VSRS Sklep I R 137/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-23

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo z delom sodišča - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - oddaljenost sodišča - stroški prihoda na sodišče

Vrhovno sodišče je že večkrat poudarilo, da zgolj okoliščina, da stranka po spremembi bivališča prebiva izven območja krajevno pristojnega sodišča, v pravdnem postopku sama po sebi, brez obstoja drugih posebnih okoliščin ne more biti razlog za prenos pristojnosti. Gre namreč za pogost položaj, zato bi nasprotno stališče porušilo sistem organiziranosti pravosodja po zakonsko uveljavljenem sistemu krajevne pristojnosti. Taka druga posebna okoliščina bi lahko bila toženkin šibek socialni položaj. Vendar pa po oceni Vrhovnega sodišča delegacija pristojnosti v konkretnem primeru postopka kot celote ne bi pocenila ali poenostavila.

1. Postopek teče na podlagi predloga za izvršbo na podlagi verodostojne listine, ki mu je bilo ugodeno, zadeva pa je bila po pravočasnem ugovoru dolžnice (tožene stranke) odstopljena v reševanje Okrajnemu sodišču v Idriji, ki je stvarno in krajevno pristojno glede na v predlogu za izvršbo navedeno prebivališče dolžnice. Toženkino prošnjo, da se krajevna pristojnost za sojenje prenese na Okrajno sodišče na Ptuju, saj toženka sedaj stanuje v Kungoti pri Ptuju, je sodišče prve stopnje obravnavalo kot ugovor krajevne pristojnosti in ga zavrnilo, ker je bil podan prepozno (po razpisu prvega naroka za glavno obravnavo). Ponovni toženkin predlog za prenos pristojnosti je odstopilo v obravnavo Vrhovnemu sodišču kot predlog za delegacijo na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Toženka ga utemeljuje z negativnimi izkušnjami na idrijskem sodišču in s fizično oddaljenostjo od kraja bivanja. Navaja še, da je brezposelna, mati samohranilka in prejemnica socialne denarne pomoči.

2. Predlog je bil vročen tožnici, ki predlogu za delegacijo nasprotuje, saj meni, da bi le dodatno zavlekla postopek ter da toženka za delegacijo ne navaja nobenih tehtnih razlogov.

4. Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena ZPP na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek. Temeljni namen delegacije pristojnosti je torej smotrnost; v poštev pride predvsem takrat, kadar je utemeljeno pričakovati, da bo pri drugem sodišču postopek enostavnejši in cenejši kot pri sicer pristojnem sodišču. Delegacija pristojnosti je mogoča tudi v primeru, ko so za to podani drugi tehtni razlogi.

5. Navedbo, da ima toženka na idrijskem sodišču „negativne izkušnje“ je mogoče obravnavati v okviru „drugih tehtnih razlogov“, vendar je taka navedba povsem pavšalna, nekonkretizirana in kot taka ne more utemeljiti prenosa pristojnosti. Navedbe, da je pristojno idrijsko sodišče močno oddaljeno od toženkinega novega prebivališča ter da je toženka v socialno šibkem položaju, pa je mogoče obravnavati v okviru razlogov smotrnosti. Vrhovno sodišče je že večkrat poudarilo, da zgolj okoliščina, da stranka po spremembi bivališča prebiva izven območja krajevno pristojnega sodišča, v pravdnem postopku sama po sebi, brez obstoja drugih posebnih okoliščin ne more biti razlog za prenos pristojnosti.

Gre namreč za pogost položaj, zato bi nasprotno stališče porušilo sistem organiziranosti pravosodja po zakonsko uveljavljenem sistemu krajevne pristojnosti.

Taka druga posebna okoliščina bi lahko bila toženkin šibek socialni položaj. Vendar pa po oceni Vrhovnega sodišča delegacija pristojnosti v konkretnem primeru postopka kot celote ne bi pocenila ali poenostavila. Treba je namreč upoštevati tudi to, da ima tožnica sedež v Idriji, ki je na območju krajevno pristojnega sodišča, da ima tožničina pooblaščenka sedež v Kranju in da je poleg listinskih dokazov predlagana izvedba dokaza z zaslišanjem direktorja tožnice. Stroški postopka bi bili tako višji v primeru prihoda tožničinega direktorja in pooblaščencev na Ptuj kot pa v primeru toženkinega prihoda v Idrijo. Če bo toženka v postopku propadla, bo morala kriti vse stroške postopka, zato bi ji bila ugoditev predlogu za delegacijo, ki bi celokupno povzročila višje stroške, le navidezno v korist. Če pa se bo toženka pred tožbenim zahtevkom ubranila, bo tožnica morala njej povrniti njene stroške prihoda na idrijsko sodišče.

6. Vrhovno sodišče je zato predlog za delegacijo zavrnilo.

Glej npr. sklep VS RS I R 79/2016 z dne 30. 6. 2016 idr.

Prav tam. Glej tudi sklep VS RS III R 50/2010 z dne 21. 12. 2010.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.