TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 233/2020, enako tudi VSRS Sklep II DoR 584/2020, VSRS Sklep II DoR 222/2021, VSRS Sklep II DoR 236/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-07-24

mag. Nina Betetto (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA

dovoljenost revizije - zemljiškoknjižni postopek - laična vloga - postulacijska sposobnost - opravljen pravniški državni izpit - zavrženje predloga za dopustitev revizije

V skladu s tretjim odstavkom 120. člena ZZK-1 v zemljiškoknjižnem postopku revizija ni dovoljena. Vrhovno sodišče je zato tudi ne more dopustiti.

1. Sodišče prve stopnje je v zemljiškoknjižnem postopku odločilo o vknjižbi hipoteke in zaznambi izvršbe pri nepremičninah nasprotnega udeleženca. Ugovor in nadaljnjo pritožbo nasprotnega udeleženca zoper to odločitev je kot prepozna zavrglo. Sodišče druge stopnje je odločitev o zavrženju pritožbe potrdilo.

2. Zoper sklep sodišča druge stopnje je nasprotni udeleženec pri Vrhovnem sodišču vložil laično vlogo, poimenovano »pritožba (v skladu z 127. členom Ustave RS)«. V njej navaja, da niso izpolnjeni zakonski pogoji za vknjižbo hipoteke in da ni bil izveden pošten postopek. Predlaga, da se njegovi vlogi ugodi, da se vknjižba razveljavi, da se izvede pošteno sojenje in da se upošteva sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice.

3. Vrhovno sodišče je njegovo vlogo obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije.

5. V skladu s tretjim odstavkom 120. člena Zakona o zemljiški knjigi (v nadaljevanju ZZK-1) v zemljiškoknjižnem postopku revizija ni dovoljena. Vrhovno sodišče je zato tudi ne more dopustiti.

6. Poleg tega lahko v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi stranka opravlja postopkovna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena ZPP v zvezi z drugim odstavkom 120. člena ZZK-1 in 42. členom Zakona o nepravdnem postopku). Predlagatelj pa predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč sam, pri čemer ni niti zatrjeval niti izkazal, da bi imel opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga zato nima postulacijske sposobnosti. Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sodišče vlogo zavrže (367č. člen ZPP).

7. Vrhovno sodišče je zato odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnice in sodnikov, ki so navedeni v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o zemljiški knjigi (2003) - ZZK-1  - člen 120, 120/3

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č, 377

Zakon o nepravdnem postopku (1986) - ZNP  - člen 42

Opr. št: VSRS Sklep II DoR 584/2020, z dne 18.12.2020, ECLI:SI:VSRS:2020:II.DOR.584.2020

Opr. št: VSRS Sklep II DoR 222/2021, z dne 19.05.2021, ECLI:SI:VSRS:2021:II.DOR.222.2021

Opr. št: VSRS Sklep II DoR 236/2021, z dne 02.06.2021, ECLI:SI:VSRS:2021:II.DOR.236.2021

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep Cpg 16/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-21

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

pritožba zoper sklep sodišča druge stopnje o razveljavitvi sodbe sodišča prve stopnje - ugotavljanje dejstev - materialno procesno pravo - neutemeljena pritožba

Sodišče druge stopnje je utemeljeno razveljavilo sodbo sodišča prve stopnje in mu zadevo vrnilo v novo sojenje, ker bo treba ugotavljati dejstva, ki zaradi pomanjkljivega materialnega procesnega vodstva še niso bila zatrjevana.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča druge stopnje.

II. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je dolžna tožena stranka tožeči stranki plačati 184.702,96 EUR odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 23. 9. 2013 dalje do plačila (I. točka izreka), v preostalem delu je tožbeni zahtevek zavrnilo (II. točka izreka) in odločilo o povrnitvi pravdnih stroškov (III. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožene stranke, izpodbijano sodbo razveljavilo ter zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje.

3. Tožeča stranka je zoper sklep sodišča druge stopnje vložila pritožbo po 357a. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). V njej graja odločitev drugostopenjskega sodišča, saj meni, da bi sodišče druge stopnje lahko pomanjkljivost v postopku samo odpravilo in ni potrebe po razveljavitvi. Priglaša pritožbene stroške.

4. Tožena stranka v odgovoru na pritožbo predlaga njeno zavrnitev. Navaja, da bo dokaze lažje izvedlo sodišče prve stopnje in bi odločitev o pritožbeni obravnavi posegla v pravico strank do pritožbe. Priglaša stroške odgovora na pritožbo.

6. Po presoji Vrhovnega sodišča je sodišče druge stopnje utemeljeno razveljavilo sodbo sodišča prve stopnje in mu zadevo vrnilo v novo sojenje, ker bo treba ugotavljati dejstva, ki zaradi pomanjkljivega materialnega procesnega vodstva še niso bila zatrjevana.

7. Vrhovno sodišče je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sklep sodišča druge stopnje (četrti odstavek 357.a člena ZPP

8. Toženka je priglasila pritožbene stroške. Ker je z izpodbijanim sklepom sodišče druge stopnje razveljavilo odločitev sodišča prve stopnje in zadevo vrnilo v novo odločanje, je Vrhovno sodišče odločitev o stroških postopka v zvezi s pravnim sredstvom po 357.a členu ZPP pridržalo za končno odločbo (tretji odstavek 165. člena ZPP).

Ta odstavek določa, da če sodišče pritožbo zavrne, zadošča, da se le splošno sklicuje na neobstoj pogojev za izvedbo obravnave na podlagi drugega in tretjega odstavka 347. člena, prvega in drugega odstavka 354. člena ter prvega in drugega odstavka 355. člena tega zakona ali da ne gre za takšno bistveno kršitev postopka, ki bi jo sodišče druge stopnje lahko samo odpravilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 357a, 357a/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 199/2019-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-21

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - IZVRŠILNO PRAVO - POGODBENO PRAVO

dopuščena revizija - preprečevanje zamud pri plačilih - izvršnica - unovčenje izvršnice - neupravičena pridobitev

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali ima izdajatelj izvršnice v primeru, če zatrjuje nedopustnost izvršbe na podlagi izvršnice, pravico, da na podlagi pravil o neupravičeni obogatitvi zahteva vračilo plačanega zneska od imetnika izvršnice.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali ima izdajatelj izvršnice v primeru, če zatrjuje nedopustnost izvršbe na podlagi izvršnice, pravico, da na podlagi pravil o neupravičeni obogatitvi zahteva vračilo plačanega zneska od imetnika izvršnice.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožničina zahtevka za ugotovitev nedopustnosti unovčitve izvršnice in plačilo zneska 77.092,44 EUR.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o preprečevanju zamud pri plačilih (2012) - ZPreZP-1  - člen 37

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 596/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-09

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

dovoljenost revizije v izvršilnem postopku - izročitev nepremičnin - zavrženje revizije

10. člen ZIZ revizijo v izvršilnih postopkih omejuje le na točno določene sklepe. Zoper ostale sklepe, izdane v postopkih izvršbe in zavarovanja (vključno s sklepi, s katerimi je odločeno o izročitvi nepremičnin), revizija zato še vedno ni dovoljena.

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se določene dolžničine nepremičnine izročijo M. V. (I. točka izreka), da se v zemljiško knjigo vpiše njegova lastninska pravica (II. točka izreka) ter da se pri teh nepremičninah izbrišejo hipoteke in zaznambe izvršbe oziroma neposredne izvršljivosti (III. točka izreka).

2. Višje sodišče je dolžničino pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper takšen sklep (v zvezi s sklepom sodišča prve stopnje) dolžnica pravočasno vlaga predlog za dopustitev revizije. Navaja, da ji sklep o izvršbi ni bil vročen, saj je bil poslan na napačen naslov. Prav tako naj ji ne bi bila vročena cenitev nepremičnin. Trdi tudi, da je sodišče odredilo prodajo preštevilnih nepremičnin, tudi takih, ki niso bile zavarovane s hipoteko, s čimer naj bi bilo kršeno načelo enakovrednosti terjatev.

5. Z novelo Zakon o izvršbi in zavarovanju - ZIZ-L je bila v izvršilni postopek uvedena možnost revizije. V prvem odstavku 10. člena ZIZ je tako določeno, da je zoper sklep, izdan na drugi stopnji, s katerim je pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne, dovoljena revizija pod pogoji, ki jih določa zakon, ki ureja pravdni postopek. Zakonodajalec je s tem revizijo v izvršilnih postopkih omejil le na točno določene sklepe. Zoper ostale sklepe, izdane v postopkih izvršbe in zavarovanja (vključno s sklepi, s katerimi je odločeno o izročitvi nepremičnin), revizija zato še vedno ni dovoljena.

6. Če revizija ni dovoljena, je ni mogoče niti dopustiti. Vrhovno sodišče je zato predlog dolžnice zavrglo (377. člen ZPP).

Enako stališče je VSRS zavzelo že v sklepih II DoR 143/2019, II DoR 287/2018, II DoR 366/2018.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 10, 10/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep Cpg 17/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-21

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

pritožba zoper sklep sodišča druge stopnje o razveljavitvi sodbe sodišča prve stopnje - zavrnitev pritožbe

Vrhovno sodišče je na podlagi šestega odstavka 357.a člena ZPP v zvezi z 2. točko 365. člena ZPP pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo sklep sodišča druge stopnje, ker je ugotovilo, da sodišče druge stopnje kršitev postopka glede na njihovo naravo ne more samo odpraviti (prvi odstavek 354. člena ZPP).

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep sodišča druge stopnje potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo ugodilo tožbenemu zahtevku in toženki naložilo plačilo 350,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 17. 9. 2017 (III. točka izreka) ter še povračilo 113,98 EUR tožničinih stroškov pravdnega postopka z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (IV. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi toženke in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu (III. in IV. točka izreka) razveljavilo in v tem delu zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek (I. točka izreka). Odločitev o pritožbenih stroških je pridržalo za končno odločbo (II. točka izreka).

3. Tožnica je zoper sklep sodišča druge stopnje vložila pritožbo. V njej navaja, da ne drži stališče sodišča druge stopnje, da se odločitve sodišča prve stopnje ne bi dalo preizkusiti. Vrhovno sodišče poziva, „naj odloči o utemeljenosti pritožbe iz prejšnjih točk na podlagi dokaznega gradiva ...“.

4. Pritožba tožeče stranke je bila vročena toženi stranki, ki nanjo ni odgovorila.

6. Vrhovno sodišče je zato na podlagi šestega odstavka 357.a člena ZPP v zvezi z 2. točko 365. člena ZPP pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo sklep sodišča druge stopnje, ker je ugotovilo, da sodišče druge stopnje kršitev postopka glede na njihovo naravo ne more samo odpraviti (prvi odstavek 354. člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 265, 265-2, 354, 354/1, 357a, 357/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 180/2019-10
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-21

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - STEČAJNO PRAVO

dopuščena revizija - odškodninska odgovornost države - odškodninska odgovornost države za delo sodnika - odgovornost države za delo stečajnega sodnika - protipravnost ravnanja sodnika - začetek stečajnega postopka - ravnanje s profesionalno skrbnostjo

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v okoliščinah konkretnega primera pravilna presoja, da ni podana protipravnost ravnanja stečajnega sodišča v smislu 26. člena URS.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v okoliščinah konkretnega primera pravilna presoja, da ni podana protipravnost ravnanja stečajnega sodišča v smislu 26. člena URS.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožničin odškodninski zahtevek za plačilo škode, ki naj bi ji nastala v posledici neutemeljeno začetega stečajnega postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 26

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 188/2019-10
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-21

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - POGODBENO PRAVO - ZDRAVSTVENO VARSTVO - ZDRAVSTVENA DEJAVNOST

poslovno sodelovanje med zavarovalnico in izvajalci zdravstvenih storitev - odškodninska odgovornost zaradi kršitve pogodbene obveznosti - sprememba cene - javni sektor - sprememba višine plače - kolektivna pogodba - Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije (ZZZS) - sodelovalna dolžnost - kršitev sodelovalne dolžnosti - sklep vlade v zvezi s splošnim dogovorom - pravna narava sklepa Vlade

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bila tožena stranka na podlagi četrtega odstavka 9. člena Splošnega dogovora za leto 2017 dolžna sama (v svojstvu plačnika storitev), brez sodelovanja ostalih partnerjev po 63. členu ZZVZZ, v kalkulacijah cen zdravstvenih storitev (v individualnih pogodbah sklenjenih z izvajalci na podlagi SD 2017) upoštevati neposredno sprejete spremembe glede višine plač v javnem sektorju, kot so bile opredeljene z aneksi h kolektivnim pogodbam in jih samostojno vkalkulirati v ceno zdravstvene storitve.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bila tožena stranka na podlagi četrtega odstavka 9. člena Splošnega dogovora za leto 2017 (v nadaljevanju SD 2017) dolžna sama (v svojstvu plačnika storitev), brez sodelovanja ostalih partnerjev po 63. členu Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, v kalkulacijah cen zdravstvenih storitev (v individualnih pogodbah sklenjenih z izvajalci na podlagi SD 2017) upoštevati neposredno sprejete spremembe glede višine plač v javnem sektorju, kot so bile opredeljene z aneksi h kolektivnim pogodbam in jih samostojno vkalkulirati v ceno zdravstvene storitve.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožeča stranka zahtevala, da ji tožena stranka plača 19.883,46 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 16. 2. 2018 do plačila (I. točka izreka). Tožeči stranki je naložilo, da mora toženi stranki povrniti 20,00 EUR pravdnih stroškov, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je z vmesno sodbo in sklepom pritožbi ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da se ugotovi, da je tožbeni zahtevek glede podlage utemeljen (I. točka izreka). Zaradi odločitve o višini zahtevka in stroških postopka je zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nadaljnje odločanje (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo. Glede preostalih zastavljenih vprašanj predlogu ni ugodilo, saj vprašanja niso pomembna pravna vprašanja.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju (1992) - ZZVZZ  - člen 63, 63/2, 66

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 1/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-21

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

spor o pristojnosti - premoženjskopravni spor - fizična oseba - nosilec dopolnilne dejavnosti na kmetiji - subjektivni kriterij za gospodarski spor - pristojnost okrajnega sodišča

Nosilec dopolnilne dejavnosti na kmetiji kot fizična oseba ni naveden med subjekti, za katere se uporabljajo pravila o gospodarskih sporih (prvi odstavek 481. člena ZPP).

Za odločanje v zadevi je pristojno Okrajno sodišče na Ptuju.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani (Centralni oddelek za verodostojno listino) je s sklepom VL 99596/2019 z dne 3. 12. 2019 zaradi vloženega ugovora razveljavilo sklep o izvršbi VL 99596/2019 z dne 29. 10. 2019 ter sklenilo, da bo o zahtevku in stroških v pravdnem postopku odločalo Okrožno sodišče na Ptuju.

2. Okrožno sodišče na Ptuju je sprožilo spor o pristojnosti (prvi odstavek 24. člena in drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Meni, da je za odločanje v tem sporu podana stvarna in krajevna pristojnost Okrajnega sodišča na Ptuju.

3. Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče na Ptuju.

4. V obravnavanem primeru gre za premoženjskopravni spor, pri čemer vrednost spornega predmeta ne presega 20.000 EUR. Glede na določbo prvega odstavka 30. člena ZPP je v takih primerih za sojenje pristojno okrajno sodišče, razen če je podana katera od izjem, ki so navedene v drugem odstavku 32. člena ZPP. V obravnavanem primeru se zastavlja vprašanje, ali je podana izjema po 7. točki drugega odstavka 32. člena ZPP, ki se nanaša na gospodarske spore.

5. Tožeča stranka je nosilec dopolnilne dejavnosti na kmetiji. V skladu z Zakonom o kmetijstvu (v nadaljevanju ZKme-1) je lahko nosilec dopolnilne dejavnosti na kmetiji nosilec kmetije ali član kmetije, ki ima za opravljanje dopolnilne dejavnosti na kmetiji soglasje nosilca kmetije (100. člen ZKme-1). Nosilec kmetije je lahko fizična oseba, ki ima stalno bivališče v Republiki Sloveniji (šesti odstavek 5. člena ZKme-1). Tudi član kmetije je fizična oseba (tretji odstavek 5. člena ZKme-1). Nosilec dopolnilne dejavnosti na kmetiji kot fizična oseba ni naveden med subjekti, za katere se uporabljajo pravila o gospodarskih sporih (prvi odstavek 481. člena ZPP), zato v obravnavanem primeru ne gre za gospodarski spor. Prav tako ne gre za gospodarski spor na podlagi določb 482., 483. ali 484. člena ZPP.

6. Pristojnost okrožnega sodišča v obravnavanem primeru ni utemeljena niti s katerim drugim kriterijem iz drugega odstavka 32. člena ZPP, zato se za določitev stvarne pristojnosti uporabi splošno pravilo prvega odstavka 30. člena ZPP, po katerem je za sojenje pristojno okrajno sodišče. Upoštevaje krajevno pristojnost (47. člen ZPP) je to Okrajno sodišče na Ptuju.

7. Senat je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 30, 30/1, 32, 32/2-7, 47, 481, 481/1

Zakon o kmetijstvu (2008) - ZKme-1  - člen 5, 5/3, 100

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 195/2019-10
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-21

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

odškodninska odgovornost odvetnika - zastaranje odškodninske terjatve - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje v okoliščinah konkretnega primera pravilno uporabilo določbe o zastaranju odškodninske terjatve.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje v okoliščinah konkretnega primera pravilno uporabilo določbe o zastaranju odškodninske terjatve.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožničin odškodninski zahtevek za solidarno plačilo škode, ki naj bi ji nastala v posledici sklenjene sodne poravnave, pri sklenitvi katere naj bi prva toženka oziroma pri njej zaposleni odvetnik, ki je nastopal za račun tožnice, odstopil od tožničinih navodil glede vsebine same poravnave.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo. Presodilo je, da je tožbeni zahtevek zastaran.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 352

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.