TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 242/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-07-24

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), mag. Matej Čujovič

revizija v izvršilnem postopku - prekinitev postopka do odločitve Ustavnega sodišča - ocena ustavnosti ZIZ

Postopek se prekine zaradi vložitve zahteve za presojo ustavnosti 1. odstavka 10. člena ZIZ

Postopek za dopustitev revizije se prekine do odločitve Ustavnega sodišča Republike Slovenije o zahtevi za oceno ustavnosti prvega odstavka 10. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo ugovor dolžnika z dne 11. 10. 2019 (I. točka izreka) ter sklenilo, da vsaka stranka nosi svoje stroške ugovornega postopka (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo dolžnika zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (I. točka izreka). Odločilo je tudi o pritožbenih stroških (II. točka izreka).

3. Dolžnik je zoper odločitev pritožbenega sodišča vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem je Vrhovnemu sodišču predlagal, naj dopusti revizijo glede pravnega vprašanja, ali zakonska domneva odpovedi vsem nadaljnjim zahtevkom iz naslova neizplačanih starih deviznih vlog, ki so predmet informativnega izračuna po Zakonu o načinu izvršitve sodbe evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi številka 60642/08 (ZNISESČP), kot jo uzakonja 2. alineja četrtega odstavka 13. člena ZNISESČP, vključuje vse neizplačani stari devizni vlogi pripadajoče zahtevke, torej tudi vse zahtevke iz naslova stroškov sodnih postopkov, vezanih na neizplačano staro devizno vlogo, ali upravičenci po dokončnosti in pravnomočnosti informativnega izračuna po ZNISESČP kljub domnevi iz 2. alineje četrtega odstavka 13. člena ZNISESČP ohranjajo zahtevke iz naslova stroškov sodnih postopkov, ki niso neposredno navedeni v informativnem izračunu in so v zvezi s konkretno neizplačano staro devizno vlogo priznani s pravnomočno sodno odločbo. Hkrati je predlagal prekinitev postopka za dopustitev revizije in začetek postopka presoje ustavnosti prvega odstavka 10. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ).

4. Postopek za dopustitev revizije se prekine.

5. Vrhovno sodišče je v zadevi II DoR 62/2020 z dne 22. 5. 2020 s sklepom prekinilo postopek in z zahtevo začelo postopek za oceno ustavnosti prvega odstavka 10. člena ZIZ.

6. Ker bi moralo Vrhovno sodišče tudi pri odločanju o predlogu za dopustitev revizije v obravnavani zadevi uporabiti navedeni člen ZIZ, je v skladu z drugim odstavkom 23. člena Zakona o ustavnem sodišču (ZUstS) prekinilo tudi ta postopek za dopustitev revizije.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 156

Zakon o ustavnem sodišču (1994) - ZUstS  - člen 23, 23/2

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 10, 10/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 171/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-13

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - odgovornost izvajalca javne službe - odškodninska odgovornost zaradi opustitve vzdrževanja - vzdrževanje cestnih površin v zimskih razmerah - skrbnost dobrega strokovnjaka - padec na poledeneli površini - podlage odškodninske odgovornosti - protipravnost - izvajalec javne službe

- ali je odločitev nižjih sodišč, da je v predmetni zadevi podana krivdna odgovornost zavarovanca tožene stranke kot izvajalca javne službe, materialnopravno pravilna;

- ali sta nižji sodišči v predmetni zadevi pravilno uporabili določila 171. člena Obligacijskega zakonika glede soprispevka tožnika k nastanku škodnega dogodka.

Revizija se dopusti glede vprašanj: (1) ali je odločitev nižjih sodišč, da je v predmetni zadevi podana krivdna odgovornost zavarovanca tožene stranke kot izvajalca javne službe, materialnopravno pravilna; (2) ali sta nižji sodišči v predmetni zadevi pravilno uporabili določila 171. člena Obligacijskega zakonika glede soprispevka tožnika k nastanku škodnega dogodka?

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da je toženka dolžna tožniku plačati odškodnino v višini 15.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi obeh pravdnih strank zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije glede dveh pravnih vprašanj.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Vrhovno sodišče zaključuje, da so pogoji za dopustitev revizije izpolnjeni in je v skladu s 367.c členom ZPP dopustilo revizijo glede vprašanj, navedenih v izreku tega sklepa. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 31/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-07-07

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

spor o pristojnosti - stvarna pristojnost - postopek v pravdi po razveljavitvi sklepa o izvršbi - odvetnik kot stranka postopka - objektivni kriterij

Upnik oziroma tožnik je odvetnik, ki svojo dejavnost opravlja v pravno organizacijski obliki zasebnika (evidentirani odvetnik), ne spada v krog oseb, za katere veljajo pravila o postopku v gospodarskih sporih.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Šentjurju.

1. Upnik (sedaj tožnik) je pri Okrajnem sodišču v Ljubljani vložil predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine; le-to je sklep o izvršbi izdalo. Na ugovor dolžnice (sedaj toženke) pa je Okrajno sodišče v Ljubljani s sklepom VL 18808/2020 z dne 16. 4. 2050 sklep o izvršbi razveljavilo in sklenilo, da bo o zahtevku in stroških v pravdnem postopku odločalo Okrožno sodišče v Celju.

2. Okrožno sodišče v Celju je sprožilo spor o pristojnosti. Opozorilo je, da v obravnavani zadevi ne gre za gospodarski spor in da vrednost spornega predmeta ne presega 20.000,00 EUR, zato je glede na sedež toženke podana stvarna in krajevna pristojnost Okrajnega sodišča v Šentjurju.

3. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Šentjurju.

4. Obravnavani spor se je pričel s predlogom za izvršbo na podlagi verodostojne listine in se po razveljavitvi sklepa o izvršbi nadaljuje v pravdi. Upnik oziroma tožnik je odvetnik, ki svojo dejavnost opravlja v pravno organizacijski obliki zasebnika (evidentirani odvetnik), zato ne spada v krog oseb, za katere veljajo pravila o postopku v gospodarskih sporih. Po prvem odstavku 481. člena ZPP se skladno s subjektivnim kriterijem za gospodarski spor namreč šteje vsak spor, v katerem sta obe stranki gospodarska družba, zavod, zadruga, država, samoupravna lokalna skupnost ali samostojni podjetnik posameznik. Po vsebini spornega razmerja prav tako ne gre za spor iz 482. ali 483. člena ZPP, za katerega bi bilo treba uporabiti pravila o gospodarskih sporih (objektivni kriterij), saj tožnik od toženke zahteva plačilo za opravljene storitve. Obravnavana zadeva glede na navedeno po nobenem od kriterijev ne predstavlja gospodarskega spora.

5. Ker gre za premoženjskopravni zahtevek, katerega vrednost ne presega20.000,00 EUR, in tudi ne gre za katerega od sporov iz drugega odstavka 32. člena ZPP v stvarni pristojnosti okrožnega sodišča, je za odločanje pristojno okrajno sodišče (prvi odstavek 30. člena ZPP). V konkretnem primeru je to Okrajno sodišče v Šentjurju, na območju katerega ima toženka sedež (48. člen ZPP).

6. Odločitev je bila sprejeta soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 30, 30/1, 32, 32/2, 481, 481/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 9/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-03-10

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - odškodninska odgovornost države - zadostna skrbnost - pravni standard - nedoločen pravni pojem - obstoj protipravnosti - nepravilna odločba - veljavnost pravnega predpisa - razveljavitev določbe zakona - ustaljena sodna praksa - trditveno in dokazno breme - protipravnost v ožjem smislu - protipravnost v širšem smislu - jasna določila - odstop od sodne prakse - odločba davčnega organa - nezazidano stavbno zemljišče - zazidano stavbno zemljišče - nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča - ustavnosodna praksa - neupravičena pridobitev

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sprememba prakse davčnega organa pomenila ravnanje v nasprotju z dolžno skrbnostjo.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sprememba prakse davčnega organa pomenila ravnanje v nasprotju z dolžno skrbnostjo?

1. Sodišče prve stopnje je v ponovljenem postopku odločilo, da je tožena stranka dolžna tožeči stranki v roku 15 dni plačati 1.082.561,29 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 6. 1. 2014 (I. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek zavrnilo (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo. Glede preostalih zastavljenih vprašanj predlogu ni ugodilo, saj vprašanja niso pomembna pravna vprašanja.

5. Vrhovno sodišče je sklep sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131, 190

Zakon o stavbnih zemljiščih (1984) - ZSZ  - člen 59, 59/1

Zakon o graditvi objektov (2002) - ZGO-1  - člen 180, 218

Zakon o urejanju prostora (2002) - ZUreP-1  - člen 179

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 26

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 78/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-11

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

dopustitev revizije - lastninsko preoblikovanje podjetij - otvoritvena bilanca - družbeni kapital

Revizija se dopusti glede vprašanja ali se premoženje, ki ni bilo upoštevano v otvoritveni bilanci po stanju na dan 1. 1. 1993 v skladu z Uredbo o metodologiji za izdelavo otvoritvene bilance stanja, podjetje pa ga je v postopku lastninskega preoblikovanja razkrilo Agenciji RS za prestrukturiranje in privatizacijo ter Deviznemu inšpektoratu, ne šteje kot družbeni kapital, ki z dnem uveljavitve ZZLPPO preide v last pravnega naslednika Slovenske razvojne družbe.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali se premoženje, ki ni bilo upoštevano v otvoritveni bilanci po stanju na dan 1. 1. 1993 v skladu z Uredbo o metodologiji za izdelavo otvoritvene bilance stanja, podjetje pa ga je v postopku lastninskega preoblikovanja razkrilo Agenciji RS za prestrukturiranje in privatizacijo ter Deviznemu inšpektoratu, ne šteje kot družbeni kapital, ki z dnem uveljavitve ZZLPPO preide v last pravnega naslednika Slovenske razvojne družbe?

1. Sodišče druge stopnje je potrdilo sodbo sodišča prve stopnje, s katero je to zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 1.241.470,96 USD z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 21. 3. 2016 naprej.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o zaključku lastninjenja in privatizaciji pravnih oseb v lasti Slovenske razvojne družbe (1998) - ZZLPPO  - člen 6

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 100/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-11

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - podjemna pogodba - odstop od pogodbe - dodatni rok za izpolnitev obveznosti - primeren dodatni rok

Revizija se dopusti glede vprašanja: ali je naročnik ob odstopu od podjemne pogodbe po 628. členu OZ podjemniku dolžan dati primeren dodatni rok za izpolnitev.

Revizija se dopusti glede vprašanja: ali je naročnik ob odstopu od podjemne pogodbe po 628. členu Obligacijskega zakonika podjemniku dolžan dati primeren dodatni rok za izpolnitev?

1. Sodišče druge stopnje je v delu, ki je relevanten za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, zavrnilo pritožbo in potrdilo zavrnilno sodbo sodišča prve stopnje glede tožbenega zahtevka za plačilo 18.300,00 EUR s pripadki.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 628

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 44/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-06-16

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

dopuščena revizija - trditveno in dokazno breme - dokazovanje - izvedensko mnenje, pridobljeno pred pravdo - dokazna vrednost

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali lahko ima pred pravdo pridobljeno izvedensko mnenje dokazno vrednost v postopku pred sodiščem.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali lahko ima pred pravdo pridobljeno izvedensko mnenje dokazno vrednost v postopku pred sodiščem?

1. Sodišče prve stopnje je toženi stranki naložilo plačilo 9.656,73 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od dveh različnih zneskov in datumov (I. točka izreka) ter ji naložilo povrnitev pravdnih stroškov tožeče stranke v višini 5.560,95 EUR z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje potrdilo (I. točka izreka) ter odločilo, da tožena stranka sama krije svoje stroške pritožbenega postopka (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije

5. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) izpolnjeni glede pravnega vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v navedenem obsegu dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 212, 243

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 81/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-11

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

predlog za dopustitev revizije - nepopolna vloga - opredelitev pomembnega pravnega vprašanja - zavrženje predloga

Zgolj tehnično kopiranje zakonske določbe 367.a člena ZPP ni dovolj, saj to Vrhovno sodišče pozna že po uradni dolžnosti, pač pa se zahteva utemeljitev pomembnosti pravnega odločanja o postavljenih vprašanjih glede na kršena pravna pravila v dotedanjem postopku s širšega vidika, to je z vidika zagotavljanja pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

1. Sodišče druge stopnje je v delu, ki je relevanten za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, zavrnilo pritožbo tožnic zoper sodbo sodišča prve stopnje, s katero je to sodišče zavrnilo primarni tožbeni zahtevek za ugotovitev ničnosti pogodbe in podredni tožbeni zahtevek za ugotovitev, da ista pogodba predstavlja pismo o nameri.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga prva tožnica predlog za dopustitev revizije.

4. V skladu s četrtim odstavkom 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito. Zatrjevane kršitve postopka mora predlagatelj opisati natančno in konkretno, na enak način mora izkazati tudi obstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse.

5. Z zakonom so določene stroge zahteve po obveznih sestavinah predloga za dopustitev revizije, ki jim predlagateljica ni zadostila. Njena vloga je po vsebini podobna reviziji. V predlogu ni navedla okoliščin, ki bi kazale na pomembnost navedenih pravnih vprašanj. Zgolj tehnično kopiranje zakonske določbe 367.a člena ZPP ni dovolj, saj to Vrhovno sodišče pozna že po uradni dolžnosti, pač pa se zahteva utemeljitev pomembnosti pravnega odločanja o postavljenih vprašanjih glede na kršena pravna pravila v dotedanjem postopku s širšega vidika, to je z vidika zagotavljanja pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Vrhovno sodišče je prav tako že večkrat pojasnilo, da navedba in utemeljitev revizijskih razlogov sama po sebi ne predstavlja razloga za dopustitev revizije.

6. Vrhovno sodišče je na podlagi šestega odstavka 367.b člena ZPP predlog zavrglo.

7. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Glej npr. sklepa Vrhovnega sodišča II DoR 514/2010 z dne 23. 12. 2010, II DoR 207/2011 z dne 8. 12. 2011 in II DoR 382/2019 z dne 5. 9. 2019.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b, 367b/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 48/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-06-16

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - neupravičena pridobitev - privolitev v prikrajšanje

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo določbi 190. in 191. člena Obligacijskega zakonika.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo določbi 190. in 191. člena Obligacijskega zakonika?

1. Sodišče prve stopnje je toženi stranki naložilo plačilo 73.633,04 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od dveh različnih zneskov in datumov (I. točka izreka) ter ji naložilo povrnitev pravdnih stroškov tožeče stranke v višini5.704,85 EUR z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke delno ugodilo in je sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je toženi stranki naložilo plačilo 27.945,74 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od dveh različnih zneskov in datumov, v presežku pa je tožbeni zahtevek zavrnilo ter tožeči stranki naložilo povrnitev pravdnih stroškov tožene stranke v višini 395,18 EUR z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (I. točka izreka). Odločilo je še, da je tožeča stranka dolžna toženi stranki povrniti 1.074,15 EUR stroškov pritožbenega postopka (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije

5. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) izpolnjeni glede pravnega vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v navedenem obsegu dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 190, 191

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 6/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-18

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

dopuščena revizija - kontragarancija - garancija - upravičenec iz kontragarancije - poroštvo - obseg jamstva poroka

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali navedba upravičenca v kontragarancijski pogodbi vpliva na vsebino zaveze tožene stranke kot poroka iz naslova garancije, glede na to, da v kontragarancijski pogodbi upravičenec iz kontragarancije ni enak kot v kontragaranciji.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali navedba upravičenca v kontragarancijski pogodbi vpliva na vsebino zaveze tožene stranke kot poroka iz naslova garancije, glede na to, da v kontragarancijski pogodbi upravičenec iz kontragarancije ni enak kot v kontragaranciji?

1. Sodišče prve stopnje je v ponovnem sojenju odločilo, da se sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani opr. št. VL 134658/2016 z dne 21. 12. 2016, s katerim je bilo toženki naloženo plačilo terjatve v višini 8.627,94 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od dne 9. 6. 2016 dalje ter stroške izvršilnega postopka v znesku 44,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi za čas od 5. 1. 2017 dalje do plačila, razveljavi in tožbeni zahtevek zavrne (I. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnice ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je toženka dolžna tožnici plačati vtoževani znesek z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 9. 6. 2016 dalje do plačila (I.I. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo. Glede preostalih zastavljenih vprašanj predlogu ni ugodilo, saj vprašanja niso pomembna pravna vprašanja.

5. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o obligacijskih razmerjih (1978) - ZOR  - člen 1078

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 1012, 1013

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.