TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep III DoR 123/2019-15
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-02-11

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

dopuščena revizija - družba z omejeno odgovornostjo (d. o. o.) - odškodninska odgovornost uprave - odškodninska odgovornost poslovodje - nakup vrednostnih papirjev - nakup obveznic - podlage odškodninske odgovornosti - vzročna zveza

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je v okoliščinah konkretnega primera pravilna presoja sodišč prve in druge stopnje, da je podana vzročna zveza med ravnanjem toženca kot direktorja tožnice in nastalo škodo.

družba z omejeno odgovornostjo (d. o. o.) - odškodninska odgovornost uprave - odškodninska odgovornost poslovodje - nakup vrednostnih papirjev - nakup obveznic - podlage odškodninske odgovornosti - vzročna zveza - pravno relevanten vzrok za nastalo škodo - teorija o adekvatni vzročnosti - ekvivalenčna teorija

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je v okoliščinah konkretnega primera pravilna presoja sodišč prve in druge stopnje, da je podana vzročna zveza med ravnanjem toženca kot direktorja tožnice in nastalo škodo?

1. Sodišče prve stopnje je v delu, ki je relevanten za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, ugodilo tožbenemu zahtevku za plačilo 123.974,72 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 18. 4. 2013 naprej. Toženi stranki je naložilo povrnitev 5.006,40 EUR pravdnih stroškov tožeče stranke.

2. Sodišče druge stopnje je tako odločitev potrdilo in odločilo, da je tožena stranka dolžna tožeči stranki povrniti 1.859,28 EUR pritožbenih stroškov.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožena stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 85/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-09-15

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - STANOVANJSKO PRAVO

dopuščena revizija - etažni lastnik - stroški upravljanja in obratovanja večstanovanjske stavbe - plačilo obratovalnih stroškov - prevzem dolga - sprememba dolžnika - najemnik poslovnega prostora - konkludentna privolitev v prevzem dolga - subsidiarna odgovornost lastnika - razlaga pogodbe - svobodno urejanje pogodbenih razmerij

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali se je lastnik dela stavbe v etažni lastnini, poslovnega prostora v poslovni stavbi, glede na okoliščine primera, v razmerju do upravnika razbremenil svoje dolžnosti lastnika za plačilo stroškov upravljanja, vzdrževanja in obratovanja stavbe, s tem, da je obveznost plačila pogodbeno prenesel na najemnika in o tem obvestil upravnika ter mu predložil fotokopijo najemne pogodbe ter je upravnik od obvestila dalje svoje račune izdajal neposredno najemniku.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali se je lastnik dela stavbe v etažni lastnini, poslovnega prostora v poslovni stavbi, glede na okoliščine primera, v razmerju do upravnika razbremenil svoje dolžnosti lastnika za plačilo stroškov upravljanja, vzdrževanja in obratovanja stavbe, s tem, da je obveznost plačila pogodbeno prenesel na najemnika in o tem obvestil upravnika ter mu predložil fotokopijo najemne pogodbe ter je upravnik od obvestila dalje svoje račune izdajal neposredno najemniku?

1. Sodišče prve stopnje je obdržalo v veljavi sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 121605/2017 z dne 18. 12. 2017 tako, da je bilo toženi stranki naloženo, da mora tožeči stranki plačati 6.042,50 EUR s pripadki, navedenimi v I. točki izreka sodbe sodišča prve stopnje.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi ugodilo in izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je v I. točki izreka razveljavilo zgoraj navedeni sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani in zavrnilo tožbeni zahtevek tožeče stranke (prva alineja I. točke izreka sodbe sodišča druge stopnje).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo. Glede preostalih zastavljenih vprašanj predlogu ni ugodilo, saj vprašanja niso pomembna pravna vprašanja.

5. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 82, 82/2, 83, 427, 427/1, 427/3, 429, 429/1, 429/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 35/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-11

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

spor o pristojnosti - gospodarski spor - zbornica - članarina

Ker v konkretni zadevi kot tožeča stranka nastopa obrtno-podjetniška zbornica, tožeča stranka pa od tožene stranke zahteva neplačano članarino za članstvo v zbornici, predmetni spor ni gospodarski spor.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Slovenskih Konjicah.

1. Upnik (sedaj tožnik) je pri Okrajnem sodišču v Ljubljani vložil predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine. Sodišče je sklep o izvršbi izdalo. Na ugovor dolžnice (sedaj toženke) pa je Okrajno sodišče v Ljubljani s sklepom VL 7475/2020 z dne 30. 4. 2020 sklep o izvršbi razveljavilo (1. točka izreka). Sklenilo je, da bo o zahtevku in stroških v pravdnem postopku odločalo Okrožno sodišče v Celju (2. točka izreka).

2. Okrožno sodišče v Celju je sprožilo spor o pristojnosti. Opozorilo je, da v obravnavani zadevi ne gre za gospodarski spor in da vrednost spornega predmeta ne presega 20.000,00 EUR, zato je glede na sedež toženke podana stvarna in krajevna pristojnost Okrajnega sodišča v Slovenskih Konjicah.

3. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Slovenskih Konjicah.

4. Obravnavani spor se je pričel s predlogom za izvršbo na podlagi verodostojne listine in se po razveljavitvi sklepa o izvršbi nadaljuje v pravdi. Upnik oziroma tožnik je organiziran v pravnoorganizacijski obliki zbornice. Po 1. točki prvega odstavka 481. člena ZPP se skladno s subjektivnim kriterijem za gospodarski spor šteje vsak spor, v katerem sta obe stranki gospodarska družba, zavod, zadruga, država, samoupravna lokalna skupnost ali samostojni podjetnik posameznik. Zbornica tako ne spada v krog oseb, za katere veljajo pravila o postopku v gospodarskih sporih. Po vsebini spornega razmerja prav tako ne gre za spor iz482. ali 483. člena ZPP, za katerega bi bilo treba uporabiti pravila o gospodarskih sporih (objektivni kriterij), saj tožnik od toženke zahteva neplačano članarino za članstvo v zbornici. Obravnavana zadeva glede na navedeno po nobenem od kriterijev ne predstavlja gospodarskega spora.

5. Ker gre za premoženjskopravni zahtevek, katerega vrednost ne presega 20.000,00 EUR, in tudi ne gre za katerega od sporov iz drugega odstavka 32. člena ZPP v stvarni pristojnosti okrožnega sodišča, je za odločanje pristojno okrajno sodišče (prvi odstavek 30. člena ZPP). V konkretnem primeru je to Okrajno sodišče v Slovenskih Konjicah, na območju katerega ima toženka sedež (48. člen ZPP).

6. Odločitev je bila sprejeta soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 481, 481/1, 481/1-1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 32/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-11

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - povezave stranke v postopku s sodiščem - povezave pooblaščenca stranke v postopku s sodiščem

Okoliščine, ki kažejo na tesnejšo osebno prepletenost strank in njihovih pooblaščencev s sodiščem, ki je predlagalo delegacijo pristojnosti, obenem pa s samo vsebino spora, predstavljajo drug tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP za določitev drugega pristojnega sodišča, da postopa v zadevi.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Celju.

1. Okrožno sodišče v Mariboru je Vrhovnemu sodišču predlagalo delegacijo pristojnosti v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Navedlo je tri okoliščine o medsebojni povezanosti strank in njihovih pooblaščencev s predložitvenim sodiščem oziroma vsebino spora. Prvič, da v obravnavanem sporu kot prvi toženec nastopa mož okrajne sodnice, ki je organizacijska enota predložitvenega sodišča, sodniki obeh sodišč so glede na naravo dela tudi v stikih. Drugič, da tega toženca zastopa odvetnica, ki je bila pred tem sodnica in podpredsednica predložitvenega sodišča. In tretjič, da na predložitvenem sodišču sodniško funkcijo sedaj opravlja sodnica, ki je bila vodja pravne službe tožnice v času, ko naj bi zaradi opustitve obvestila o pravdi nastala škoda, ki je predmet tožbenega zahtevka v obravnavani zadevi.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Drug tehten razlog je lahko tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, pri kateri gre za vprašanje, ali se po kriteriju razumnega opazovalca v javnosti ustvarja videz, da naj bi vsi sodniki danega sodišča zaradi določene okoliščine ne mogli prosto odločati po svoji vesti.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da v 1. točki navedene okoliščine, ki kažejo na tesnejšo osebno prepletenost strank in njihovih pooblaščencev s sodiščem, ki je predlagalo delegacijo pristojnosti, obenem pa s samo vsebino spora, predstavljajo drug tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP za določitev drugega pristojnega sodišča, da postopa v zadevi.

5. Vrhovno sodišče je zato predlogu za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Celju.

6. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 38/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-11

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

spor o pristojnosti - gospodarski spor - zadruga kot stranka v postopku - sporazum o pristojnosti

V tej zadevi kot tožeča stranka nastopa zadruga, kot tožena stranka pa gospodarska družba. Tako tožeča kot tožena stranka sta torej osebi, ki sta navedeni v 1. točki prvega odstavka 481. člena ZPP. To pa pomeni, da je obravnavani spor gospodarski spor, za odločanje o katerem je pristojno okrožno sodišče (7. točka drugega odstavka 32. člena ZPP).

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Celju.

1. Upnica (sedaj tožeča stranka) je pri Okrajnem sodišču v Ljubljani vložila predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine. Sodišče je sklep o izvršbi izdalo. Na ugovor dolžnice (sedaj tožene stranke) je Okrajno sodišče v Ljubljani s sklepom VL 29949/2020 z dne 8. 5. 2020 sklep o izvršbi razveljavilo (1. točka izreka). Sklenilo je, da bo o zahtevku in stroških v pravdnem postopku odločalo Okrajno sodišče v Celju (2. točka izreka).

2. Okrajno sodišče v Celju je sprožilo spor o pristojnosti. Opozorilo je, da gre v obravnavani zadevi za gospodarski spor, saj obe pravdni stranki sodita v krog oseb iz 1. točke prvega odstavka 481. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Ker je v tem primeru dogovorjena krajevna pristojnost sodišča v Celju, je podana stvarna in krajevna pristojnost Okrožnega sodišča v Celju.

3. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Celju.

4. Po 1. točki prvega odstavka 481. člena ZPP se za gospodarski spor šteje vsak spor, v katerem je vsaka od strank katera od naslednjih oseb: gospodarska družba, zavod (vključno javni zavod), zadruga, država ali samoupravna lokalna skupnost.

5. V tej zadevi kot tožeča stranka nastopa zadruga, kot tožena stranka pa gospodarska družba. Tako tožeča kot tožena stranka sta torej osebi, ki sta navedeni v 1. točki prvega odstavka 481. člena ZPP. To pa pomeni, da je obravnavani spor gospodarski spor, za odločanje o katerem je pristojno okrožno sodišče (7. točka drugega odstavka 32. člena ZPP).

6. ZPP v 69. členu določa, da se stranki lahko pisno sporazumeta, da jima sodi na prvi stopnji sodišče, ki ni krajevno pristojno, če zakon ne določa izključne krajevne pristojnosti kakšnega sodišča. Tožeča stranka je v predlogu za izvršbo uveljavljala dogovorjeno pristojnost celjskega sodišča, čemur tožena stranka v ugovoru zoper sklep o izvršbi ni nasprotovala. Zato je za odločanje v tej zadevi pristojno Okrožno sodišče v Celju.

7. Odločitev je bila sprejeta soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 32, 32/2, 32/2-7, 481, 481/1, 481/1-1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 225/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-09-04

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

dopuščena revizija - zavarovalna pogodba - kasko zavarovanje - odgovornost zavarovalnice - višina zavarovalne vsote - pogodbena vrednost

- ali je materialnopravno pravilna odločitev sodišča druge stopnje, ki ni upoštevalo pogodbeno dogovorjene zavarovalne vsote in je odškodnino prisodilo mimo pogodbenih določil;

- ali odsotnost vsakršne obrazložitve sodišča druge stopnje, da se prisojena odškodnina zviša nad zavarovalno vsoto, dogovorjeno z zavarovalno pogodbo med toženko in njenim zavarovancem, ki je odgovoren za škodo, pomeni bistveno kršitev določb postopka.

1. ali je materialnopravno pravilna odločitev sodišča druge stopnje, ki ni upoštevalo pogodbeno dogovorjene zavarovalne vsote in je odškodnino prisodilo mimo pogodbenih določil;

2. ali odsotnost vsakršne obrazložitve sodišča druge stopnje, da se prisojena odškodnina zviša nad zavarovalno vsoto, dogovorjeno z zavarovalno pogodbo med toženko in njenim zavarovancem, ki je odgovoren za škodo, pomeni bistveno kršitev določb postopka.

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo plačilo 16.320 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 10. 3. 2015. V presežku (to je glede 8.780 EUR) je tožbeni zahtevek zavrnilo. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožnika ter spremenilo prvostopenjsko sodbo tako, da je toženki naložilo plačilo 24.500 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 10. 3. 2015 ter tožbeni zahtevek zavrnilo za presežnih 600 EUR. Prilagodilo je odločitev o pravdnih stroških in odločilo še o pritožbenih stroških.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje bistvene kršitve določb postopka in zmotno uporabo materialnega prava. Predlaga dopustitev revizije glede dveh vprašanj, katerih pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in razvojem prava preko sodne prakse. Zatrjuje odstop od sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) so izpolnjeni glede vprašanj, navedenih v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 965

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 79/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-11

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - zakup - najemna pogodba - izterjava najemnine - prodaja nepremičnine dane v najem - aktivna legitimacija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je najemodajalec aktivno legitimiran zahtevati pred pristojnim sodiščem plačilo zapadlih in neplačanih najemnin od najemnika za tiste mesece, za katere je izstavil račun za plačilo najemnine, tudi po tem, ko ni več lastnik nepremičnine.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je najemodajalec aktivno legitimiran zahtevati pred pristojnim sodiščem plačilo zapadlih in neplačanih najemnin od najemnika za tiste mesece, za katere je izstavil račun za plačilo najemnine, tudi po tem, ko ni več lastnik nepremičnine?

1. Sodišče prve stopnje je obdržalo v veljavi sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 224/2018 z dne 5. 1. 2018 v I. In III. odstavku izreka (I. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je sklep o izvršbi v prvem in tretjem odstavku razveljavilo in tožbeni zahtevek na plačilo 5.490,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi zavrnilo (I. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo. Glede preostalih zastavljenih vprašanj predlogu ni ugodilo, saj vprašanja niso pomembna pravna vprašanja.

5. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 611, 611/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 53/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-11

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

dopuščena revizija - razveljavitev sklepa o izvršbi - notarski zapis - veljavnost

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilno stališče pritožbenega sodišča, da notarski zapis ni veljaven.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilno stališče pritožbenega sodišča, da notarski zapis ni veljaven.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo dolžnikov ugovor zoper sklep o izvršbi z dne 22. 10. 2019

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi dolžnika ugodilo, sklep o izvršbi razveljavilo, predlog za izvršbo zavrnilo, izvršbo ustavilo in razveljavilo vsa opravljena izvršilna dejanja.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje upnik vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 59/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-11

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZDRAVSTVENO ZAVAROVANJE

dopuščena revizija - zdravstveno zavarovanje - zdravstvena storitev

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali se v okoliščinah konkretnega primera zdravstvena storitev slikovne (CT) diagnostike za rakave bolnike lahko razlaga tako, da je slikovna (CT) diagnostika za rakave bolnike izključena iz pogodbenih planov in se pogodbeni plan 5.577 CT preiskav za leto 2016 nanaša le na preostalo (nerakavo) CT diagnostiko.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali se v okoliščinah konkretnega primera zdravstvena storitev slikovne (CT) diagnostike za rakave bolnike lahko razlaga tako, da je slikovna (CT) diagnostika za rakave bolnike izključena iz pogodbenih planov in se pogodbeni plan 5.577 CT preiskav za leto 2016 nanaša le na preostalo (nerakavo) CT diagnostiko.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo zahtevku za povračilo stroškov izvedenih CT preiskav za nerakave bolnike.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je zavrnilo tožbeni zahtevek.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 58/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-11

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - finančni leasing - plačilo zadnjega obroka - odkupna opcija - pravice leasingojemalca - obveznosti leasingojemalca - nejasna pogodbena določila - razlaga pogodbe

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje s tem, ko je pogodbena določila pogodbe o finančnem leasingu razložilo na način, da je plačilo zadnjega leasing obroka zgolj pravica leasingojemalca in ne njegova obveznost, pravilno uporabilo materialno pravo.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje s tem, ko je pogodbena določila pogodbe o finančnem leasingu razložilo na način, da je plačilo zadnjega leasing obroka zgolj pravica leasingojemalca in ne njegova obveznost, pravilno uporabilo materialno pravo?

1. Sodišče prve stopnje je delno obdržalo v veljavi sklep o izvršbi VL 83932/2015 v prvem odstavku izreka tako, da morajo toženci tožniku v osmih dneh nerazdelno plačati 1.193.954,39 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 17. 12. 2016 do plačila ter 186,00 izvršilnih stroškov, v preostalem delu pa je odločilo, da se sklep o izvršbi razveljavi in se višji tožbeni zahtevek tožnika zavrne.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi prve in druge toženke ter pritožbi tretjega toženca delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v točki I izreka spremenilo tako, da je obdržalo sklep o izvršbi VL 83932/2015 delno v veljavi v prvem odstavku izreka tako, da morajo toženci v osmih dneh plačati nerazdelno tožniku 936,27 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 17. 12. 2016 dalje, sicer pa je ta sklep o izvršbi v preostalem delu, v prvem in tretjem odstavku, razveljavilo in zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 1.183.081,12 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 17. 12. 2016.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo. Glede preostalih zastavljenih vprašanj predlogu ni ugodilo, saj vprašanja niso pomembna pravna vprašanja.

5. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 83

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.