TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 39/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-07-25

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - odškodninska odgovornost - prometna nesreča - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je z vmesno sodbo ugotovilo, da po temelju v celoti obstoji obveznost toženke do tožnika.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Predlog za dopustitev revizije je vložila toženka in v njem izpostavila vprašanji: 1) ali je opustitev preprečitve prometne nesreče z zaviranjem pred oviro na cestišču, kljub dejstvu, da bi voznik to lahko storil brez težav glede na razpoložljivi čas in razdaljo do ovire, razlog za odškodninsko odgovornost v smislu določb 154. člena Obligacijskega zakonika; 2) ali trk v oviro na cestišču, kljub možnosti preprečitve z običajnim zaviranjem, pomeni kršitev določb prvega odstavka 45. člena Zakona o pravilih cestnega prometa.

4. Utemeljuje, da bi tožnik z ustrezno reakcijo prometno nesrečo lahko preprečil. Napačna reakcija tožnika, t. j. odločitev, da bo obvozil vozilo na njegovem voznem pasu, čeprav bi z zaviranjem vozilo brez težav ustavil, je po mnenju toženke vzrok za prometno nesrečo ali je vsaj v pomembni meri prispeval k nastanku škode, kar naj bi bilo razvidno tudi iz sodne prakse Vrhovnega sodišča v zadevah II Ips 668/2005 in II Ips 441/2005.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je toženkin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 154

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 358/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-07-25

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - nepravdni postopek - zapuščinska zadeva - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Ker je bil v obravnavani zadevi postopek začet pred uveljavitvijo ZNP-1, je treba uporabiti prej veljavni ZNP, v katerem pa revizija v nepravdnih postopkih ni bila dovoljena, razen, če je zakon določal drugače.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom z dne 3. 1. 2019 zavrglo revizijo pritožnika, ker revizija v zapuščinskem postopku ni dovoljena. S sklepom z dne 14. 1. 2019 pa je popravilo IV. točko izreka sklepa o dedovanju z dne 11. 1. 2018 v delu, kjer so določeni solastniški deleži dedičev na nepremičninah. Pri njihovem zaokroževanju je prišlo do očitne računske pomote.

2. Predlagatelj je zoper oba sklepa vložil pritožbi, ki ju je sodišče druge stopnje zavrnilo.

3. V predlogu za dopustitev revizije predlagatelj ni formuliral pomembnega pravnega vprašanja. Utemeljuje pa, da sodišče prve stopnje njegove revizije ne bi smelo zavreči, temveč jo po vsebini obravnavati kot predlog za dopustitev revizije in odstopiti pristojnemu Vrhovnemu sodišču. Zakon o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1) dopušča revizijo tudi v nepravdnem postopku, zato bi jo sodišče moralo dopustiti. V zvezi s popravnim sklepom pa navaja, da pri odločanju sodišč velja določena hierarhija, zato prvostopenjsko sodišče ne sme s popravnim sklepom spreminjati pravnomočne odločbe.

5. Sklep sodišča druge stopnje je bil izdan 15. 5. 2019, to je po uveljavitvi ZNP-1.

Revizija v nepravdnih postopkih je po določbi 37. člena ZNP-1 dovoljena zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan, in sicer pod pogoji, ki jih določa Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). V 216. členu ZNP-1 pa je določeno, da se postopki, ki so bili začeti pred uveljavitvijo tega zakona pred pristojnimi sodišči, dokončajo po določbah do tedaj veljavnih predpisov. Ker je bil v obravnavani zadevi postopek začet pred uveljavitvijo ZNP-1, je treba uporabiti prej veljavni Zakon o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP). Po določbi 34. člena ZNP revizija v nepravdnih postopkih ni bila dovoljena, razen, če je zakon določal drugače. Zakon o dedovanju (ZD) revizije ne predvideva, zato v zapuščinskih zadevah ni bila dovoljena. Če revizija ni dovoljena, je tudi ni mogoče dopustiti, zato je Vrhovno sodišče predlagateljev predlog zavrglo (drugi odstavek 367. člena ZPP, v zvezi s 37. členom ZNP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o nepravdnem postopku (2019)  - ZNP-1  - člen 37, 216

Zakon o nepravdnem postopku (1986) - ZNP  - člen 34, 37

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 266/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-08-08

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev nepremoženjske škode - višina odškodnine - določitev višine odškodnine - odstop od sodne prakse

Revizija se dopusti glede vprašanja: ali je bila v konkretnem primeru tožniku prisojena primerna in pravična odškodnina iz naslova posameznih postavk nepremoženjske škode.

Revizija se dopusti glede vprašanja: ali je bila v konkretnem primeru tožniku prisojena primerna in pravična odškodnina iz naslova posameznih postavk nepremoženjske škode?

1. Tožena zavarovalnica je tožniku že izplačala nesporen del odškodnine v znesku 55.000,00 EUR, s tožbo pa je tožnik zahteval plačilo preostanka v višini 190.644,40 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Sodišče prve stopnje je odločilo, da je tožena zavarovalnica dolžna plačati tožniku 90.680,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 3. 6. 2017 do plačila, v presežku pa je tožbeni zahtevek zavrnilo. Toženi zavarovalnici je naložilo plačilo pravdnih stroškov tožnika z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Zoper sodbo sta se pritožili obe stranki. Višje sodišče je pritožbo tožene zavarovalnice zavrnilo, pritožbi tožnika pa delno ugodilo, tako da je sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožena zavarovalnica dolžna plačati tožniku 124.680,00 EUR z zakonskimi obrestmi, in v ustreznem razmerju zvišalo višino pravdnih stroškov, ki jih je tožena zavarovalnica dolžna plačati tožniku. Toženi zavarovalnici je naložilo še plačilo pritožbenih stroškov tožnika z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Predlog za dopustitev revizije vlaga tožena zavarovalnica. V predlogu za dopustitev revizije navaja, da je tožnik v obravnavani prometni nezgodi sicer nesporno utrpel hude telesne poškodbe, zdravljenje je bilo dolgotrajno, zaradi nezgode so ji ostale določene trajne posledice in skaženost, vendar pa je odškodnina za nepremoženjsko škodo v skupni višini kar 181.000,00 EUR previsoka in odstopa od ustaljene sodne prakse v podobnih primerih. Tožena zavarovalnica tako meni, da je sodišče pri odločanju o višini odškodnine za posamezne postavke nepremoženjske škode nepravilno uporabilo materialno pravo in zastavlja revizijsko vprašanje, ali je bila v konkretnem primeru tožniku prisojena primerna in pravična odškodnina iz naslova posameznih postavk nepremoženjske škode.

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v obravnavani zadevi podani glede predlaganega vprašanja, ki je naveden v izreku sklepa (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 179

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 205/2010, enako tudi II DoR 232/2010, II DoR 206/2010, II DoR 233/2010
VSRS Sklep III DoR 93/2019-9
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-08-26

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), Franc Seljak

predlog za razveljavitev klavzule o pravnomočnosti - dovoljenost revizije zoper sklep - zavrženje revizije

Ker sklep o zavrnitvi predloga za razveljavitev klavzule pravnomočnosti ne predstavlja sklepa, s katerim bi bil postopek pravnomočno končan, revizija zoper njega ni dovoljena.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog tožene stranke za razveljavitev klavzule o pravnomočnosti sodbe Okrožnega sodišča v Kranju I Pg 68/2017 z dne15. 5. 2017.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo (I. točka izreka). Odločilo je še, da tožena stranka sama krije svoje stroške pritožbenega postopka (II. točka izreka).

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje vlaga tožena stranka predlog za dopustitev revizije.

5. Po prvem odstavku 384. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko stranke vložijo revizijo zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan. Sklep, s katerimi je bilo pravnomočno odločeno o zavrnitvi predloga za razveljavitev klavzule pravnomočnosti, ni sklep, s katerim bi se postopek pravnomočno končal v skladu s prvim odstavkom 384. člena ZPP.

Zato v takih primerih tudi ni dovoljeno predlagati, da se revizija dopusti (drugi odstavek 367. člena ZPP v zvezi s četrtim odstavkom 384. člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je tako predlog za dopustitev revizije kot nedovoljen zavrglo.

7. Odločitev je bila sprejeta soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Glej tudi sklep Vrhovnega sodišča III DoR 72/2017-8 z dne 22. 9. 2017.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/2, 384, 384/1, 384/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 122/2019-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-08-26

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - NEPRAVDNO PRAVO - SODNI REGISTER

predlog za dopustitev revizije - nepravdni postopek - sodni register - postopek vpisa v sodni register - sklep o zavrnitvi pritožbe - zavrženje predloga za dopustitev revizije

V času veljavnosti ZNP je takrat veljavni 16. člen ZSReg določal, da zoper pravnomočen sklep, izdan v postopku za vpis v sodni register, ni dovoljena niti revizija niti obnova postopka.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom zavrnilo pritožbo proti sklepu Srg 2019/3635 z dne 13. 2. 2019, s katerim je ugodilo vpisu spremembe v sodni register pri predlagatelju, in sicer vpisu novega družbenika D., d. o. o., matična številka ..., pri poslovnem deležu zap. št. 258117 (osnovni vložek 4,156.185,27 EUR) z deležem 53,13 %, in izbrisu starega družbenika E., d. d., matična številka: ..., z dnem 17. 1. 2019.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo udeležencev in potrdilo izpodbijani sklep (I. točka izreka) ter odločilo, da udeleženca sama krijeta stroške pritožbenega postopka (II. točka izreka).

3. Udeleženca zoper sklep sodišča druge stopnje vlagata predlog za dopustitev revizije.

5. Skladno z določbo prvega odstavka 216. člena Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1; Ur. l. RS, št. 16/2019 z dne 15. 3. 2019) se je postopek pred Vrhovnim sodiščem izpeljal po določbah dotlej veljavnega Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP).

6. Zakon o sodnem registru (v nadaljevanju ZSReg) v 16. členu določa, da zoper pravnomočen sklep, izdan v postopku za vpis v sodni register, ni dovoljena obnova postopka. 16. člen ZSReg je bil spremenjen s sprejemom ZNP-1. Pred tem (torej v času veljavnosti ZNP) pa je takrat veljavni 16. člen ZSReg določal, da zoper pravnomočen sklep, izdan v postopku za vpis v sodni register, ni dovoljena revizija niti obnova postopka.

7. Vrhovno sodišče je zato na podlagi drugega odstavka 367. člena ZPP predlog za dopustitev revizije kot nedovoljen zavrglo.

Zakon o sodnem registru (1994) - ZSReg  - člen 16

Zakon o nepravdnem postopku (2019)  - ZNP-1  - člen 216

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 96/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-08-08

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za delegacijo pristojnosti - umik predloga

V zvezi s pravnimi sredstvi velja, da lahko stranka vse dotlej, dokler sodišče ne izda odločbe o pravnem sredstvu, to pravno sredstvo umakne. Po analogiji velja enako glede predlagalnega akta, kakršen je predlog za delegacijo pristojnosti.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani poteka zapuščinski postopek I D 427/2019 po pokojnem A. A., roj. ... Dedinja E. A. je Vrhovnemu sodišču predlagala delegacijo pristojnosti zaradi zagotovitve nepristranskega sojenja, ker je zakonita dedinja A. A. sodnica na sodišču v Ljubljani.

3. Predlagateljica je naslovnemu sodišču dne 11. 7. 2019 poslala vlogo „preklic prošnje za prenos zapuščinske zadeve I D 427/2019“. V njem sporoča, da so se dediči sporazumeli za sklenitev dednega dogovora.

4. V zvezi s pravnimi sredstvi velja, da lahko stranka vse dotlej, dokler sodišče ne izda odločbe o pravnem sredstvu, to pravno sredstvo umakne (drugi odstavek 334. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Po analogiji velja enako glede predlagalnega akta, kakršen je predlog za delegacijo pristojnosti.

5. Ker Vrhovno sodišče o predlogu za delegacijo še ni odločilo, je le ugotovilo, da je predlagateljica ta predlog umaknila.

Prim. sklep VSRS I R 124/2015 z dne 5. 11. 2015.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 334, 334/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 345/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-07-25

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - nedovoljen predlog - dovoljenost revizije zoper sklep - zavrženje predloga za dopustitev revizije - sklep o sodnih taksah

V postopkih, v zvezi z naložitvijo plačila sodne takse izdani sklepi, niso sklepi zoper katere bi bila lahko dopuščena revizija.

1. Sodišče prve stopnje je tožniku (ki je bil oproščen plačevanja sodnih taks, v postopku pa je delno uspel in pridobil premoženje, ki presega del takse, ki jo mora plačati) naložilo, da na račun sodišča plača sodni taksi v višini 2.400,90 EUR in 419,10 EUR. Odločilo je tudi, da bo v primeru, če tožnik tega ne bo storil, taksi prisilno izterjalo.

2. Višje sodišče je tožnikovi pritožbi delno ugodilo in sklep sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je prvo sodno takso znižalo na znesek 1.974,00 EUR. V preostalem delu je pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo.

3. Tožnik zoper takšen sklep vlaga predlog za dopustitev revizije. Vrhovnemu sodišču dopustitev predlaga zaradi odločitve o vprašanju: „Ali je pogoj za uporabo četrtega odstavka 15. člena ZST-1, da mora stranka, ki je bila oproščena plačila sodnih taks, če v postopku delno uspe in pridobi premoženje, ki presega del takse, in bi jo morala plačati, če ne bi bila oproščena plačila taks, plačati ta del takse - vedno ali mora sodišče presojati tudi (če) splošno premoženjsko stanje zavezanca za plačilo omogoča plačilo predpisane sodne takse, ne da bi bilo zato ogroženo njegovo preživljaje?“

5. V pravdnem postopku je revizija zoper sklep dovoljena le izjemoma - kadar gre za sklep sodišča druge stopnje s katerim se postopek konča (prvi odstavek 384. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP). To pomeni, da se z njim pravnomočno konča postopek o glavni stvari, torej o tožbenem zahtevku, ne pa postopek o drugih, vzporednih vprašanjih, o katerih se odloča med postopkom ali po končanem postopku o tožbenem zahtevku.

6. Postopek v zvezi z naložitvijo plačila sodne takse po tretjem odstavku 15. člena Zakona o sodnih taksah (ZST-1), je prav takšen, vzporeden, postopek. V njem izdani sklepi zato niso sklepi, zoper katere bi bila revizija dovoljena, kar pomeni, da ne more biti niti dopuščena (drugi odstavek 374. člena ZPP v zvezi s 384. členom ZPP).

Vrhovno sodišče je zato tožnikov predlog za njeno dopustitev zavrglo (377. člen ZPP v zvezi s četrtim odstavkom 384. člena ZPP).

Podobno VSRS tudi v odločbah II Ips 294/2009, II Ips 333/2003, II Ips 350/2005, II Ips 158/2010 ter II DoR 180/2014, II DoR 393/2016, III DoR 19/2012.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 384, 384/1

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 15, 15/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 276/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-20

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - odgovornost pri nesreči, ki jo povzročijo premikajoča se motorna vozila - objektivna odgovornost - pojem nevarne stvari - krivda - deljena odgovornost - povrnitev nepremoženjske škode

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je odločitev sodišča druge stopnje o temelju tožbenega zahtevka materialnopravno pravilna.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je odločitev sodišča druge stopnje o temelju tožbenega zahtevka materialnopravno pravilna.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo odškodnine iz naslova nepremoženjske škode zaradi izgube bližnjega v višini 12.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Odločilo je, da je tožnik dolžan tožencu povrniti pravdne stroške.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije in predlagal dopustitev revizije glede dveh pravnih vprašanj.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 154, 154/1, 154/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 121/2018-13
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-02-19

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO - TRANSPORTNO PRAVO

dopuščena revizija - špedicijska pogodba - obveznosti naročitelja - potrebni stroški špediterja - stojnina

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali ima v primeru sklenjene špedicijske pogodbe stojnina, ki jo prevozniku plača špediter in jo nato terja od naročnika storitve, v razmerju med špediterjem in naročnikom, naravo stroška v smislu 865. člena OZ ali gre za pogodbeno odškodninsko obveznost.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali ima v primeru sklenjene špedicijske pogodbe stojnina, ki jo prevozniku plača špediter in jo nato terja od naročnika storitve, v razmerju med špediterjem in naročnikom, naravo stroška v smislu 865. člena OZ ali gre za pogodbeno odškodninsko obveznost?

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo plačilo stojnine za blago, ki je bilo transportirano z ladijskim prevozom na podlagi špedicijske pogodbe, ki sta jo sklenili tožnica kot špediter (v svojem imenu in za račun naročitelja) in toženka kot naročitelj.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Vrhovno sodišče je odločbo sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 865

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep Cp 12/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-23

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Jan Zobec

dovoljenost pritožbe - pritožba zoper sklep sodišča druge stopnje - pritožba zoper sklep o razveljavitvi sodbe sodišča prve stopnje - novela ZPP-E - zavrženje pritožbe

Ker zakon pred uveljavitvijo novele ZPP-E posebnega pravnega sredstva zoper razveljavitveni sklep sodišča druge stopnje ni predvideval, je pritožba tožnice nedovoljena.

II. Vsaka stranka sama krije svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Tožnica vlaga pritožbo zoper odločbo sodišča druge stopnje II Cp 2906/2016 z dne 6. 9. 2016, in sicer v razveljavitvenem delu (v točki I.2 izreka, s katero je sodišče druge stopnje delno ugodilo pritožbi tožnice in sodbo sodišča prve stopnje razveljavilo v delu, ki se nanaša na premoženjsko škodo v višini 91.775,50 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, in v II. točki izreka, s katero je sodišče druge stopnje delno ugodilo pritožbi tožene stranke in stranskega intervenienta in sodbo sodišča prve stopnje razveljavilo v I. točki glede zneska 350,00 EUR).

2. Pritožba je bila vročena toženi stranki, ki je nanjo odgovorila in priglasila stroške pritožbenega postopka.

4. Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) je z novelo ZPP-E, ki velja od 14. 9. 2017, v 357.a členu uvedel novo pravno sredstvo - pritožbo zoper sklep sodišča druge stopnje o razveljavitvi sodbe. Namen tega pravnega sredstva je zagotoviti učinkovito sredstvo zoper procesno ravnanje drugostopenjskega sodišča, s katerim to ne odloči dokončno o zadevi, čeprav bi to (glede na procesne okoliščine) lahko storilo.

5. Po prehodni določbi tretjega odstavka 125. člena novele ZPP-E pa se postopek, ki se je začel pred začetkom uporabe novele, pred sodiščem druge stopnje in pred vrhovnim sodiščem nadaljuje po določbah noveliranega zakona, če je odločba, s katero se postopek pred sodiščem prve stopnje konča, izdana po začetku uporabe tega zakona. Sodišče prve stopnje je v obravnavani zadevi sodbo izdalo 23. 12. 2016, torej pred uveljavitvijo novele ZPP-E dne 14. 9. 2017. Zato je treba pri odločanju v zadevi uporabilo določbe ZPP, kakršne so veljale pred novelo ZPP-E. Ker stari zakon posebnega pravnega sredstva zoper razveljavitveni sklep sodišča druge stopnje ni predvideval, je pritožba tožnice nedovoljena.

6. Odločitev, da tožnica sama krije svoje stroške pritožbenega postopka temelji na prvem odstavku 165. člena ZPP in prvem odstavku 154. člena ZPP. Ker toženka v odgovoru na pritožbo ni predlagala njenega zavrženja zaradi nedovoljenosti, temveč zaradi litispendence oz. zavrnitev zaradi neutemeljenosti, Vrhovno sodišče njenih pritožbenih stroškov ni ocenilo kot potrebnih za odločitev v zadevi (prvi odstavek 155. člena ZPP), zato je odločilo, da toženka sama krije stroške odgovora na pritožbo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 125, 125/3, 357a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.