TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 45/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-09

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

DRUŽINSKO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - STVARNO PRAVO

dopuščena revizija - tožba na izselitev in izpraznitev nepremičnine - skupna lastnina zakoncev - uporaba nepremičnine - varstvo lastninske pravice na delu stvari - varstvo lastninske pravice na celi stavbi - dovoljenje za bivanje - prekarij - preklic prekarija

- ali je solastnik oziroma skupni lastnik upravičen samostojno zahtevati varstvo lastninske pravice na celotni stvari skladno z določilom 100. Stvarnopravnega zakonika, neodvisno od drugih solastnikov oziroma skupnih lastnikov na isti stvari,

- ali dejanje vložitve tožbe na izpraznitev nepremičnin pomeni tudi dejanje preklica nadaljnje uporabe nepremičnin za toženo stranko.

− Ali je solastnik oziroma skupni lastnik upravičen samostojno zahtevati varstvo lastninske pravice na celotni stvari skladno z določilom 100. Stvarnopravnega zakonika, neodvisno od drugih solastnikov oziroma skupnih lastnikov na isti stvari?

− Ali dejanje vložitve tožbe na izpraznitev nepremičnin pomeni tudi dejanje preklica nadaljnje uporabe nepremičnin za toženo stranko?

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožnika, s katerim je ta zahteval izselitev in izročitev nepremičnin od svojih dveh sinov.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.

3. Zoper odločitev sodišča druge stopnje tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije glede vprašanj:

4. Ali je odločitev pritožbenega sodišča v sodbi I Cp 1674/2018 z dne 7. 11. 2018 glede varstva lastninskih pravic solastnika oz. skupnega lastnika nepremičnine skladna s stališčem, ki ga je zavzelo isto pritožbeno sodišče v sodbi II Cp 1152/2013 z dne 7. 8. 2013 in v II Cp 1569/2018 z dne 5. 12. 2018?

5. Ali je solastnik oziroma skupni lastnik upravičen samostojno zahtevati varstvo lastninske pravice na celotni stvari skladno z določilom 100. Stvarnopravnega zakonika, neodvisno od drugih solastnikov oziroma skupnih lastnikov na isti stvari?

6. Ali dejanje vložitve tožbe na izpraznitev nepremičnin pomeni tudi dejanje preklica nadaljnje uporabe nepremičnin za toženo stranko?

8. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v obravnavanem primeru podani glede drugega in tretjega predlaganega vprašanja (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 100

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 46/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-28

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - predlog za prenos krajevne pristojnosti - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča - zavrnitev predloga

Tožnik ne pojasni, na kakšen način naj bi ravnanje posameznih sodnic s celjskega okrožnega sodišča, ki je obravnavalo zadevo na prvi stopnji, vplivalo na videz o nepristranskost sojenja sodnic oziroma sodnikov s celjskega višjega sodišča, ki bo kot krajevno pristojno odločalo o njegovi pritožbi.

1. Pred Okrožnim sodiščem v Celju poteka pravdni postopek IV P 635/2018 zaradi predodelitve mladoletnih otrok, določitve preživnine in stikov.

2. V njem je sodišče kot nedopustno zavrglo tožnikovo vlogo „Tožba in nasprotna tožba“, ki jo je vložil 30. 9. 2018. Proti takšni odločbi tožnik vlaga laično pritožbo. Zaradi zagotovitve nepristranskega sojenja predlaga prenos pristojnosti za odločanje o njegovi pritožbi na Višje sodišče v Ljubljani. Predlog smiselno utemeljuje s tem, da je sprejeta odločitev napačna, okrožni sodnici A. A. in B. B. pa sta izdali nezakonite odločbe, kršili predpise in mu povzročili škodo.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je treba šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. Gre za percepcijo javnosti in strank postopka o nepristranskosti vseh sodnikov določenega stvarno pristojnega sodišča. V tem primeru mora tožnik navesti takšne okoliščine, na podlagi katerih bi se pri razumnem človeku oziroma v očeh javnosti pojavil upravičen dvom o nepristranskosti sojenja na določenem sodišču.

5. Tožnik v konkretnem primeru teh okoliščin ni izkazal. Za prenos pristojnosti ni dovolj, da se tožnik z odločbo, ki jo izpodbija, ne strinja. Enako velja za tožnikove očitke, da sta konkretni sodnici z okrožnega sodišča kršili predpise in mu povzročili škodo, saj le-ti ostajajo na ravni posplošenega tožnikovega mnenja o njunem delu pri sojenju na prvi stopnji. Pri tem tožnik ne pojasni, na kakšen način naj bi ravnanje posameznih sodnic s celjskega okrožnega sodišča, ki je obravnavalo zadevo na prvi stopnji, vplivalo na videz o nepristranskost sojenja sodnic oziroma sodnikov s celjskega višjega sodišča, ki bo kot krajevno pristojno odločalo o njegovi pritožbi.

6. Predstavljeni razlogi tako ne utemeljujejo določitve drugega stvarno pristojnega višjega sodišča za odločanje o tožnikovi pritožbi, zato je Vrhovno sodišče tožnikov predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 87/2021, enako tudi VSRS Sklep I R 93/2021, VSRS Sklep I R 92/2021, VSRS Sklep I R 91/2021, VSRS Sklep I R 90/2021, VSRS Sklep I R 88/2021, VSRS Sklep I R 89/2021
VSRS Sklep II DoR 299/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-08-08

dr. Ana Božič Penko (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DRUŽINSKO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - priznanje očetovstva - ničnost - ugotovitev ničnosti priznanja očetovstva

Revizija se dopusti glede vprašanja ničnosti priznanja očetovstva.

Revizija se dopusti glede vprašanja ničnosti priznanja očetovstva.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je priznanje očetovstva mladoletni A. A., rojeni ..., ki ga je na zapisnik pri Centru za socialno delo B. 6. 7. 2011 dal tožnik in s katerim se je strinjala tudi mati druge toženke (prva toženka), nično (I. točka izreka). Sklenilo je, da morata toženki tožniku povrniti stroške pravdnega postopka, prva toženka pa svoje stroške postopka krije sama (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi ugodilo in izpodbijano sodbo spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek za ugotovitev ničnosti izjave o priznanju očetovstva mld. A. A., rojeni ..., zavrnilo (I. točka izreka). Sklenilo je, da mora tožnik toženkama povrniti stroške pravdnega postopka (II. in III. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije. V njem uveljavlja revizijski razlog zmotne uporabe materialnega prava. Vrhovnemu sodišču predlaga, naj revizijo dopusti glede vprašanj: (1.) ali je odločitev višjega sodišča v obravnavani zadevi materialnopravno pravilna; (2.) ali priznanje očetovstva tujemu otroku, kar sta v trenutku priznanja vedela tako mati kot tudi tožnik, pomeni ničen oziroma neobstoječ pravni posel; (3.) ali je presoja ničnosti priznanja očetovstva vezana na presojo največje koristi otroka; (4.) ali je zahtevek za ugotovitev ničnosti materialnopravno mogoče zavrniti na podlagi argumenta, da gre za zlorabo pravic oziroma nasprotovanje načelu vestnosti in poštenja; in (5.) ali priznanje očetovstva, s katerim se želi obiti sistem posvojitve, pomeni ničen oziroma neobstoječ pravni posel in ali je takšno protipravno stanje dopustno vzdrževati. Zatrjuje odstop od sodne prakse Vrhovnega sodišča oziroma njeno odsotnost.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno.

Zakon o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (1976) - ZZZDR  - člen 89, 90

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 86, 87

Družinski zakonik (2017) - DZ  - člen 115, 116, 117

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 536/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-11-21

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - odškodninska odgovornost investitorja - odgovornost izvajalca del - nesreča pri delu - dolžna skrbnost - podlage odškodninske odgovornosti - vzročna zveza - sodna praksa Vrhovnega sodišča

Revizija se dopusti glede vprašanja: ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo materialno pravo, ko je ob ugotovljenih kršitvah varnostnih ukrepov na gradbišču zaključilo, da toženka kot investitorka v danem primeru ni bila dolžna izvajati varnostnih ukrepov ter izvajati nadzora nad varno izvedbo del.

Revizija se dopusti glede vprašanja: ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo materialno pravo, ko je ob ugotovljenih kršitvah varnostnih ukrepov na gradbišču zaključilo, da toženka kot investitorka v danem primeru ni bila dolžna izvajati varnostnih ukrepov ter izvajati nadzora nad varno izvedbo del?

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožnikov tožbeni zahtevek za plačilo 56.609,63 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 10. 1. 2011 do plačila. Tožniku je naložilo v plačilo pravdne stroške, ki jih mora plačati toženki (2.499,22 EUR) oziroma prvemu stranskemu udeležencu (2.347,60 EUR). Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Tožnik zoper to odločbo vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje pomembnost izpostavljenih pravnih vprašanj.

3. Vrhovno sodišče v skladu s prvim odstavkom 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse; kar je zlasti v primerih, ko sodne prakse ni oziroma ta ni enotna.

4. Vrhovno sodišče zaključuje, da so glede vprašanja iz izreka izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, zato je revizijo v tem obsegu v skladu z drugim odstavkom 367.a člena ZPP dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 29/2019-3
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-10-09

Peter Golob (preds.), Nataša Smrekar (poroč.), mag. Tatjana Steinman

predlog za dopustitev revizije - dovoljeno pravno sredstvo - zavženje predloga

Iz ureditve pravnih sredstev v ZLV (ki so v tem zakonu celovito urejena) ne izhaja, da bi bila zoper odločitev sodišča prve stopnje dovoljena revizija.

Ker revizija zoper izpodbijano sodbo ni dovoljena, ni dovoljen niti predlog za njeno dopustitev.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo zavrnilo tožnikovo pritožbo zoper sklep O., št. 041-401/2018-184 z dne 6. 12. 2018. Z navedenim sklepom je bilo odločeno o pritožbi tožnika kot kandidata na volitvah za člana občinskega sveta v zvezi s potrditvijo mandatov članov občinskega sveta (drugi odstavek 100. člena Zakona o lokalnih volitvah, v nadaljevanju ZLV).

2. Predlog za dopustitev revizije ni dovoljen.

3. Iz ureditve pravnih sredstev v ZLV (ki so v tem zakonu celovito urejena) ne izhaja, da bi bila zoper odločitev sodišča prve stopnje dovoljena revizija. Tako je Ustavno sodišče v odločbi, št. Up-135/19-23 U-I-37/19-12 z dne 5. 6. 2019 (16., 18. in 29. točka obrazložitve), pojasnilo, da iz petnajstega odstavka 15.b člena Zakona o lokalni samoupravi (v nadaljevanju ZLS) sicer izhaja možnost odločanja o pritožbi zoper odločitev Upravnega sodišča, o kateri naj odloči Vrhovno sodišče, vendar ob pogojih iz prvega odstavka 73. člena ZUS-1, če bi sodišče prve stopnje spremenilo odločitev občinskega sveta. Niti ZLV, niti ZLS, niti ZUS-1 pa ne določajo, da bi bila v volilnem sporu po volilnem dnevu dopustna še revizija zoper odločitve Upravnega sodišča.

4. Ker revizija zoper izpodbijano sodbo ni dovoljena, ni dovoljen niti predlog za njeno dopustitev. Zato je Vrhovno sodišče predlog zavrglo ob smiselni uporabi 377. člena Zakona o pravdnem postopku.

Zakon o lokalnih volitvah (1993) - ZLV  - člen 15b

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 73, 73/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 223/2019, enako tudi VSRS Sklep II DoR 228/2019, VSRS Sklep II DoR 252/2019, VSRS Sklep II DoR 374/2019, VSRS Sklep II DoR 192/2019, VSRS Sklep II DoR 103/2019, VSRS Sklep II DoR 226/2020, VSRS Sklep II DoR 570/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-09

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - nedovoljen predlog - laična vloga - postulacijska sposobnost - opravljen pravniški državni izpit - zavrženje predloga

Predlog za dopustitev revizije se zavrže.

Predlog za dopustitev revizije se zavrže.

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se pritožba dolžnice z dne 15. 11. 2017 zoper sklep z dne 3. 11. 2017 šteje za umaknjeno.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo dolžnice zavrnilo.

3. Predlog za dopustitev revizije vlaga dolžnica.

V njem zatrjuje kršitve Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Ustave in več zakonov.

5. Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v četrtem odstavku 86. člena določa, da se lahko stranka zastopa sama, če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Sodišče zavrže izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka sama, če predlogu ne priloži dokazila o opravljenem pravniškem državnem izpitu in tako ne izkaže pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, to je, da ima sama oziroma njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (367.č člen ZPP). V obravnavanem primeru je dolžnica sama vložila predlog za dopustitev revizije in ni priložila dokaza o opravljenem pravniškem izpitu.

6. Vrhovno sodišče je nedovoljen predlog dolžnice za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP).

Vlogo je dolžnica sicer poimenovala kot pritožbo zoper sklep I Ip 1813/2018 Višjega sodišča v Ljubljani.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/4, 367č, 377

Opr. št: VSRS Sklep II DoR 228/2019, z dne 13.06.2019, ECLI:SI:VSRS:2019:II.DOR.228.2019

Opr. št: VSRS Sklep II DoR 252/2019, z dne 20.06.2019, ECLI:SI:VSRS:2019:II.DOR.252.2019

Opr. št: VSRS Sklep II DoR 374/2019, z dne 20.08.2019, ECLI:SI:VSRS:2019:II.DOR.374.2019

Opr. št: VSRS Sklep II DoR 192/2019, z dne 23.05.2019, ECLI:SI:VSRS:2019:II.DOR.192.2019

Opr. št: VSRS Sklep II DoR 103/2019, z dne 25.07.2019, ECLI:SI:VSRS:2019:II.DOR.103.2019

Opr. št: VSRS Sklep II DoR 226/2020, z dne 24.07.2020, ECLI:SI:VSRS:2020:II.DOR.226.2020

Opr. št: VSRS Sklep II DoR 570/2020, z dne 19.05.2021, ECLI:SI:VSRS:2021:II.DOR.570.2020

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 321/2021, enako tudi VSRS Sklep II DoR 247/2021, VSRS Sklep II DoR 340/2021, VSRS Sklep II DoR 373/2021, VSRS Sklep II DoR 432/2021, VSRS Sklep II DoR 484/2021, VSRS Sklep II DoR 542/2021, VSRS Sklep II DoR 505/2021, VSRS Sklep II DoR 480/2021

VSRS Sklep II DoR 180/2022, enako tudi VSRS Sklep II DoR 398/2022, VSRS Sklep II DoR 37/2023, VSRS Sklep II DoR 489/2022
VSRS Sklep II DoR 455/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-10-17

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev nepremoženjske škode - odškodnina za duševne bolečine zaradi smrti bližnjega - prometna nesreča - odgovornost voznika motornega vozila - krivdna odgovornost

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je odločitev sodišča druge stopnje o temelju tožbenega zahtevka materialnopravno pravilna.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je odločitev sodišča druge stopnje o temelju tožbenega zahtevka materialnopravno pravilna?

1. Sodišče prve stopnje je v celoti zavrnilo tožbeni zahtevek tožnice na plačilo odškodnine za smrt njenega moža, saj je ugotovilo, da je bil on izključno odgovoren za nastalo prometno nesrečo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo, pritožbi toženca pa je ugodilo v stroškovnem delu.

3. Zoper odločitev sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije glede vprašanj:

- Ali je pri nesreči premikajočih se motornih vozil utemeljena porazdelitev odškodninske odgovornosti ob upoštevanju prispevkov obeh imetnikov, tako z vidika objektivne kot subjektivne odgovornosti?

- Ali pomeni kršitev strankine pravice do obravnavanja, v kolikor pritožbeno sodišče ne odgovori na pomembne trditve o podlagi zahtevka in strankino sklicevanje na obstoječo sodno prakso in odloči v nasprotju z njo?

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v obravnavanem primeru podani glede vprašanj, navedenih v izreku tega sklepa (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 154, 154/1, 154/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 407/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-09-05

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost revizije - direktna revizija - objava popravka po ZMed - novela ZPP-E - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Kljub siceršnji ukinitvi dovoljene revizije v civilnih sporih, je v postopku odločanja o objavi popravka to pravno sredstvo ostalo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek, da mora tožena stranka v oddaji 24 ur zvečer ob 19. uri objaviti popravek v besedilu, citiranem v I. točki izreka. Tožeči stranki je naložilo plačilo toženkinih pravdnih stroškov.

2. Višje sodišče je pritožbo tožnikov zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo višjega sodišča so tožniki pravočasno vložili predlog za dopustitev revizije. V njem opisujejo, zakaj se z odločitvijo nižjih sodišč ne strinjajo in katera pomembna pravna vprašanja bi bilo v zvezi s tem treba rešiti. Vrhovnemu sodišču predlagajo, da revizijo dopusti.

5. Zakon o menijih (ZMed) v četrtem odstavku 39. člena določa, da je v postopkih odločanja o objavi popravka, zoper sodbo sodišča druge stopnje dovoljena revizija. V drugem odstavku 44. člena določa še, da se v teh postopkih pravila pravdnega postopka uporabljajo smiselno, če ni s tem zakonom določeno drugače.

6. Revizija je bila v postopkih odločanja o objavi popravka, drugače kot v splošnem pravdnem postopku, urejena že pred uveljavitvijo novele Zakona o pravdnem postopku - E (v nadaljevanju ZPP-E). Dovoljena je bila vedno, ne glede na vrednost spora. Takšna ureditev se z uveljavitvijo novele ZPP-E ni spremenila. Slednja namreč v zvezi s temi postopki ne določa ničesar, medtem ko je v drugih postopkih, v katerih so pred njeno uveljavitvijo posebni zakoni določali, da je „revizija dovoljena“, to s prehodnimi določbami novele izrecno spremenjeno.

7. Kljub siceršnji ukinitvi dovoljene revizije v civilnih sporih, je tako navedeno pravno sredstvo v postopku odločanja o objavi popravka, ostalo.

8. Ker je revizija zoper sodbo sodišča druge stopnje v postopku odločanja o objavi popravka dovoljena po samem zakonu, je ni mogoče dopustiti. Obravnavani predlog za njeno dopustitev tako ni dovoljen, zato ga je Vrhovno sodišče zavrglo (377. člen ZPP).

V delovnih in socialnih sporih je črtana določba 31. člena ZDSS-1, v upravnih sporih določba 83. člena ZUS-1, v zvezi z nepravdnimi postopki pa je določeno: „Če drug zakon določa, da je revizija v nepravdnem postopku dovoljena, se ta dopusti pod pogoji iz 367.a člena zakona in po postopku po zakonu.“(prvi odstavek 124.člena novele ZPP-E).

Kar je Vrhovno sodišče pojasnilo že v sklepu II DoR 50/2018.

Zakon o medijih (2001) - ZMed  - člen 39, 39/4, 44

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 92/2010, enako tudi VS RS II DoR 317/2014
VSRS Sklep III DoR 131/2019-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-10-22

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

dopuščena revizija - sodna taksa - višina sodne takse - delna oprostitev plačila sodne takse - nov plačilni nalog - odločba Ustavnega sodišča

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bilo pritožbeno sodišče upoštevaje odločbo Ustavnega sodišča opr. št. U-I-46/15 z dne 25. 4. 2018 po uradni dolžnosti dolžno izdati nov plačilni nalog za plačilo sodne takse za postopek pred sodiščem druge stopnje.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bilo pritožbeno sodišče upoštevaje odločbo Ustavnega sodišča opr. št. U-I-46/15 z dne 25. 4. 2018 po uradni dolžnosti dolžno izdati nov plačilni nalog za plačilo sodne takse za postopek pred sodiščem druge stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je v delu, relevantnem za odločitev o predlogu za dopustitev revizije, ugodilo predlogu tretje toženke za oprostitev plačila sodne takse za postopek pred sodiščem druge stopnje na način, da jo je delno oprostilo plačila sodne takse. Odločilo je, da je dolžna odmerjeno sodno takso plačati do 1/3 celotnega zneska, kar znaša 20.985,00 EUR, in sicer v 24 zaporednih mesečnih obrokih (vsak po 874,38 EUR).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tretje toženke zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje tretja toženka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 16, 21, 21/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.