VSRS Sklep X DoR 90/2020-3
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-20

dr. Erik Kerševan (preds.), Marko Prijatelj (poroč.), Nataša Smrekar

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DAVKI - UPRAVNI SPOR

predlog za dopustitev revizije - odmera dohodnine - davčna osnova - dohodek iz delovnega razmerja - dohodek iz preteklih let - dohodek iz delovnega razmerja na podlagi sodne odločbe za preteklo leto ali več preteklih let - izplačilo odkupne vrednosti - poklicno zavarovanje - povprečenje - institut povprečenja - pomembno pravno vprašanje izkazano - vprašanje, pomembno za razvoj prava prek sodne prakse

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je enkratno izplačilo odkupne vrednosti enot iz osebnega računa zavarovancev poklicnega zavarovanja predmet povprečenja po prvem odstavku 120. člena ZDoh-2.

Ali je enkratno izplačilo odkupne vrednosti enot iz osebnega računa zavarovancev poklicnega zavarovanja predmet povprečenja po prvem odstavku 120. člena ZDoh-2?

1. Sodišče prve stopnje je v izpodbijani sodbi zavrnilo tožnikovo tožbo zoper odločbo Finančne uprave Republike Slovenije, št. DT 06-24808-0 z dne 8. 8. 2017, s katero je davčni organ odločil, da se tožniku dodatno odmeri dohodnino za leto 2016 v znesku 16.085,26 EUR in mu naložil v plačilo razliko med letom plačanimi akontacijami dohodnine v skupni višini 11.786,52 EUR, ki znaša 4.298,74 EUR. Pri tem je upošteval kot dohodek tudi znesek 33.077,14 EUR pod oznako 6300 – Preostali drugi dohodki in obdavčil tožnika po 9. točki tretjega odstavka 105. člena Zakona o dohodnini (v nadaljevanju ZDoh-2). Davčni organ druge stopnje je pritožbo tožnika, ki se je zavzemal za obdavčenje po prvem odstavku 120. členu ZDoh-2 (povprečenje), zavrnil z odločbo, št. DT-499-01-1729/2017-4 z dne 21. 9. 2018.

2. Upravno sodišče je potrdilo odločitev davčnih organov, in sicer da ni mogoče uporabiti instituta povprečenja, katerega namen je, da osebe, ki so v enem davčnem letu prejele dohodke, ki bi jih morale prejemati v preteklih letih, niso v slabšem položaju kot osebe, katerim je bila dohodnina za dohodek iz preteklega leta odmerjena vsako leto sproti. Obravnavana zadeva se je v tem bistveno razlikovala, saj ni šlo za izplačilo sredstev, do katerih bi bil tožnik upravičen sprotno. Poleg tega ni bil izpolnjen pogoj za povprečenje, da gre za dohodek iz delovnega razmerja niti pogoj, da je ta prisojen s sodno odločbo.

3. Tožnik je na Vrhovno sodišče vložil predlog za dopustitev revizije po 367. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in predlagal, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo zoper izpodbijano sodbo zaradi pomembnega pravnega vprašanja.

4. Predlog za dopustitev revizije je utemeljen.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, izpolnjeni, zato je predlogu tožeče stranke za dopustitev revizije ugodilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP). Gre namreč za pomembno pravno vprašanje, ki se nanaša na pravilno razlago prvega odstavka 120. člena ZDoh-2. Sodna praksa Vrhovnega sodišča se glede vprašanja uporabe instituta povprečenja še ni v celoti oblikovala, zato bo njegova rešitev pomembno vplivala na razvoj (davčnega) prava preko sodne prakse.

Zakon o dohodnini (2006) - ZDoh-2  - člen 105, 105/3, 105/3-9, 120, 120/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep X DoR 94/2020, enako tudi VSRS Sklep X DoR 5/2020-3