-I-121/2016 Okrajnega sodišča v Celju z dne 23. 6. 2016, nedopustna?

— Ali je pravilno materialnopravno stališče sodišča, da toženka lahko na podlagi sicer formalno pravnomočne sodbe, ne pa materialnopravno pravnomočne sodbe, z izvršbo zahteva odstranitev objekta, ki v naravi ne stoji na zemljišču toženke, ampak izključno na zemljišču tožnika, za kar pa ni pravnomočnega in izvršljivega naslova in se s tem nedopustno posega v pravni položaj in zasebno lastnino tožnika in s tem v njegovo mirno uživanje premoženja?

— Ali je podano pravično ravnovesje med potrebo po izvršitvi sodne odločbe, ki je formalno pravnomočna, ni pa materialnopravno pravnomočna, ker je obremenjena s pravno nedopustnimi napakami, saj temelji le na katastrskem prikazu in ne na elaboratu geodetskih storitev in je v naravi, tako kot izhaja iz izreka sodne odločbe, neizvršljiva, in med zaščito tožnikove temeljne pravice do varstva zasebne lastnine, pravne varnosti v pravni državi, enakopravnega obravnavanja strank v postopku in učinkovitega pravnega sredstva?

Predlagatelj trdi, da sporni objekt, ki ga je postavil na svojem zemljišču in v javno korist, stoji izključno na njegovi nepremičnini. Po njegovem stališču sodba z opr. št. P 104/2012 ni materialno pravnomočna. Njen izrek je nerazumljiv in neizvršljiv.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je predlog predlagatelja zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 93/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-16

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - povrnitev škode - odškodnina - padec po stopnicah - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožničin tožbeni zahtevek za plačilo 25.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 11. 3. 2016 dalje do plačila in odločilo, da je tožnica dolžna povrniti toženki njene stroške pravdnega postopka v znesku 30,00 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje ter odločilo, da tožnica sama krije svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožnica. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pomembnih pravnih vprašanjih: 1) Kaj predstavlja pojem povprečna skrbnost človeka pri hoji po stopnicah? 2) Kaj je kriterij povprečne skrbnosti pri hoji po stopnicah? 3) V primeru, da se človek pri hoji po stopnicah ne drži ograje, ali to pomeni, da ni dovolj oziroma povprečno skrben? 4) Ali bi moral povprečno skrben človek pri hoji po stopnicah navzgor (ki jih dobro pozna) ves čas gledati pod noge? 5) Ali je zavarovanka tožene stranke opustila dolžno skrbnost, ko iz stopnic ni pobrala jabolka, čeprav je vedela, da ji je izpadlo in čeprav je vedela, da bo vsak čas prišla tožnica? 6) Kaj predstavlja kriterij dobrega gospodarja v konkretnem primeru? Navaja, da je ravnala z običajno skrbnostjo in da ni realno pričakovati, da bi morala ves čas gledati navzdol, pod noge. Na stopnicah ni pričakovala manjšega predmeta, saj so bile stopnice vedno vzorno počiščene. Tudi ni res, da se ji je takrat mudilo. Toženkina zavarovanka je opustila dolžno ravnanje, ko jabolka, ki ji je padlo na stopnice, ni takoj odstranila.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v tožničinem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je njen predlog zavrnilo (367.c člen ZPP). Tožnica, ki s predlogom ni uspela, sama krije svoje stroške postopka za dopustitev revizije (prvi odstavek 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 125/2019-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-18

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

stroški prevoza na delo - bivališče - javni uslužbenec

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje materialno pravno pravilno razlagalo pojema "bivališča" v zvezi s pravico do povrnitve stroškov prevoza javnega uslužbenca.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje materialno pravno pravilno razlagalo pojem „bivališča“ v zvezi s pravico do povrnitve stroškov prevoza javnega uslužbenca.

1. Sodišče prve stopnje je glede nasprotne tožbe, s katero je tožnica po nasprotni tožbi (v nadaljevanju: tožnica) zahtevala plačilo razlike v stroških prevoza odločilo, da je upravičena do zneska 1.164,51 EUR, za znesek 255,60 EUR pa je zahtevek iz nasprotne tožbe zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi toženca po nasprotni tožbi (v nadaljevanju: toženec) in delno spremenilo sodbo sodišča prve stopnje tako, da je tudi zahtevek za plačilo 1.164,51 EUR zavrnilo. S sklicevanjem na 168. in 169. člen Zakona o uravnoteženju javnih financ (ZUJF, Ur. l. RS, št. 40/2012 in naslednji) ter 5. člen Aneksa h Kolektivni pogodbi za dejavnost zdravstva in socialnega varstva Slovenije (Ur. l. RS, št. 40/2012) je zavzelo stališče, da delavec ne glede na to, da ima v kraju bivališča na voljo javni prevoz, ni upravičen do povrnitve stroškov tega prevoza, če je na voljo cenejši prevoz v krogu dveh kilometrov od bivališča.

3. Tožnica v pravočasnem predlogu za dopustitev revizije postavlja vprašanje, ali se pri povračilu stroškov prevoza na delo in z dela javnim uslužbencem kot kraj stalnega bivališča upošteva formalni kraj bivališča ali pa se upošteva zgolj razdalja do 2 km od stalnega prebivališča do postaje prevoznega sredstva. Meni, da je sodišče v škodo tožnice po nasprotni tožbi zmotno razlagalo materialno pravo, ker ji ni priznalo stroškov prevoza od njenega bivališča, čeprav ji zakon takšno pravico zagotavlja.

4. Vrhovno sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava, ali za razvoj prava preko sodne prakse.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije glede vprašanja, ki ga je zaradi jasnosti smiselno preoblikovalo, kot izhaja iz izreka sklepa. Zato je revizijo v tem obsegu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

Zakon za uravnoteženje javnih financ (2012) - ZUJF  - člen 168, 169

Kolektivna pogodba za dejavnost zdravstva in socialnega varstva Slovenije (1994) - člen 5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII R 6/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-16

mag. Marijan Debelak (preds.), Borut Vukovič (poroč.), mag. Irena Žagar

delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča

Okoliščina, da ima Delovno sodišče v Mariboru s toženo stranko sklenjeno pogodbo o izvajanju storitev fizičnega varovanja, je tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, saj bi lahko bil prizadet videz nepristranskosti sojenja, ki se izraža pri percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča.

Za odločanje v tem sporu se določi Delovno sodišče v Celju.

1. Tožnik je pred Delovnim sodiščem v Mariboru vložil tožbo, s katero je iz naslova neplačanih nadur zahteval izplačilo zneska 4.035,25 EUR bruto.

2. Začasni predsednik Delovnega sodišča v Mariboru je predlagal, da Vrhovno sodišče Republike Slovenije določi drugo stvarno pristojno sodišče za odločanje v tem sporu, ker ima tožena stranka s sodiščem sklenjeno pogodbo za izvajanje storitev fizičnega varovanja.

3. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami) vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, do postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so zato drugi tehtni razlogi. Pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ zajema različne okoliščine, zlasti take, ki bi lahko vzbudile dvom v objektivno nepristranskost sodišča.

4. Okoliščina, da ima Delovno sodišče v Mariboru s toženo stranko sklenjeno pogodbo o izvajanju storitev fizičnega varovanja, je tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, saj bi lahko bil prizadet videz nepristranskosti sojenja, ki se izraža pri percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča.

5. Vrhovno sodišče je zato predlogu začasnega predsednika Delovnega sodišča v Mariboru ugodilo in za odločanje v tem sporu določilo Delovno sodišče v Celju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 174/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-27

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - MEDICINSKO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - odškodninska odgovornost - medicinska napaka (zdravniška napaka) - pojasnilna dolžnost - elektivni operativni poseg - lepotna operacija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bila v konkretnem primeru kršena pojasnilna dolžnost.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bila v konkretnem primeru kršena pojasnilna dolžnost.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek za plačilo odškodnine v višini 7.834,20 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi in odločilo glede pravdnih stroškov.

2. Višje sodišče je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Predlog za dopustitev revizije vlaga tožeča stranka. V predlogu za dopustitev revizije zastavi vprašanja: 1) ali je pojasnilna dolžnost do pacienta izpolnjena tudi, ko zdravnik pred pričetkom lepotnega laserskega posega pacienta seznani in mu pojasni njegovo zdravstveno stanje v zvezi z diagnozo (v konkretnem primeru astigmatizem), ki je opredeljena v mednarodni klasifikaciji diagnoz, ne seznani pa ga s celotnim zdravstvenim stanjem, ki se nanaša na posebnosti oziroma specifičnosti njegovega zdravstvenega stanja v zvezi z diagnozo (v konkretnem primeru, da ima visok inverzni astigmatizem; da se dioptrija in visok inverzni astigmatizem nahajata na mestih na njenih očeh, kjer jih laser ne doseže) in za pacienta to predstavlja posebne zdravstvene težave in dodatne rizike, tveganja za sam poseg ali za stanje po posegu, 2) ali je dopustno, da se zdravnik v skladu s pravili stroke in znanosti samostojno odloči o obsegu ali vsebini pojasnilne dolžnosti do pacienta, ki je sposoben odločanja o sebi, 3) ali je dopustno, da je diagnoza in drugo zdravstveno stanje pacienta, zapisana na izvidu samo s črkami, številkami in latinskimi izrazi in 4) ali je pojasnilna dolžnost zdravnika pravilno izpolnjena s tem, da pacienta napoti na internetno stran dotične zdravstvene ustanove, kjer se nahajajo splošna vsebinska navodila za posamezni operativni poseg.

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v obravnavani zadevi podani glede pravnega vprašanja, navedenega v izreku sklepa (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pacientovih pravicah (2008) - ZPacP  - člen 20

Zakon o zdravstveni dejavnosti (1992) - ZZDej  - člen 45

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 6, 135, 147, 239, 240, 766

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 34, 35, 51

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 93/2019-4, enako tudi VSRS Sklep X DoR 69/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-07-03

Peter Golob (preds.), Nataša Smrekar (poroč.), mag. Tatjana Steinman

predlog za dopustitev revizije - laičen predlog za dopustitev revizije - predlog, ki ga vloži stranka sama - opravljen pravniški državni izpit - postulacijska sposobnost - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Zavrže se predlog za dopustitev revizije, v katerem predlagateljica, ki je predlog vložila sama ni izkazala, da bi imela opravljen pravniški državni izpit.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožničino tožbo, vloženo zoper sklep Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani, št. Bpp 45/2019 z dne 4. 2. 2019, s katerim je tožena stranka prošnjo tožnice za brezplačno pravno pomoč zavrgla. Tožnica (v nadaljevanju predlagateljica) je zoper pravnomočno sodbo sama vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Po drugem odstavku 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja dejanja samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit. Stranka lahko predlog za dopustitev revizije vloži tudi sama, če izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP, v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1). Na podlagi 367. č člena ZPP sodišče vlogo zavrže, če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP. Iz tega izhaja, da Vrhovno sodišče ne poziva stranke na odpravo pomanjkljivosti (predložitev manjkajočega dokaza).

4. V obravnavanem primeru predlagateljica svoji vlogi ni priložila dokazila o opravljenem pravniškem državnem izpitu. Zaradi neizkazovanja zahtevanega pogoja predlog za dopustitev revizije ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367. č člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/4, 367č

Opr. št: VSRS Sklep X DoR 69/2020, z dne 06.05.2020, ECLI:SI:VSRS:2020:X.DOR.69.2020

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 92/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 35/2012
VSRS Sklep II DoR 218/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-27

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev škode - odškodninska odgovornost delodajalca - krivdna odgovornost - nesreča pri delu - padec na spolzkih tleh - varni delovni pogoji - potrebna skrbnost - nesrečno naključje

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v obravnavani zadevi, upoštevajoč vse okoliščine primera, podana krivdna odškodninska odgovornost zavarovanca toženke.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v obravnavani zadevi, upoštevaje vse okoliščine primera, podana krivdna odškodninska odgovornost zavarovanca toženke.

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo plačilo 18.500,00 EUR s zakonskimi zamudnimi obrestmi od 6. 11. 2010 do plačila. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke in potrdilo izpodbijano sodbo. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava. Predlaga dopustitev revizije glede dveh vprašanj, katerih pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti in enotne uporabe prava. Zatrjuje odstop od sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnice in sodnikov, ki so navedeni v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.