VSRS Sklep II DoR 153/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-07-10

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Jan Zobec

dopuščena revizija - nepravdni postopek - predlog za določitev pripadajočega zemljišča k stavbi - zavrženje predloga - zavrnitev predloga - sprememba odločbe pred sodiščem druge stopnje - pravica do izjave - absolutna bistvena kršitev določb pravdnega postopka

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je podana bistvena kršitev določb postopka iz 8. točke 2. odstavka 339. člena ZPP, 350. člena ZPP in 360. člena ZPP, s tem, ko je sodišče prve stopnje predlog zavrglo, Višje sodišče pa je sicer ugotovilo, da odločitev o zavrženju predloga ni pravilna, in da bi moralo sodišče predlog meritorno obravnavati, vendar je izpodbijani sklep kljub temu potrdilo in samo navedlo razloge, ki bi narekovali zavrnitev predloga, z obrazložitvijo, da je zavrženje predloga za predlagateljico bolj ugodna odločitev kot zavrnitev predloga.

Revizija se dopusti glede vprašanja: „Ali je podana bistvena kršitev določb postopka iz 8. točke 2. odstavka 339. člena ZPP, 350. člena ZPP in 360. člena ZPP, s tem, ko je sodišče prve stopnje predlog zavrglo, Višje sodišče pa je sicer ugotovilo, da odločitev o zavrženju predloga ni pravilna, in da bi moralo sodišče predlog meritorno obravnavati, vendar je izpodbijani sklep kljub temu potrdilo in samo navedlo razloge, ki bi narekovali zavrnitev predloga, z obrazložitvijo, da je zavrženje predloga za predlagateljico bolj ugodna odločitev kot zavrnitev predloga?“

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo predlog za določitev pripadajočega zemljišča. Okrožno sodišče v Ljubljani je s sodbo P 2720/2015-I, ki je bila potrjena s sodbo VSL I Cp 34/2017, pravnomočno zavrnilo zahtevek, da je predlagateljica lastnica solastniških deležev nasprotnih udeležencev na sporni parceli. Iz obrazložitve izhaja, da je sodišče zahtevek presojalo tudi po ZVEtL.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo predlagateljice zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep, vendar iz drugačnih razlogov. Presodilo je, da bi moralo sodišče prve stopnje predlog (vsebinsko) zavrniti, a je zavrženje za predlagateljico bolj ugodno.

3. Zoper odločitev sodišča druge stopnje predlagateljica vlaga predlog za dopustitev revizije glede vprašanja: „Ali je podana bistvena kršitev določb postopka iz 8. točke 2. odstavka 339. člena ZPP, 350. člena ZPP in 360. člena ZPP, s tem, ko je sodišče prve stopnje predlog zavrglo, Višje sodišče pa je sicer ugotovilo, da odločitev o zavrženju predloga ni pravilna, in da bi moral sodišče predlog meritorno obravnavati, vendar je izpodbijani sklep kljub temu potrdilo in samo navedlo razloge, ki bi narekovali zavrnitev predloga, z obrazložitvijo, da je zavrženje predloga za predlagateljico bolj ugodna odločitev kot zavrnitev predloga?“ Predlagateljica meni, da ji je sodišče prve stopnje s tem, ko ni meritorno odločilo o predlogu, odvzelo možnost obravnavanja pred sodiščem. Višje sodišče pa naj bi s tem, ko je obrazložilo tudi potencialno zavrnitev predloga, preseglo meje preizkusa sodbe (pravilno: sklepa) sodišča prve stopnje. Odločitev naj bi odstopala od odločbe VSRS II Ips 51/2015.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji iz 367. a člena ZPP za dopustitev revizije izpolnjeni glede vprašanja, ki je razvidno iz izreka tega sklepa, in je v tem delu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenim v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2-8, 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.