TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep VIII DoR 121/2019-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-18

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), Borut Vukovič

predlog za dopustitev revizije - predložitev dokazila o opravljenem pravniškem državnem izpitu - zavrženje predloga

Ker zakoniti zastopnik, ki je vložil predlog za dopustitev revizije, temu predlogu ni priložil dokazila o opravljenem pravniškem državnem izpitu, je Vrhovno sodišče predlog na podlagi 367.č člena ZPP zavrglo.

1. Tožena stranka predlaga dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bilo odločeno, da je dolžna tožena stranka plačati tožniku še 30.000,00 EUR odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 18. 7. 2014 ter stroške pravdnega postopka. Navaja, da prisojena odškodnina bistveno odstopa od odškodnin, ki so bile prisojene v primerljivih zadevah.

3. Po tretjem in četrtem odstavku 86. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.; ZPP) lahko v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen v primeru, če ima stranka ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit.

4. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije po zakonitem zastopniku, pri čemer ta ni izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit. 367. č člen ZPP določa, da sodišče vlogo zavrže, če predlogu za dopustitev revizije ali reviziji ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP. Ker predlogu za dopustitev revizije tožena stranka ni priložila dokaza o tem, da ima zakoniti zastopnik tožene stranke opravljen pravniški državni izpit, je Vrhovno sodišče predlog za dopustitev revizije kot nedovoljen zavrglo. Na drugačno odločitev ne more vplivati dejstvo, da je tožena stranka predlog umaknila - spet po zakonitem zastopniku, saj tudi ob umiku ni izkazal formalnih pogojev za ta umik.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 464/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-16

Jan Zobec (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodninski spor - zavarovalna pogodba - plačilo zavarovalnine - napake stvari - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je zahtevku tožnika delno ugodilo in je toženki naložilo plačilo 12.600,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženke ugodilo in tožnikov tožbeni zahtevek v celoti zavrnilo. Kot bistveno je pojasnilo, da je sodišče prve stopnje ugotovilo, da tožnikov nadstrešek ni bil zgrajen po pravilih stroke, zavarovalnica pa po določbi 954. člena Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ) ne odgovarja za škodo na zavarovani stvari, ki izvira iz njenih napak.

3. Predlog za dopustitev revizije je vložil tožnik in v njem izpostavil naslednja vprašanja: 1) ali je v konkretnem primeru, ko si je toženka pred sklenitvijo zavarovanja nadstrešek ogledala, dolžna izplačati tožniku zavarovalnino za nastalo škodo ne glede na to, ali je bil nadstrešek zgrajen pravilno ali ne; 2) ali je mogoče šteti, da je bilo med pravdnima strankama dogovorjeno, da se krije tudi škoda, ki bi izvirala iz napake stvari, če si je toženka pred sklenitvijo zavarovanja nadstrešek ogledala in na njegovo izvedbo ni imela pripomb, iz zavarovalnih pogojev pa ne izhaja, da je taka škoda izključena; 3) ali imajo določila splošnih pogojev prednost pred uporabo določbe 954. člena OZ; 4) ali je v konkretnem primeru, ko so na nadstrešek zapadle velike količine snega in se je uresničil zavarovalni primer teže snega, mogoče šteti, da je škoda nastala zaradi napake, ki izvira iz stvari same.

4. Predlog utemeljuje z navedbami, da si je toženka pred sklenitvijo zavarovanja nadstrešek ogledala. Ker je profesionalka na svojem področju, bi morala, če je bila mnenja, da nadstrešek ni grajen v skladu s pravili stroke, sklenitev zavarovanja odkloniti. S sklenitvijo zavarovanja pa je nase prevzela rizik izplačila škode tudi, če ima zavarovana stvar napake.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je tožnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 90/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-20

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - pospešitev postopka - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo z delom sodišča

Kar želi predlagatelj, je pospešitev postopka, ki je objektivno mogoča tudi pred sodiščem, ki že vodi zadevo. Pravna sredstva za tovrstno pospešitev so podana v Zakonu o varstvu pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja, ne pa v institutu delegacije po 67. členu ZPP.

1. Predlagatelj je v izvršilni zadevi I 165/2018 Okrajnega sodišča v Lendavi, podal predlog za nasprotno izvršbo. Z vlogo z 31. maja 2019 je predlagal prenos krajevne pristojnosti. V predlogu povzema procesna dejanja v izvršilnem postopku in zaključuje, da Okrajno sodišče v Lendavi ne ravna v skladu s temeljnim načelom ekonomičnosti postopka in tudi ne v skladu z načelom hitrosti postopka. Neekonomično in počasno procesno ravnanje sodišča upnika vzbuja utemeljen dvom v nepristranskost sojenja v postopku z nasprotno izvršbo. Glede na vse navedene okoliščine upnik meni, da bo postopek pred Okrajnim sodiščem v Mariboru potekal hitreje, z manjšimi zapleti in nižjimi stroški, predvsem pa bo upniku zagotovljena pravica do nepristranskega sojenja in varovanje videza nepristranskega sojenja.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP).

4. „Pogoj lažje izvedbe postopka (torej hitreje in z manjšimi stroški) se nanaša na določene objektivne okoliščine, povezane z dokaznim postopkom.„

Položaj, ki ga opisuje predlagatelj v obravnavani zadevi, je drugačen. Razlog za (domnevno) počasen in neekonomičen tek nasprotne izvršbe ni v objektivnih okoliščinah, povezanih z dokaznim postopkom, marveč preprosto v (domnevno) napačnem procesnem ravnanju sodišča. Kar želi predlagatelj, je pospešitev postopka, ki je objektivno mogoča tudi pred sodiščem, ki že vodi zadevo. Pravna sredstva za tovrstno pospešitev so podana v Zakonu o varstvu pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja, ne pa v institutu delegacije po 67. členu ZPP.

5. Zato je Vrhovno sodišče predlog za prenos krajevne prisojnosti zavrnilo.

Nina Betetto v: Pravdni postopek, Zakon s komentarjem (red. L. Ude in A. Galič), GV Založba in Uradni list RS, Ljubljana 2005, I. knjiga, str. 291.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 123/2019-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-04

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - popolnost predloga - pomembno pravno vprašanje - zavrženje predloga

Tožeča stranka v predlogu za dopustitev revizije ni zadostila zahtevam za dopustitev revizije, določenim v 367. b členu ZPP, saj ni navedla spornega pravnega vprašanja in v povezavi s tem obrazložila, zakaj je sodišče to vprašanje rešilo nezakonito v skladu z zahtevo iz četrtega odstavka.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za odpravo odločb tožene stranke z dne 12. 1. 2018 in 19. 9. 2017, priznanje pravice do starostne oziroma predčasne pokojnine od 17. 9. 2014 oziroma od 17. 5. 2015 dalje in odreditev tožencu, da odmeri ter izplača navedeno pokojninsko dajatev, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od zapadlosti posamezne pokojnine do plačila. Ugotovilo je, da tožeča stranka nima pravice do starostne oziroma predčasne pokojnine na podlagi zahteve z dne 10. 12. 2014.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožeča stranka je vložila predlog za dopustitev revizije.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP; Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. V skladu s četrtim odstavkom 367. b člena ZPP mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito.

7. Tožeča stranka v predlogu za dopustitev revizije tem zahtevam ni zadostila, saj ni navedla spornega pravnega vprašanja in v povezavi s tem obrazložila, zakaj je sodišče to vprašanje rešilo nezakonito v skladu z zahtevo iz četrtega odstavka 367. b člena ZPP. Zato je Vrhovno sodišče predlog na podlagi šestega odstavka 367. b člena ZPP zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep VIII DoR 82/2011, enako tudi VIII DoR 80/2011
VSRS Sklep III R 16/2019-2
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-18

dr. Mile Dolenc (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), Franc Seljak

spor o pristojnosti - izvršba na nepremičnino - kraj, kjer leži nepremičnina

V obravnavani zadevi je upnik predlagal izvršbo na nepremičnini k.o. Ajdovščina, ki leži na območju Okrajnega sodišča v Ljubljani. To pomeni, da je v skladu s četrtim odstavkom 35. člena in v zvezi s prvim odstavkom 166. člena ZIZ v fazi dovolitve izvršbe pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

Za odločanje v tej zadevi je krajevno pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

1. Okrajno sodišče v Domžalah je s sklepom 2495 VL 36393/2018 z dne 28. 3. 2019 odločilo, da ni krajevno pristojno (za odločitev o predlogu upnika) za nadaljevanje izvršbe z dodatnim sredstvom izvršbe na dolžnikovi nepremičnini, saj naj bi ta ležala na območju Okrajnega sodišča v Ajdovščini.

2. Okrajno sodišče v Ajdovščini je sprožilo spor o pristojnosti. Opozorilo je, da se upnikov predlog za nadaljevanje izvršbe nanaša na dolžnikovo nepremičnino z ID znakom ..., ki se nahaja na območju Okrajnega sodišča v Ljubljani in ne na območju Okrajnega sodišča v Ajdovščini. Zato je mnenja, da je za vodenje izvršilne zadeve pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

3. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

4. Iz predloga upnika za dovolitev novega izvršilnega sredstva z dne 28. 3. 2019(l. št. 3) je razvidno, da upnik predlaga nadaljevanje izvršbe na nepremičnini z ID znakom ..., k. o. Ajdovščina. Ta nepremičnina pa leži na območju Okrajnega sodišča v Ljubljani, na kar je pravilno opozorilo Okrajno sodišče v Ajdovščini.

5. Četrti odstavek 35. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) določa, da v primeru, če upnik med izvršilnim postopkom predlaga za izvršbo poleg ali namesto že dovoljenih sredstev oziroma predmetov izvršbo na nepremičnine, postane za to izvršilno sredstvo izključno krajevno pristojno sodišče, ki je pristojno za odločanje o tem izvršilnem sredstvu. Prvi odstavek 166. člena ZIZ pa določa, da je za odločitev o predlogu za izvršbo na nepremičnino in za samo izvršbo krajevno pristojno sodišče, na območju katerega je nepremičnina, če ta zakon glede izvršbe na nepremičnine ne določa drugače.

6. V obravnavani zadevi je upnik predlagal izvršbo na nepremičnini z ID znakom ..., ki leži na območju Okrajnega sodišča v Ljubljani. To pomeni, da je v skladu s četrtim odstavkom 35. člena in v zvezi s prvim odstavkom 166. člena ZIZ v fazi dovolitve izvršbe pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

7. Vrhovno sodišče je na podlagi drugega odstavka 25. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 15. členom ZIZ sklenilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

8. Odločitev je bila sprejeta soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 25

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 15, 35, 35/4, 166, 166/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 178/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-13

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - stvarna služnost - priposestvovanje stvarne služnosti - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev obstoja stvarnih služnosti parkiranja, hoje in vožnje po dveh različnih trasah. Zavrnilo je tudi zahtevek, da se prepovejo posegi v služnostno pravico.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije in predlagala dopustitev revizije glede naslednjih pravnih vprašanj:

− Ali je posamezni etažni lastnik na nepremičnini v etažni lastnini aktivno stvarno legitimiran zahtevati ugotovitev obstoja služnosti v korist celotne nepremičnine oziroma njenih skupnih delov (v konkretnem primeru zlasti dvorišče in dvoriščna fasada)?

− Ali v primeru takšnega tožbenega zahtevka po materialnem pravu kot pravotvorna dejstva za ugotovitev posestnih dejanj štejejo le posestna dejanja tožnika osebno oziroma posestna dejanja, opravljena za tožnika, ali pa je tožnik upravičen kot pravotvorna dejstva uveljavljati tudi posestna dejanja drugih etažnih lastnikov, ki so uporabljali služnostno traso tako za dostop do skupnih delov stavbe kot tudi za dostop do svojih posameznih delov?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je predlog predlagateljice zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII R 1/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-04

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

spor o pristojnosti - spor med delavcem in delodajalcem v zvezi z delovnim razmerjem

Predmet spora v tej zadevi je tožničin zahtevek iz naslova neizplačane plače, neizplačanega sorazmernega dela regresa za letni dopust in odpravnine ter odškodnine po 3. odstavku 111. člena ZDR-1. Gre za spor med delavcem in delodajalcem o pravicah in obveznostih iz delovnega razmerja, zato je za odločanje na podlagi b. točke prvega odstavka 5. člena ZDSS-1 stvarno in krajevno pristojno Delovno in socialno sodišče v Ljubljani.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Delovno in socialno sodišče v Ljubljani.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani, Centralni oddelek za verodostojno listino, je s sklepom z dne 24. 9. 2018 na ugovor dolžnika razveljavilo sklep o izvršbi VL 64076/2018 z dne 2. 8. 2018 in sklenilo, da bo o zahtevku in stroških sodišče odločalo v pravdnem postopku pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani.

2. Okrožno sodišče v Ljubljani je pred Vrhovnim sodiščem sprožilo spor o pristojnosti na podlagi prvega odstavka 24. člena in drugega odstavka 25. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.; ZPP). Navaja, da tožnica ni gospodarski subjekt, ampak fizična oseba, in da zato konkretni spor ne izpolnjuje subjektivnega kriterija (kriterij strank) za gospodarske spore iz prvega odstavka 481. člena ZPP, prav tako pa njegova pristojnost ni podana po določbah 483. in 484. člena ZPP (objektivni kriterij). Iz tožničinih navedb v dopolnitvi tožbe izhaja, da vtožuje izplačilo plače, regresa, odpravnine ter odškodnine zaradi odpovedi pogodbe o zaposlitvi. Glede na to ocenjuje, da je za odločanje v konkretnem sporu stvarno in krajevno pristojno Delovno sodišče v Ljubljani.

3. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Delovno in socialno sodišče v Ljubljani.

4. Predmet spora v tej zadevi je tožničin zahtevek iz naslova neizplačane plače za maj in junij 2018, neizplačanega sorazmernega dela regresa za letni dopust za leto 2018 in odpravnine ter odškodnine v višini izgubljenega plačila za čas odpovednega roka na podlagi tretjega odstavka 111. člena Zakona o delovnih razmerjih (Ur. l. RS, št. 21/2013 in nadalj.). Vrhovno sodišče ugotavlja, da gre za spor med delavcem in delodajalcem o pravicah in obveznostih iz delovnega razmerja, zato je za odločanje na podlagi b. točke prvega odstavka 5. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (Ur. l. RS, št. 2/2004 in nadalj.) stvarno in krajevno pristojno Delovno in socialno sodišče v Ljubljani.

Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (2004) - ZDSS-1  - člen 5, 5/1, 5/1b

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 25

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 249/2018-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-23

Marjana Lubinič (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - kontradiktorni postopek - pravica do pravnega sredstva

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bila toženi stranki kršena pravica do kontradiktornega postopka in do pravnega sredstva.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bila toženi stranki kršena pravica do kontradiktornega postopka in do pravnega sredstva.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je tožnici nezakonito prenehala pogodba o zaposlitvi dne 31. 12. 2016 in da je bila pogodba o zaposlitvi z dne 14. 1. 2016 sklenjena nezakonito, zato se šteje, da je bila sklenjena za nedoločen čas in še traja. Posledično je ugodilo tudi reintegracijskemu in reparacijskemu zahtevku.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi tožene stranke in delno spremenilo prvostopenjsko sodbo glede odločitve o zakonskih zamudnih obrestih. Sicer je zavrnilo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije. Sprašuje, ali ji je bila zagotovljena pravica do pravnega sredstva in pravica do kontradiktornega postopka in ali so bile pravilno upoštevane okoliščine, ki jih je navedla glede razlogov za sodno razvezo pogodbe o zaposlitvi.

4. Sodišče po prvem odstavku 367a. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, zato je revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367.a, 367.c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 5/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-06

Jan Zobec (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - priposestvovanje - dokazna ocena - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožnikovemu zahtevku in ugotovilo, da je tožnik lastnik zahodnega dela par. št. 641 k. o. ..., in sicer tistega dela, ki je v priloženem elaboratu za evidentiranje sprememb v zemljiškem katastru z dne 27. 8. 2017, ki ga je za potrebe tega postopka izdelal izvedenec mag. J. D., predviden kot nova nastala parcela z rezervirano parc. št. 641/3 k. o. ...

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožencev zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Predlog za dopustitev revizije sta vložila toženca in v njem izpostavila vprašanje, ali je sodišč prekršilo določila Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ker ni opravilo ocene vsakega dokaza posebej in vseh dokazov skupaj in ali ima zaradi tega sodba vse razloge o odločilnih dejstvih.

4. V predlogu toženca utemeljujeta, da se sodišče prve stopnje ni opredelilo do izpovedb toženih strank, ki jih v obrazložitvi sodbe le povzelo. Sodišče prve stopnje je izpovedbo priče B. B. ocenilo za verodostojno le zato, ker je predsednik krajevne skupnosti, pri čemer naj bi njegova funkcija kazala na okoliščino, da gre za osebo vredno zaupanja. Ocena izpovedbe določene priče bi morala temeljiti na vsebini same izpovedbe in okoliščin razmerja do pravdnih strank, nikakor pa ne le na podlagi osebne okoliščine zaslišane priče.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.