TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep VIII DoR 52/2020-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-04-22

mag. Marijan Debelak (preds.), Borut Vukovič (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - odpoved pogodbe o zaposlitvi - stečaj - odpravnina

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali določba 106. člena ZDR-1 kogentno predpisuje odpravnino ob odpovedi pogodbe o zaposlitvi v stečaju ali pa dopušča veljavnost za delavca ugodnejšega dogovora.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali določba 106. člena ZDR-1 kogentno predpisuje odpravnino ob odpovedi pogodbe o zaposlitvi v stečaju ali pa dopušča veljavnost za delavca ugodnejšega dogovora.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo obstoj terjatve tožnika proti stečajnemu dolžniku, družbi L., d. d. - v stečaju, v znesku 99.893,90 EUR. Višji zahtevek je zavrnilo. Ugodilni del sodbe temelji na ugotovitvi, da je tožnik v stečajnem postopku utemeljeno prijavil terjatve iz naslova regresa za letni dopust 2012 in odpravnine. Glede odpravnine se je postavilo na stališče, da je tožnik na podlagi individualne pogodbe o zaposlitvi, ki jo je sklenil s stečajnim dolžnikom, upravičen do odpravnine v višini osemnajstih plač. Zavrnilo je naziranje tožene stranke, da 106. člen Zakona o delovnih razmerjih (v nadaljevanju ZDR-1, Ur. l. RS, št. 21/2013) v povezavi s 108. členom ZDR-1 določa najvišjo možno odpravnino v primeru odpovedi pogodbe o zaposlitvi v stečajnem postopku.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke in potrdilo izpodbijani del sodbe sodišča prve stopnje. Soglašalo je z dejanskimi ugotovitvami in pravnimi stališči sodišča prve stopnje.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je tožena stranka predlagala dopustitev revizije glede vprašanja, ali določba 106. člena ZDR-1 kogentno predpisuje odpravnino ob odpovedi pogodbe o zaposlitvi v stečaju po zakonskem minimumu ali pa dopušča veljavnost za delavca ugodnejšega dogovora.

5. Sodišče v skladu s prvim odstavkom 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava, ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, zato je revizijo dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/a

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 106, 108

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 479/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-03-12

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - dolgoročni kredit v CHF - pojasnilna dolžnost - potrošniška hipotekarna kreditna pogodba - nepošten pogodbeni pogoj - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbena zahtevka, s katerima je tožnica prvenstveno zahtevala ugotovitev neveljavnosti hipoteke, vknjižene na podlagi pogodb o dolgoročnem deviznem kreditu v švicarskih frankih ter sporazuma o zavarovanju denarne terjatve, podredno pa razvezo navedenih pogodb in sporazuma ter v obeh primerih še vračilo zneska 11.241,83 EUR toženki. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke, potrdilo sodbo sodišča prve stopnje ter odločilo o pritožbenih stroških.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava in bistvene kršitve določb pravdnega postopka. Zastavlja pet vprašanj, ki se nanašajo na pogoje za presojo nedovoljenosti pogodbenih pogojev, ki pomenijo glavni predmet pogodbe, ter na vsebinske elemente presoje znatnega neravnotežja v pogodbenih pravicah in obveznostih strank potrošniških pogodb o kreditih v tuji valuti. Njihovo pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti in enotne uporabe prava. Zatrjuje odstop od sodne prakse Sodišča Evropske unije.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnikov, ki so navedeni v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 105

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 202/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-03-10

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - JAVNI USLUŽBENCI - ZDRAVSTVENA DEJAVNOST

dopuščena revizija - odprava plačnih nesorazmerij - finančne posledice - aneks h kolektivni pogodbi - namenska razlaga

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče dolžno ob razlagi 66. člena Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju in 8. člena v povezavi z 9. členom Splošnega dogovora za leti 2014 in 2015 uporabiti namensko razlago ob upoštevanju nespornega dejstva, da so za tožečo stranko ob odpravi plačnih nesorazmerij nastale enake finančne posledice kot ob dvigu plač.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče dolžno ob razlagi 66. člena Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju in 8. člena v povezavi z 9. členom Splošnega dogovora za leti 2014 in 2015 uporabiti namensko razlago ob upoštevanju nespornega dejstva, da so za tožečo stranko ob odpravi plačnih nesorazmerij nastale enake finančne posledice kot ob dvigu plač.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da se sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 182437/2014 z dne 31. 12. 2014 razveljavi v celoti in se tožbeni zahtevek zavrne (I. točka izreka) ter zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 672.852,88 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 17. 1. 2014 (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje (I. točka izreka) ter odločilo, da vsaka stranka sama krije svoje stroške pritožbenega postopka (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja tako, kot je opredeljeno v izreku sklepa. Revizijo je zato glede tega dopustilo.

5. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju (1992) - ZZVZZ  - člen 63, 65, 66

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sodba III Ips 21/2020, enako tudi VSRS Sodba III Ips 4/2019-3
VSRS Sklep II DoR 547/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-12-04

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - pravica do izjave v postopku - izvedenec - dokazovanje z izvedencem - pisno izvedensko mnenje - ustno mnenje izvedenca - postavitev novega izvedenca - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku, da se oporoka, ki jo je naredila A. A. dne 24. 4. 2013, razveljavi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženca vlagata predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavljata vprašanje, ali lahko sodišče v pravdnem postopku ključni dokaz (izvedensko mnenje izvedenca) najprej izvede le delno (pridobi zgolj pisno mnenje), nato pa po izvedbi vseh ostalih dokazov nadaljuje z njegovo izvedbo zgolj z ustno dopolnitvijo in po slednji na istem naroku glavno obravnavo zaključi.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 253, 254, 254/3, 367c, 367c/2

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 59, 59/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 574/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-11-27

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost predloga za dopustitev revizije - laični predlog - vloga, ki jo vloži stranka sama - postulacijska sposobnost - opravljen pravniški državni izpit - nepravdni postopek - postopek za sprejem na zdravljenje oziroma obravnavo brez privolitve - pravica do samostojnega odločanja o zdravljenju - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

V nepravdnem postopku za sprejem na zdravljenje v nadzorovano obravnavo brez privolitve ni mogoče uporabiti pravil o omejitvi predlagateljeve postulacijske sposobnosti iz 86., 91. in 367.č člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Smiselna uporaba določb ZPP bi lahko v tovrstnih postopkih pomenila pretiran poseg v pacientovo pravico do svobodnega odločanja o zdravljenju (tretji odstavek 51. člena Ustave RS)

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da se nasprotnega udeleženca sprejme na zdravljenje v nadzorovano obravnavo za obdobje 6 mesecev, in sicer do 27. 4. 2021. Določilo je koordinatorje nadzorovane obravnave.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo nasprotnega udeleženca zavrnilo.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je nasprotni udeleženec vložil laični ugovor.

5. Vrhovno sodišče je laični ugovor nasprotnega udeleženca obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije (četrti odstavek 50. člena v povezavi z drugim odstavkom 82. člena Zakona o duševnem zdravju, v nadaljevanju ZDZdr).

Čeprav ta ni bil vložen po odvetniku in nasprotni udeleženec ni izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit, ga je obravnavalo vsebinsko. V nepravdnem postopku za sprejem na zdravljenje v nadzorovano obravnavo brez privolitve ni mogoče uporabiti pravil o omejitvi predlagateljeve postulacijske sposobnosti iz 86., 91. in 367.č člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP

). Smiselna uporaba določb ZPP bi lahko v tovrstnih postopkih pomenila pretiran poseg v pacientovo pravico do svobodnega odločanja o zdravljenju (tretji odstavek 51. člena Ustave RS).

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP v povezavi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku

). Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Uradni list RS, št. 77/08 s spremembami in dopolnitvami.

Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami in dopolnitvami.

Sklep VS RS II Ips 72/2017 z dne 9. 3. 2017 in sklep II Ips 167/2016 z dne 7. 7. 2016.

Zakon o duševnem zdravju (2008) - ZDZdr  - člen 50, 50/4, 82, 82/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 520/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-12-04

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - STEČAJNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodninska odgovornost - začasna odredba - nespoštovanje sklepa o začasni odredbi - prepoved razpolaganja z denarnimi sredstvi na računu pri banki - osebni stečaj - oškodovanje stečajne mase - oškodovanje stečajnih upnikov - aktivna legitimacija stečajnega upravitelja - zavrnitev predloga

1. Tožnica s tožbo preko stečajnega upravitelja od toženke zahteva plačilo odškodnine, ker je bila zaradi nespoštovanja začasne odredbe, s katero je bilo prepovedano razpolaganje z depozitom tožnice pri toženki v višini 900.000 EUR in nateklimi pogodbenimi obrestmi, oškodovana stečajna masa. Toženka je kljub sodni prepovedi dne 7. 1. 2014 sprostila denarna sredstva iz depozita v znesku 400.000 EUR in z njimi poplačala obveznosti podjetja A.., d. o. o., po revolving kreditu.

2. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da je dolžna tožnici plačati znesek 440.185,20 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 8. 1. 2018 dalje do plačila. V presežku pa je tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja naslednja vprašanja:

1) ali je sodišče pravilno presodilo, ko je štelo, da odškodnina za škodo, povzročeno stečajnemu upniku pred začetkom stečaja, spada v stečajno maso zgolj iz razloga, ker bi bila v primeru, da škodnega dogodka ne bi bilo, stečajna masa večja, kljub temu, da stečajnemu dolžniku s škodnim dogodkom škoda ni nastala;

2) ali ima stečajni upravitelj aktivno legitimacijo za vložitev tožbe, s katero zahteva plačilo odškodnine;

3) ali je pravilno ugotovljena višina škode s tem, ko je sodišče štelo, da se prepoved v začasni odredbi nanaša na znesek depozitov v višini 900.000 EUR in obresti, čeprav je bila v ugovornem postopku začasna odredba razveljavljena glede zneskov nad 900.000 EUR.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2, 339/2-14, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 245, 245/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 395/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-10-23

mag. Nina Betetto (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Matej Čujovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - STEČAJNO PRAVO

dopuščena revizija - odškodnina zaradi smrti bližnjega - prijava terjatve v stečajnem postopku - prenehanje terjatve - dajatveni zahtevek

Revizija se dopusti glede vprašanja pravilne uporabe določb (zlasti 59. člena in 296. člena) ZFPPIPP ter v zvezi s tem glede vprašanj:

- ali gre v konkretnem primeru za terjatve, ki jih je po določbah ZFPPIPP treba prijaviti v stečajnem postopku nad prvo toženko, ali so te terjatve zaradi neprijave v stečajnem postopku prenehale in ali imajo tožniki za vložitev tožbe sploh pravni interes; in

- ali je dajatveni zahtevek tožnikov glede na določbe ZFPPIPP pravilen.

Revizija se dopusti glede vprašanja pravilne uporabe določb (zlasti 59. člena in 296. člena) Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (v nadaljevanju ZFPPIPP) ter v zvezi s tem glede vprašanj,

◦ ali gre v konkretnem primeru za terjatve, ki jih je po določbah ZFPPIPP treba prijaviti v stečajnem postopku nad prvo toženko, ali so te terjatve zaradi neprijave v stečajnem postopku prenehale in ali imajo tožniki za vložitev tožbe sploh pravni interes; in

◦ ali je dajatveni zahtevek tožnikov glede na določbe ZFPPIPP pravilen.

1. Sodišče prve stopnje je postopek zaradi delnega umika tožbe ustavilo glede zneska 3.034 EUR. Sicer pa je zavrnilo zahtevek zoper drugo toženko, delno pa ugodilo zahtevku zoper prvo toženko, tako da je prvemu tožniku prisodilo 14.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, drugi in tretji tožnici pa vsaki po 13.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo prve toženke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je prva toženka vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje bistvene kršitve določb postopka in zmotno uporabo materialnega prava. Predlaga dopustitev revizije glede dveh vprašanj, ki se nanašata na pravilnost uporabe določb 59. člena in 296. člena ZFPPIPP ter na pravilnost uporabe pravil o odgovornosti za škodo od nevarne dejavnosti. Njuno pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in razvojem prava preko sodne prakse. Zatrjuje neobstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 59, 296

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 503/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-12-04

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - STANOVANJSKO PRAVO - STVARNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - vrnitveni zahtevek - negatorna tožba - lastninska pravica - privatizacija stanovanj po SZ - originarna pridobitev lastninske pravice - priposestvovanje - dobra vera - pritožbena obravnava

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za vrnitev nepremičnin s parc. št. 3181/5 in 3181/6, obe k. o. ..., in negatorno tožbo.

2. Sodišče druge stopnje pa je pritožbi deloma ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožencem naložilo, da so dolžni v roku 90 dni izprazniti nepremičnino, ki stoji na parcelah št. 3181/5 in 3181/6, obe k. o. A..., ter jo prosto vseh oseb in stvari izročiti tožnici. Prav tako je tožencem naložilo, da so v navedenem roku dolžni opustiti vsakršno poseganje v lastninsko pravico tožnice na nepremičninah s parc. št. 3181/5, 3181/6 in 3181/7, vse k. o. ..., ter jim prepovedalo tudi bodoče vznemirjanje.

3. Zoper sodbo in sklep sodišča druge stopnje toženci vlagajo predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavljajo naslednji vprašanji: 1) ali je višje sodišče s tem, ko je spremenilo sodbo sodišča prve stopnje, ne da bi opravilo pritožbeno obravnavo, storilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP); in 2) ali je sodišče pravilno uporabilo drugi odstavek 92. člena Stvarnopravnega zakonika s tem, ko je kljub ugotovitvi, da se lastninska pravica na stanovanju, kupljenem na podlagi določil Stanovanjskega zakonika, pridobi originarno, kot ključni razlog za ugoditev tožbenemu zahtevku navedlo, da MOL kot prodajalka ni bila lastnica parcele, na kateri stoji stavba z ID znakom ..., ter ali je sodišče s tem storilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 358, 358/2, 358/3, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 92, 92/2, 93, 99

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 339/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-28

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Vladimir Horvat

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - poroštvo - vrnitev kredita - zastaranje terjatve - višina terjatve - bistvena kršitev določb pravdnega postopka

Revizija se dopusti glede vprašanja kršitve procesnih pravil v zvezi z ugotovitvijo višine terjatve.

Revizija se dopusti glede vprašanja kršitve procesnih pravil v zvezi z ugotovitvijo višine terjatve.

1. Tožeča stranka je zahtevala, da ji mora toženka plačati terjatev, ki jo ima do svojega kreditojemalca A. A. na podlagi kreditne pogodbe z dne 11. 2. 1994, po kateri se je toženka k plačilu zavezala kot porokinja.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo zaradi zastaranja.

3. Pritožbeno sodišče je presodilo, da je bil ugovor zastaranja neutemeljen, zato je toženko zavezalo k plačilu celotnega zahtevanega zneska.

4. Tožena stranka je zoper sodbo drugostopenjskega sodišča vložila predlog za dopustitev revizije. Vrhovnemu sodišču je predlagala, naj revizijo dopusti glede več procesnih in materialnopravnih vprašanj in sicer:

— Ali je sodišče zagrešilo bistveno kršitev določb ZPP, ki je vplivala na odločitev, ker je sprejelo dokazno oceno o višini tožbenega zahtevka, ne da bi v skladu s tretjim odstavkom 347. člena ZPP razpisalo obravnavo?

— Ali je sodišče z nezadostno obrazložitvijo dokaznega sklepa o višini tožbenega zahtevka zagrešilo bistveno kršitev določb po 8. in 14. točki drugega odstavka 339. člena ZPP in kršilo toženkino pravico do izjave (22. člen Ustave)?

— Ali se šteje, da je spor končan in s tem pretrgano zastaranje po tretjem odstavku 369. člena OZ oziroma po 392. členu ZOR, če izvršilno sodišče kljub neuspešnosti izvršbe ni izdalo sklepa o ustavitvi izvršbe, banka pa kot skrben gospodarstvenik v osemnajstih letih ni podal kakršnegakoli novega predloga zoper dolžnika – kreditojemalca?

— Ali lahko upnik – banka zaradi lastne neskrbnosti, neaktivnosti v izvršilnem postopku zoper glavnega dolžnika petindvajset let od sklenitve kreditne pogodbe začne izterjavo zoper poroka, ki ni bil nikoli do leta 2018 obveščen o dolgu glavnega dolžnika?

— Ali se ob popolni neaktivnosti upnika in njegovih kršitvah načela vestnosti in poštenja (5. člen OZ) ter skrbnosti (6. člen OZ) v izvršilnem postopku šteje, da je njegova terjatev proti solidarnemu poroku zastarala, ker ta upnik v obdobju osemnajst let po izdanem sklepu o izvršbi zoper glavnega dolžnika, ni aktiven, ampak je le leta 2018 vložil izvršbo zoper poroka?

6. Po presoji Vrhovnega sodišča so pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku podani glede pravnega vprašanja, ali so bila v izpodbijani sodbi kršena procesna pravila v zvezi z ugotovitvijo terjatve. Zato je revizijo v tem obsegu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 347, 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.