VSRS Sklep II SM 2/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-11-21

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

svetovalno mnenje Vrhovnega sodišča - civilno sodno varstvo - varstvo posesti služnosti - gozdna cesta - pogoji za izdajo - obrazložitev predloga - neobstoječa sodna praksa - zavrnitev predloga

V predlogu za izdajo svetovalnega mnenja je poudarjeno, da glede spornega pravnega vprašanja sodne prakse višjih sodišč sploh ni. S podajo svetovalnega mnenja bi Vrhovno sodišče preseglo pooblastila, ki mu jih daje četrti odstavek 206. člena ZPP. Namen le - tega je namreč izključno v razlagi pravnih pravil v funkciji ex-ante usklajevanja neenotne sodne prakse višjih sodišč v primerih, ko sodne prakse Vrhovnega sodišča še ni.

1. V pravdi zaradi motenja posesti sta tožeči stranki trdili, da ju je toženec motil pri izvrševanju posesti služnostne pravice vožnje z vsemi motornimi vozili po gozdni cesti, ki poteka po parceli št. 365 k.o. ... in po kateri dostopata do zemljišč s parc. št. 53/2 in 52 iste k.o., katerih lastnika oziroma posestnika sta. Zahtevala sta varstvo pred motenjem posesti in sodišču predlagala, naj tožencu naloži z gozdne ceste odstraniti kup zemlje, dva hloda in štiri panje ter cesto poravnati, da bo prevozna in tožnikoma omogočiti njeno nemoteno uporabo. Zahtevala sta tudi varstvo pred morebitnimi bodočimi motilnimi dejanji.

2. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da sporna pot predstavlja gozdno cesto, ki je vpisana v evidenco gozdnih cest. Vrhovnemu sodišču predlaga, naj izda svetovalno mnenje o pravnem vprašanju, ali je zaradi splošne dostopnosti in rabe sploh mogoče civilnopravno varstvo posesti pri nepremičnini ali delu nepremičnine, ki je gozdna cesta, ali v tem primeru pride v poštev zgolj javnopravno varstvo (inšpekcijsko nadzorstvo) v smislu določb Zakona o gozdovih. Pojasnjuje, da glede tega vprašanja ni sodne prakse niti višjih sodišč niti Vrhovnega sodišča. Meni, da bi bilo zaradi zagotovitve pravne varnosti in razvoja prava skozi sodno prakso primerno, če bi na navedeno vprašanje s svojo avtoriteto prvo odgovorilo Vrhovno sodišče, še preden bi se o teh vprašanjih izoblikovala neenotna sodna praksa.

4. Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v četrtem odstavku 206. člena določa, da lahko sodišče odredi prekinitev postopka, ko ugotovi, da bi moralo uporabiti pravno pravilo, glede katerega sodna praksa višjih sodišč ni enotna, sodne prakse Vrhovnega sodišča pa ni. V takem primeru Vrhovnemu sodišču predlaga izdajo svetovalnega mnenja. V predlogu navede dejansko in pravno ozadje zadeve. Če Vrhovno sodišče predloga za izdajo svetovalnega mnenja ne zavrne, s sklepom izda svetovalno mnenje, v katerem poda razlago pravnega pravila.

5. V predlogu za izdajo svetovalnega mnenja je poudarjeno, da glede spornega pravnega vprašanja sodne prakse višjih sodišč sploh ni. S podajo svetovalnega mnenja bi Vrhovno sodišče preseglo pooblastila, ki mu jih daje četrti odstavek 206. člena ZPP. Namen le - tega je namreč izključno v razlagi pravnih pravil v funkciji ex-ante usklajevanja neenotne sodne prakse višjih sodišč v primerih, ko sodne prakse Vrhovnega sodišča še ni.

6. Zaradi neobstoja pogojev za izdajo svetovalnega mnenja je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 206, 206/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.