TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 452/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-12-04

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

oporočno dedovanje - razdedinjenje dediča - skupnost dedičev - pasivna legitimacija - enotno sosporništvo - nujno sosporništvo

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da se popolnoma razdedini toženca po oporoki pokojnega A. A. z dne 14. 10. 2016.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženec vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem Vrhovnemu sodišču zastavlja vprašanje, ali sta nižji sodišči storili bistveno kršitev določb postopka in kršili določbo o skupnosti dedičev (prvi odstavek 145. člena Zakona o dedovanju) s tem, ko sta zavrnili toženčev ugovor napačne pasivne legitimacije v postopku razdedinjenja nujnega dediča, saj v pravdi ne na aktivni, ne na pasivni strani nista sodelovala druga dva dediča: K. k. in Z. z.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 196, 367a, 367a/1

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 145, 145/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 171/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-12-18

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - obrazložitev predloga - pavšalne navedbe - zavrnitev predloga

Tožnikove navedbe o preteklem krivičnem, pristranskem oziroma protizakonitem odločanju pristojnega pritožbenega sodišča so povsem pavšalne narave in zaradi dokazne nepodprtosti pomenijo zgolj njegovo subjektivno doživljanje spora. Predloga za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče zato ne morejo utemeljevati.

1. Med strankama je bil pred Okrajnim sodiščem v Domžalah v teku pravdni postopek zaradi odstranitve škodne nevarnosti. Sodišče prve stopnje je s sodbo z dne 5. 12. 2017, pravnomočno 18. 2. 2018, zavrnilo tožbeni zahtevek. Tožnik je v navedeni zadevi nato 25. 4. 2018 predlagal obnovo postopka in 4. 10. 2018 še razveljavitev klavzule pravnomočnosti sodbe P 71/2008 z dne 5. 12. 2017. Njegova predloga je sodišče prve stopnje zavrnilo s sklepom P 71/2008 z dne 22. 6. 2020.

2. Tožnik je v pritožbi zoper navedeni sklep trdil, da je sodišče zmotno oziroma fiktivno ugotovilo dejansko stanje in posledično protizakonito zavrnilo njegov predlog za obnovo postopka. Hkrati je predlagal, naj zaradi dolgoletnega krivičnega, pristranskega in protizakonitega odločanja Višjega sodišča v Ljubljani o pritožbi odloči drugo pritožbeno sodišče.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča. Tožnikove navedbe o preteklem krivičnem, pristranskem oziroma protizakonitem odločanju pristojnega pritožbenega sodišča so povsem pavšalne narave in zaradi dokazne nepodprtosti pomenijo zgolj njegovo subjektivno doživljanje spora. Predloga za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče zato ne morejo utemeljevati. Nezakonitost oziroma krivičnost posamičnih odločitev mora tožnik uveljavljati z ustreznimi pravnimi sredstvi, ni pa temu namenjen institut delegacije pristojnosti, ki bi prišel v poštev le v primeru izjemnih okoliščin, zaradi katerih bi bil pri vseh sodnikih pristojnega sodišča vtis o nepristranskosti sojenja lahko ogrožen.

4. Ker predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča ni utemeljen, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 157/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-11-13

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev pristojnosti po višjem sodišču - bivališče pravdne stranke - dokazni postopek - ogled kraja - zaslišanje policista - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti

Tožnik ima stalno prebivališče na območju Okrajnega sodišča na Ptuju, prav tako zavarovanec tožene stranke, ki ga bo treba zaslišati; potrebno bo opraviti ogled kraja škodnega dogodka, ki je na območju tega sodišča, ter zaslišati policiste s policijske postaje Podlehnik (ki je z območja istega okrajnega sodišča), ki so opravili ogled prometne nesreče. Ker ne gre za izključno pristojnost predložitvenega sodišča, Vrhovno sodišče ocenjuje, da je predlog tožene stranke, da se zadeva prenese v sojenje pred Okrajno sodišče na Ptuju, utemeljen.

Za sojenje v tem sporu se določi Okrajno sodišče na Ptuju.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani je Vrhovnemu sodišču posredovalo predloge tožene stranke za delegacijo pristojnosti. Tožena stranka ocenjuje, da se bo pravdni postopek lažje (in ceneje) opravil pred Okrajnim sodiščem na Ptuju, kar je tudi v skladu z načelom ekonomičnosti postopka.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

4. Tožena stranka meni, da se bo pravdni postopek lažje izvedel pred Okrajnim sodiščem na Ptuju kot pred sodiščem, pri katerem je tožnik vložil tožbo. Svoj predlog utemeljuje z naslednjimi okoliščinami: tožnik ima stalno prebivališče na območju Okrajnega sodišča na Ptuju, prav tako zavarovanec tožene stranke, ki ga bo treba zaslišati; potrebno bo opraviti ogled kraja škodnega dogodka, ki je na območju tega sodišča, ter zaslišati policiste s policijske postaje Podlehnik (ki je z območja istega okrajnega sodišča), ki so opravili ogled prometne nesreče.

5. Vrhovno sodišče pritrjuje toženi stranki, da bo sojenje pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani povezano v višjimi stroški ter da razen dejstva, da ima tožena stranka sedež v Ljubljani, ni smotrnih razlogov, da bi spor obravnavalo to sodišče. Pri tem ni spregledalo, da predlog za delegacijo podaja prav tožena stranka, ki navaja, da ima podružnico tudi izven svojega sedeža. Ker ne gre za izključno pristojnost predložitvenega sodišča, Vrhovno sodišče ocenjuje, da je predlog tožene stranke, da se zadeva prenese v sojenje pred Okrajno sodišče na Ptuju, utemeljen.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 462/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-11-20

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - sodna taksa - neplačilo sodne takse - domneva umika predloga

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženec dolžan tožniku plačati 56.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 18. 4. 2017 dalje do plačila.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

5. Po določbah prvega in drugega odstavka 105.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora biti ob vložitvi predloga za dopustitev revizije plačana sodna taksa, in sicer najkasneje v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse, v katerem stranko opozori na posledice neplačila. Posledica neplačila sodne takse je določena v tretjem odstavku istega člena zakona; če sodna taksa v roku ni plačana in niso podani pogoji za taksno oprostitev, odlog ali obročno plačilo, se šteje, da je vloga umaknjena.

6. V konkretnem primeru je Vrhovno sodišče predlagatelja s plačilnim nalogom, opr. št. II DoR 462/2020 z dne 10. 9. 2020, pozvalo, naj v petnajstih dneh plača sodno takso v višini 409 EUR. Po izteku tega roka je bilo ugotovljeno, da sodna taksa ni bila plačana; predlagatelj pa tudi ni predlagal taksne oprostitve, odloga ali obročnega plačila. Vrhovno sodišče je predlagatelja z dopisom, II DoR 462/2020 z dne 30. 9. 2020, seznanilo z dejstvom, da sodna taksa ni bila plačana, in mu dalo možnost, da se v roku osmih dni od prejema dopisa o tem dejstvu izjasni, hkrati pa ga opozorilo, da tudi naknadno plačilo sodne takse ne more več vplivati na nastop posledice iz tretjega odstavka 105.a člena ZPP. Na navedeni dopis se predlagatelj ni odzval.

7. Skladno z navedenim je nastopila posledica iz tretjega odstavka 105.a člena ZPP; to pomeni, da se šteje, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105/1, 105/2, 105a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 617/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-09

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO - STEČAJNO PRAVO - STVARNO PRAVO - ZAVAROVANJE TERJATEV

zastavna pravica - stvarnopravno zavarovanje terjatve - neposestna zastavna pravica na premičninah - register neposestnih zastavnih pravic - Agencija RS za javnopravne evidence in storitve (AJPES) - vpis v register - predlog za vpis - plačilo pristojbine - pojasnilna dolžnost notarja - načelo skrbnosti dobrega strokovnjaka - neposredno izvršljiv notarski zapis - soglasje volj - zavezovalni in razpolagalni pravni posel - zastavna pravica na nepremičnih in premičnih stvareh na podlagi sporazuma strank - hipoteka - konstitutivnost vpisa v zemljiško knjigo - rubež - stečajna masa - ločitvena pravica

Revizija se dopusti glede vprašanja: ali in v katerih okoliščinah sklenitev sporazuma o ustanovitvi registrske zastavne pravice na premičninah v neposredno izvršljivem notarskem zapisu nalaga obveznost notarju, ki je ta notarski zapis sklenil, da nemudoma po sklenitvi tega sporazuma poda zahtevo za vpis neposestne zastavne pravice na premičninah v register neposestnih zastavnih pravic pri AJPES-u.

Revizija se dopusti glede vprašanja: ali in v katerih okoliščinah sklenitev sporazuma o ustanovitvi registrske zastavne pravice na premičninah v neposredno izvršljivem notarskem zapisu nalaga obveznost notarju, ki je ta notarski zapis sklenil, da nemudoma po sklenitvi tega sporazuma poda zahtevo za vpis neposestne zastavne pravice na premičninah v register neposestnih zastavnih pravic pri AJPES-u?

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožničin tožbeni zahtevek za plačilo 98.569,38 EUR in ji naložilo v plačilo toženkine pravdne stroške. To odločitev je z zavrnitvijo tožničine pritožbe potrdilo tudi sodišče druge stopnje.

2. Tožnica zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje pomembnost pravnega vprašanja: ali in v katerih okoliščinah sklenitev sporazuma o ustanovitvi registrske zastavne pravice na premičninah v neposredno izvršljivem notarskem zapisu nalaga obveznost notarju, ki je ta notarski zapis sklenil, da nemudoma po sklenitvi tega sporazuma poda zahtevo za vpis neposestne zastavne pravice na premičninah v register neposestnih zastavnih pravic pri AJPES-u?

4. Vrhovno sodišče v skladu s prvim odstavkom 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse; kar je zlasti v primerih, ko sodne prakse ni oziroma ta ni enotna.

5. Vrhovno sodišče zaključuje, da so glede postavljenega vprašanja izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, zato je revizijo v skladu z drugim odstavkom 367.a člena ZPP dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 338/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-09-16

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - STVARNO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA

dopuščena revizija - dogovor o skupni gradnji - obličnost - ustni dogovor - izstavitev zemljiškoknjižnega dovolila za solastniški delež

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo določbe drugega odstavka 48. člena Stvarnopravnega zakonika ter 52. in 58. člena Obigacijskega zakonika.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo določbe drugega odstavka 48. člena Stvarnopravnega zakonika (SPZ) ter 52. in 58. člena Obigacijskega zakonika (OZ).

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku in odločilo o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženca ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek zavrnilo. Odločilo je o pritožbenih stroških.

3. Zoper sodbo pritožbenega sodišča tožnika vlagata predlog za dopustitev revizije in postavljata naslednja vprašanja:

- Ali ima graditelj na podlagi (dokazanega) ustnega dogovora iz drugega odstavka 48. člena SPZ zahtevek za izstavitev listine za vpis solastnine v zemljiško knjigo?

- Ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo določbe oz. kakšno je razmerje med določbo drugega odstavka 48. člena SPZ ter določbama 40. člena SPZ ter 52. in 58. členom OZ?

- Ali je pravilna materialnopravna odločitev sodišča druge stopnje, da kljub dokazanosti ustnega dogovora o nastanku solastnine na nepremičnini graditelj nima zahtevka na podlagi drugega odstavka 48. člena SPZ, pri čemer je sodišče druge stopnje uporabilo določbe 52. in 58. člena OZ?

4. V utemeljitvi navajata, da v skladu s sodno prakso (sklicujeta se na odločbe Vrhovnega sodišča II Ips 318/2017 in II Ips 109/2014 ter Višjega sodišča v Ljubljani I Cp 3127/2015 in II Cp 293/2017) ustni dogovor o skupni gradnji lahko ustvari stvarnopravne učinke, če je dokazan. Kljub dokazanosti takega dogovora je sodišče druge stopnje tožbeni zahtevek zavrnilo.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 48, 48/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 52, 58

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 131/2020-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-10-13

dr. Miodrag Đorđević (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

dopuščena revizija - zavarovalna pogodba - nastanek škode - krivda

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je glede na okoliščine primera zavarovancu mogoče očitati grobo malomarnost, ker naj ne bi poskrbel za ustrezno varno izgradnjo objekta, pri čemer si je tožena stranka kot zavarovalnica pred samim zavarovanjem objekt ogledala

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je glede na okoliščine primera zavarovancu mogoče očitati grobo malomarnost, ker naj ne bi poskrbel za ustrezno varno izgradnjo objekta, pri čemer si je tožena stranka kot zavarovalnica pred samim zavarovanjem objekt ogledala?

1. Sodišče prve stopnje je v ponovnem sojenju zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo zavarovalnine za škodo z dne 24. 1. 2014 na zavarovanem objektu in ograji v višini 40.125,80 EUR skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 10. 2. 2014 do plačila in povrnitev stroškov postopka (I. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje (I. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 150/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-12-15

Franc Seljak (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

dopuščena revizija - pristojnost v sporu z mednarodnim elementom - ugovor nepristojnosti - zamudna sodba - pritožba zoper zamudno sodbo

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali lahko tožena stranka, ki ne vloži odgovora na tožbo, v pritožbi zoper zamudno sodbo ugovarja pristojnost (slovenskega) sodišča.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali lahko tožena stranka, ki ne vloži odgovora na tožbo, v pritožbi zoper zamudno sodbo ugovarja pristojnosti (slovenskega) sodišča?

1. Sodišče prve stopnje se je izreklo za nepristojno ter skladno s tretjim odstavkom18. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) tožbo zavrglo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 18, 18/3, 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 471/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-12-04

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), Tomaž Pavčnik

dopuščena revizija - priposestvovanje nepremičnine - posest nepremičnine - lastniška posest - dobra vera - zemljiškoknjižno stanje - arondacijski postopek

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali vednost posestnika o tem, da uživa zemljišče, ki je zemljiškoknjižno last drugega, nujno (ne glede na okoliščine primera) izključuje njegovo dobro vero.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali vednost posestnika o tem, da uživa zemljišče, ki je zemljiškoknjižno last drugega, nujno (ne glede na okoliščine primera) izključuje njegovo dobro vero.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je tožnik lastnik več nepremičnin v k. o. ... Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi toženke in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek zavrnilo ter prilagodilo odločitev o pravdnih stroških.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava. Pomembnost predlaganega vprašanja utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in razvojem prava preko sodne prakse. Zatrjuje neenotnost sodne prakse višjih sodišč.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 43, 43/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 309/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-11-17

Franc Seljak (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

BANČNO JAVNO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO - UPRAVNI SPOR

predlog za dopustitev revizije - pridobitev kvalificiranega deleža v banki - zahteva za pridobitev dovoljenja - COVID-19 - tek rokov v času veljavnosti posebnih ukrepov zaradi epidemije SARS-Cov-2 (COVID-19) - tek procesnega roka - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali Zakon o začasnih ukrepih v zvezi s sodnimi, upravnimi in drugimi javnopravnimi zadevami za obvladovanje širjenja nalezljive bolezni SARS-CoV-2 (COVID-19) učinkuje v razmerju do procesnega roka, kot ga določa Zakon o bančništvu (ZBan-2) v tretjem odstavku 334. člena.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali Zakon o začasnih ukrepih v zvezi s sodnimi, upravnimi in drugimi javnopravnimi zadevami za obvladovanje širjenja nalezljive bolezni SARS-CoV-2 (COVID-19) učinkuje v razmerju do procesnega roka, kot ga določa Zakon o bančništvu (ZBan-2) v tretjem odstavku 334. člena?

1. Upravno sodišče je zavrnilo tožbo tožnikov zoper sklep Banke Slovenije z dne29. 4. 2020 (oznaka 0.05.2.2-2/2020-30, ref. oznaka D01-38.10-1/20) o zavrnitvi njihove prošnje z dne 7. 4. 2020 za podaljšanje roka za dopolnitev zahteve za pridobitev kvalificiranega deleža v Hranilnici ... (1. točka izreka sklepa) in posledičnem zavrženju zahteve za izdajo dovoljenja za pridobitev kvalificiranega deleža (2. točka izreka sklepa).

2. Zoper sodbo Upravnega sodišča vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu, glede vprašanja, ki ga predlaga tožeča stranka. Revizijo je zato dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o bančništvu (2015) - ZBan-2  - člen 334, 334/3

Zakon o začasnih ukrepih v zvezi s sodnimi, upravnimi in drugimi javnopravnimi zadevami za obvladovanje širjenja nalezljive bolezni SARS-CoV-2 (COVID-19) (2020) - ZZUSUDJZ  - člen 1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.