TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 20/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-02-27

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo z delom sodnika - zavrnitev predloga

Problem nezadovoljstva strank z odločitvami sodišča ureja sistem pravnih sredstev proti sodnim odločbam in zato takšno nezadovoljstvo ni razlog za delegacijo pristojnosti sodišča.

1. Nasprotni udeleženec je vložil predlog in dopolnitev predloga za delegacijo pristojnosti. Prepričan je, da mu pred Okrajnim in Višjim sodiščem v Ljubljani ne bo zagotovljeno nepristransko in pošteno sojenje. Opozarja na nizek ugled slovenskih sodišč v mednarodnem prostoru. Po razveljavitvi sklepa sodišča prve stopnje bi moral zadevo prevzeti nov sodnik, ki bi postavil novega izvedenca. Izdelano izvedensko mnenje je protiustavno. Postavljeni izvedenec je pristranski.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Drugi tehtni razlogi, ki lahko utemeljujejo delegacijo pristojnosti po navedenem členu, so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost sodišča. Institut delegacije pristojnosti predstavlja izjemo od splošnih pravil o krajevni pristojnosti, zato je razloge za delegacijo pristojnosti sodišča treba razlagati restriktivno. Problem nezadovoljstva strank z odločitvami sodišča ureja sistem pravnih sredstev proti sodnim odločbam in zato takšno nezadovoljstvo ni razlog za delegacijo pristojnosti sodišča.

4. Predlagatelj ni uspel izkazati zakonskih pogojev za delegacijo pristojnosti. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrnilo. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Sklep I R 118/2018 z dne 6. 9. 2018, sklep I R 62/2015 z dne 21. 5. 2015.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII R 1/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-02-25

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

delegacija pristojnosti - določitev drugega, stvarno pristojnega sodišča - tehtni razlogi za delegacijo - kazenska ovadba zoper sodnika

Kazenska ovadba stranke zoper sodnika je lahko razlog za izločitev tega sodnika iz odločanja o zadevi, medtem ko poznanstvo med sodniki istega sodišča oziroma sodnika, zoper katerega je stranka vložila kazensko ovadbo, z drugimi sodniki, ni tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

1. Tožnik je pri Delovnem sodišču v Mariboru vložil tožbo zaradi plačila odškodnine. Dne 21. 1. 2020 je vložil na Vrhovno sodišče predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. V predlogu navaja, da je pred Delovnim sodiščem v Mariboru pod opr. št. Pd 321/2016 tekel postopek, v katerem je kot tožnik nastopil njegov sin A. A., kot toženka pa M., d. o. o.. Postopek je vodil sodnik B.B., zoper katerega sta tožnik in njegov sin vložila kazensko ovadbo, ker ni vložil kazenskih ovadb za uradno pregonljiva kazniva dejanja ponarejanja listin in krivih izpovedi prič v postopku Pd 321/2016. Ne glede na to, da je sodnik B.B. že upokojen, meni, da so podane okoliščine za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, saj ni dvoma, da je bivši sodnik še v stikih s sodniki Delovnega sodišča v Mariboru. Zaradi tega in pa načina, na katerega razpravljajoča sodnica vodi postopek, tožnik zahteva enakopravno in pravično sojenje pri drugem sodišču.

2. Vrhovno sodišče je vlogo po prejemu odstopilo delovnemu sodišču v nadaljnje poslovanje. Celoten spis je bil s predlogom za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča posredovan nazaj Vrhovnemu sodišču 14. 2. 2020.

4. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99 in naslednji) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek ali če so za to podani tehtni razlogi.

5. Okoliščine, ki jih navaja tožnik v predlogu ne utemeljujejo določitve drugega stvarno pristojnega sodišča. Kazenska ovadba stranke zoper sodnika

je lahko razlog za izločitev tega sodnika iz odločanja o zadevi, medtem ko poznanstvo med sodniki istega sodišča oziroma sodnika, zoper katerega je stranka vložila kazensko ovadbo, z drugimi sodniki, ni tehten razlog iz 67. člena ZPP.

6. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča zavrnilo.

Prim. sklepa I R 4/2011 z dne 24. 2. 2011 in I R 87/2014 z dne 18. 9. 2014

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 106/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-23

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

dovoljenost pritožbe - nedovoljena pritožba - zavrženje pritožbe - pritožba zoper sklep o zavrnitvi predloga za prenos pristojnosti

Zoper sklep, s katerim Vrhovno sodišče RS zavrne predlog za prenos pristojnosti, pritožba ni dovoljena.

Vloga (pritožba) zakonite dedinje A. A. z dne 28. 11. 2019 se zavrže.

1. Vrhovno sodišče ni ugodilo predlogu zakonite dedinje A. A. za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

2. Dne 2. 12. 2019 je na Vrhovno sodišče prispela laična vloga zakonite dedinje z dne 28. 11. 2019, ki je naslovljena kot pritožba zoper sklep Vrhovnega sodišča I R 106/2019 z dne 5. 9. 2019.

4. Prvi odstavek 363. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) določa, da je zoper sklep sodišča prve stopnje dovoljena pritožba. Vendar izpodbijani sklep ni sklep sodišča prve stopnje, temveč gre za odločanje o predlogu, ali so podani razlogi, zaradi katerih bi veljalo v skladu s 67. členom ZPP določiti drugo prvostopenjsko oziroma višje sodišče. O tem pa ne odloča sodišče prve stopnje samo, temveč Vrhovno sodišče RS. Vrhovno sodišče RS v tej zadevi ne nastopa v funkciji prvostopenjskega sodišča (primerjaj 1. točko 106. člena Zakona o sodiščih – v nadaljevanju ZS), temveč na podlagi posebnega pooblastila iz 6. točke 106. člena ZS. Ker izpodbijani sklep torej ni sklep sodišča prve stopnje, pritožba v skladu z razlago zgoraj navedenega pravila z argumentom nasprotnega razlogovanja (a contrario) ni dovoljena. V skladu s 1. točko 365. člena ZPP je zato Vrhovno sodišče RS nedovoljeno pritožbo zavrglo.

Zoper sklep, s katerim Vrhovno sodišče RS zavrne predlog za prenos pristojnosti, namreč pritožba ni dovoljena.

Enako sklep Vrhovnega sodišča RS Cp 8/2005 in Cp 12/2005 z dne 10. 10. 2005.

Primerjaj sklep Vrhovnega sodišča RS I R 24/2005 z dne 12. 4. 2005.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67, 363, 363/1, 365, 365-1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 615/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-02-06

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - LASTNINJENJE - STVARNO PRAVO

dopuščena revizija - nepremičnina v družbeni lasti - pravica uporabe - pridobitev pravice uporabe na nepremičnini - funkcionalno zemljišče k stavbi - lastninjenje - ugotovitev obstoja lastninske pravice na nepremičnini

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je lastnik stavbe na nekdanjem družbenem zemljišču po samem zakonu pridobil pravico uporabe na drugem družbenem zemljišču, če je to postalo funkcionalno zemljišče njegove stavbe po njeni izgradnji in pred nastopom lastninjenja.

Predlogu se ugodi tako, da se revizija dopusti glede vprašanja: ali je lastnik stavbe na nekdanjem družbenem zemljišču po samem zakonu pridobil pravico uporabe na drugem družbenem zemljišču, če je to postalo funkcionalno zemljišče njegove stavbe po njeni izgradnji in pred nastopom lastninjenja?

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku, da sta prvi in drugi tožnik solastnika parcele ID znak 001 ter da sta tretji tožnik in četrta tožnica skupna lastnika parcele ID znak 002. Ugotovilo je, da je prva nepremičnina funkcionalno zemljišče, ki pripadala stavbi na naslovu Ulica A. 33. Druga parcela pa naj bi bila funkcionalno zemljišče, ki pripada stavbama na naslovih Ulica A. 35 in Ulica A. 35a, L.

2. Višje sodišče je delno ugodilo pritožbi toženke in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je zahtevek tretjega tožnika in četrte tožnice zavrnilo. Spremenilo je tudi odločitev o pravdnih stroških. V preostalem delu je pritožbo zavrnilo in odločilo še o pritožbenih stroških.

3. Zoper del sodbe višjega sodišča, s katerim je bilo pritožbi ugodeno, dopustitev revizije pravočasno predlagata tretji tožnik in četrta tožnica. Vrhovnemu sodišču dopustitev predlagata zaradi odločitve o vprašanju: ali je lastnik stavbe na nekdanjem družbenem zemljišču po samem zakonu pridobil pravico uporabe in posledično lastninsko pravico, če je to zemljišče postalo funkcionalno zemljišče njegove stavbe po njeni izgradnji in pred nastopom lastninjenja?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367. a člena ZPP). Ti pogoji so v obravnavanem primeru izpolnjeni. Vrhovno sodišče je zato revizijo dopustilo.

Zakon o temeljnih lastninskopravnih razmerjih (1980) - ZTLR  - člen 12

Zakon o lastninjenju nepremičnin v družbeni lastnini (1997) - ZLNDL  - člen 3

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 13/2020-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-02-11

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

OBLIGACIJSKO PRAVO - PRAVO EVROPSKE SKUPNOSTI

sofinanciranje investicije iz evropskega sklada - Evropska komisija - postopek javnega naročila - nadzor nad namensko porabo sredstev - kršitev pravil javnega naročanja - finančni popravek - regresna pravica - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje v postopku izterjave finančnega popravka glede vprašanja finančnih posledic (tudi posrednih) pravilno uporabilo pravilo o dokaznem bremenu.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje v postopku izterjave finančnega popravka glede vprašanja finančnih posledic (tudi posrednih) pravilno uporabilo pravilo o dokaznem bremenu.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo primarni tožbeni zahtevek za vračilo neupravičeno prejetih sredstev v višini 1.163.534,27 EUR (I. točka izreka) in podredni tožbeni zahtevek za plačilo 1.163.534,27 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 13. 8. 2013 do plačila (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

EU - Direktive, Uredbe, Sklepi / Odločbe, Sporazumi, Pravila

Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 - člen 60, 62, 98, 99, 101

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II Ips 108/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-02-06

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko, dr. Mateja Končina Peternel, Tomaž Pavčnik

BREZPLAČNA PRAVNA POMOČ - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dovoljenost revizije - laična revizija - revizija, ki jo vloži stranka sama - postulacijska sposobnost v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi - obvezno zastopanje po odvetniku - brezplačna pravna pomoč - zavrženje revizije

Tožnik je vložil laično revizijo, ki ni dovoljena. Stranka lahko v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. Izjemoma jih sme opravljati sama, če ima pravniški državni izpit, česar tožnik ni izkazal. Zaključka ne spreminjajo v reviziji izraženi pomisleki glede dodeljevanja brezplačne pravne pomoči, ki bi jih tožnik moral pravočasno uveljaviti v drugih, za to predvidenih (upravnih) postopkih.

1. Sodišče prve stopnje je zaradi pomanjkljivosti zavrglo tožnikovo pritožbo z dne 6. 7. 2018, vloženo zoper sklep sodišča prve stopnje z dne 7. 6. 2018, kar je z zavrnitvijo tožnikove pritožbe potrdilo še sodišče druge stopnje.

2. Tožnik zoper to odločbo vlaga laično revizijo, v kateri navaja, da mu je bila dovoljena brezplačna pravna pomoč, ki je bila nato ukinjena oziroma odobrena samo za ustno svetovanje. Kot neuka stranka jo je ponovno zahteval, a mu jo je Okrožno sodišče v Celju pozneje spet odtegnilo. To, da mu je bila pomoč ukinjena, ni skladno z zakonom, saj sam strokovno ni usposobljen za zastopanje pred sodiščem. Zato je pravdo za plačilo odškodnine izgubil in trpi negativne posledice. Vrhovno sodišče naj zadevo vrne nižjemu sodišču z obveznim priporočilom glede zagotovitve brezplačne pravne pomoči.

4. Tožnik je vložil laično revizijo, ki ni dovoljena. Stranka lahko v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. Izjemoma jih sme opravljati sama, če ima pravniški državni izpit, česar tožnik ni izkazal (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Zaključka ne spreminjajo v reviziji izraženi pomisleki glede dodelitve brezplačne pravne pomoči, ki bi jih tožnik moral pravočasno uveljaviti v drugih, za to predvidenih (upravnih) postopkih. Tudi sicer pa sam tožnik navaja, da mu je bila brezplačna pravna pomoč ukinjena, kar potrjuje s priloženo odločbo, s katero je bila njegova prošnja zavrnjena kot neutemeljena, zato o tem ne more biti dvoma. Ker za presojo v konkretnem primeru niso pomembne, se Vrhovno sodišče ne opredeljuje do (vseh) drugih pomanjkljivosti predmetne revizije, vključno z nejasno opredelitvijo izpodbijane odločbe, niti niso upoštevni nadaljnji vsebinski očitki o zadevi.

5. Ker revizija ni dovoljena, jo je Vrhovno sodišče zavrglo (91. in 377. člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 91, 91/1, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 21/2020, enako tudi VSRS Sklep I R 40/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-02-27

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

nepravdni postopek - določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - videz nepristranskosti sodišča - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je nepravdna stranka (predlagateljica) zaposlena na sodišču, ki bi bilo sicer pristojno za odločanje v tej zadevi, narekuje prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno okrajno sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Ormožu.

1. Pred Okrajnim sodiščem na Ptuju je v teku nepravdni postopek zaradi delitve skupnega premoženja N 6/2020.

2. Okrajno sodišče na Ptuju je predlagalo delegacijo pristojnosti. Tehtnost razloga je utemeljilo s tem, da je predlagateljica na tem sodišču zaposlena (na ... oddelku).

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge, ki lahko utemeljujejo delegacijo pristojnosti, se po ustaljeni sodni praksi štejejo tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost sodišča. Prav taka okoliščina je po prepričanju Vrhovnega sodišča tudi ta, da je nepravdna stranka (predlagateljica) zaposlena na sodišču, ki bi bilo sicer pristojno za odločanje v tej zadevi.

To pa narekuje prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno okrajno sodišče.

5. Ker je predlog utemeljen, je Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrajno sodišče v Ormožu.

Primerjaj sklepe Vrhovnega sodišča I R 122/2019, I R 45/2019, I R 169/2018.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Opr. št: VSRS Sklep I R 40/2020, z dne 27.02.2020, ECLI:SI:VSRS:2020:I.R.40.2020

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 221/2019-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-02-11

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

CIVILNO PROCESNO PRAVO - JAVNI USLUŽBENCI - ZDRAVSTVENA DEJAVNOST

kolektivna pogodba za javni sektor - aneks k pogodbi - javni uslužbenec - kalkulacija cen - cena zdravstvenih storitev - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja: Kakšna je pravilna razlaga določila Splošnega dogovora za pogodbeno leto 2017, da "če Vlada Republike Slovenije in reprezentativni sindikati javnega sektorja sprejmejo Aneks h kolektivni pogodbi v javnem sektorju, ki bi urejal spremembo višine plač v javnem sektorju in druga vprašanja, ki zadevajo plače v javnem sektorju, ali v primeru sprememb Zakona o sistemu plač v javnem sektorju oziroma drugega predpisa, ki ureja to področje, se v kalkulacijah cen zdravstvenih storitev avtomatično upoštevajo sprejete spremembe", koga ta določba zavezuje in na kakšen način?

Revizija se dopusti glede vprašanja: Kakšna je pravilna razlaga določila Splošnega dogovora za pogodbeno leto 2017, da „če Vlada Republike Slovenije in reprezentativni sindikati javnega sektorja sprejmejo Aneks h kolektivni pogodbi v javnem sektorju, ki bi urejal spremembo višine plač v javnem sektorju in druga vprašanja, ki zadevajo plače v javnem sektorju, ali v primeru sprememb Zakona o sistemu plač v javnem sektorju oziroma drugega predpisa, ki ureja to področje, se v kalkulacijah cen zdravstvenih storitev avtomatično upoštevajo sprejete spremembe“, koga ta določba zavezuje in na kakšen način?

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 52.534,18 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 3. 12. 2018 (I. točka izreka) ter odločilo, da tožnica sama nosi svoje stroške postopka (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje (I. točka izreka) ter odločilo, da tožnica sama krije svoje stroške pritožbenega postopka (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja tako, kot je opredeljeno v izreku sklepa. Revizijo je zato glede tega dopustilo.

5. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju (1992) - ZZVZZ  - člen 63, 65, 66

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep III DoR 177/2019-7, enako tudi VSRS Sklep III DoR 184/2019-7, VSRS Sklep III DoR 216/2019-8, VSRS Sklep III DoR 43/2020, VSRS Sklep III DoR 82/2020
VSRS Sklep I R 22/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-02-27

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za delegacijo pristojnosti - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - videz nepristranskosti sodišča - utemeljitev predloga za delegacijo pristojnosti

Toženec v svojem predlogu ne navaja prav nobenih okoliščin, ki bi utemeljevale prenos pristojnosti.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Velenju poteka pravdni postopek P 71/2019 za plačilo 742,27 EUR. Tožena stranka je v svoji vlogi z dne 30. 10. 2019 sodišču predlagala delegacijo krajevne pristojnosti na sodišče v Slovenj Gradcu, in sicer v izogib pristranskosti sedaj pristojnega sodišča.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča.

4. Toženec v svojem predlogu za prenos pristojnosti ne navaja prav nobenih okoliščin, ki bi prenos utemeljevale. Toženec ne obrazloži v čem naj bi bilo sedaj pristojno sodišče pristransko in zakaj meni, da bi Okrajno sodišče v Slovenj Gradcu lažje opravilo predmetni postopek.

5. Ker predlagatelj razlogov, ki bi utemeljevali delegacijo pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov, ni navedel, je Vrhovno sodišče njegov predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 107/2021, enako tudi VSRS Sklep I R 119/2021