TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep III DoR 135/2018-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-22

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - PRAVO DRUŽB

dopuščena revizija - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - nova dejstva in dokazi v pritožbenem postopku - odgovornost poslovodje družbe z omejeno odgovornostjo - skrbnost dobrega in vestnega gospodarstvenika - povrnitev premoženjske škode

- ali je pritožbeno sodišče zagrešilo bistveno kršitev določb postopka iz 15. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, ko je štelo, da je pritožbena navedba, da toženec ni pridobil informacij o finančnem stanju poslovnega subjekta, s katerim je sklepal posel, nedovoljena pritožbena novota in se zato o njej ni izreklo,

- ali je tožena stranka ravnala s skrbnostjo vestnega in poštenega gospodarstvenika, ko je kljub temu, da pogodbena stranka ni prostovoljno plačala kupnine, unovčenje menice ni bilo uspešno, tožeča stranka pa je prišla do poplačila šele s prodajo nepremičnine, soglašala z novo dobavo blaga pogodbeni stranki po isti pogodbi.

- ali je pritožbeno sodišče zagrešilo bistveno kršitev določb postopka iz 15. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, ko je štelo, da je pritožbena navedba, da toženec ni pridobil informacij o finančnem stanju poslovnega subjekta, s katerim je sklepal posel, nedovoljena pritožbena novota in se zato o njej ni izreklo,

- ali je tožena stranka ravnala s skrbnostjo vestnega in poštenega gospodarstvenika, ko je kljub temu, da pogodbena stranka ni prostovoljno plačala kupnine, unovčenje menice ni bilo uspešno, tožeča stranka pa je prišla do poplačila šele s prodajo nepremičnine, soglašala z novo dobavo blaga pogodbeni stranki po isti pogodbi.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožeča stranka zahtevala, da ji toženec povrne škodo, ki ji naj bi jo povzročil kot njen nekdanji poslovodja.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožeča stranka vložila predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanj, opredeljenih v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2-15, 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 51/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-09

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

dopuščena revizija - razdedinjenje - huda nehvaležnost - hujša kršitev moralne dolžnosti - pravica do nujnega dednega deleža

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je ravnanje tožene stranke glede na ugotovljeno dejansko stanje prvostopnega sodišča šteti za hujše kršitve zakonite in moralne dolžnosti do zapustnice, ki bi kazali, da so dejansko in objektivno izpolnjeni pogoji za razdedinjenje tožene stranke, kot ga določa 42. člen ZD, da ta ni upravičena niti do nujnega dednega deleža po zapustnici.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je ravnanje tožene stranke glede na ugotovljeno dejansko stanje prvostopnega sodišča šteti za hujšo kršitev zakonite in moralne dolžnosti do zapustnice, ki bi kazalo, da so dejansko in objektivno izpolnjeni pogoji za razdedinjenje tožene stranke, kot ga določa 42. člen ZD, da ta ni upravičena niti do nujnega dednega deleža po zapustnici?

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožnikov za ugotovitev utemeljenosti razdedinjenja toženke.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnikov ugodilo in odločitev spremenilo tako, da je zahtevku v celoti ugodilo. Sodišče prve stopnje naj bi materialnopravno zmotno presodilo, da ugotovljen neprimeren odnos toženke do zapustnice ne zadošča za razdedinjenje.

3. Zoper odločitev sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije glede vprašanj:

— Ali je sodišče druge stopnje glede na ugotovljeno dejansko stanje pravilno ocenilo in razumelo ravnanje tožene stranke kot hujše kršitve moralne ali zakonite dolžnosti do zapustnice ter nato pravilno uporabilo materialni predpis, in sicer 42. člen ZD?

— Ali je ravnanje tožene stranke glede na ugotovljeno dejansko stanje prvostopnega sodišča šteti za hujšo kršitev zakonite in moralne dolžnosti do zapustnice, ki bi kazalo, da so dejansko in objektivno izpolnjeni pogoji za razdedinjenje tožene stranke, kot ga določa 42. člen ZD, da ta ni upravičena niti do nujnega dednega deleža po zapustnici?

— Ali je podana absolutna bistvena kršitev določb pravdnega postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, ker v sodbi niso navedeni razlogi o odločilnih dejstvih oz. so ti nejasni, da je sodišče ugodilo tožbenemu zahtevku, da je tožena stranka nevredni dedič po zapustnici?

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v obravnavanem primeru podani glede drugega predlaganega vprašanja (tretji odstavek 367.c člena ZPP). Ponovna materialnopravna presoja zadeve je utemeljena glede na razsežnost posledic v luči ustavnopravnega vidika razdedinjenja v okviru svobode testiranja.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 77/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-06

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - manjše sodišče - sorodstvo uslužbenca pristojnega sodišča in stranke v postopku - vodja vpisnika

Vrhovno sodišče je že zavzelo stališče, da se pod pojem „drugega tehtnega razloga“ lahko subsumirajo okoliščine, ko je na sodišču, pristojnem za odločanje, zaposlena stranka sama ali njen zakonec oziroma sorodnik, še zlasti, kadar gre za manjše sodišče.

Za odločanje o tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Cerknici.

1. Upnica je pred Okrajnim sodiščem v A. vložila predlog za izvršbo in zavarovanje.

2. Okrajno sodišče v A. je predlagalo delegacijo pristojnosti na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Navaja, da je dolžnikova sestra vodja pravdnega in kazenskega vpisnika pri pristojnem sodišču, pisarno pa si deli z vodjo izvršilnega vpisnika. Vsi zaposleni na pristojnem sodišču, ki je majhno sodišče, so v vsakodnevnem medsebojnem stiku, kar bi lahko pri strankah vzbudilo dvom v objektivno nepristranskost sodišča.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Drug tehten razlog je lahko tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, pri kateri gre za vprašanje, ali se po kriteriju razumnega opazovalca v javnosti ustvarja videz, da naj bi vsi sodniki danega sodišča zaradi določene okoliščine (največkrat zaradi tesnejših, predvsem sorodstvenih razmerij strank in sodnikov oziroma drugih zaposlenih na sodišču) ne mogli prosto odločati po svoji vesti.

5. Vrhovno sodišče je že zavzelo stališče, da se pod pojem „drugega tehtnega razloga“ lahko subsumirajo okoliščine, ko je na sodišču, pristojnem za odločanje, zaposlena stranka sama ali njen zakonec oziroma sorodnik, še zlasti, kadar gre za manjše sodišče.

6. Prav za tako situacijo gre v obravnavani zadevi. Po oceni Vrhovnega sodišča je zato podan razlog za delegacijo pristojnosti. Za odločanje v tej zadevi je določilo Okrajno sodišče v Cerknici.

Glej, npr., sklepe I R 53/2017 z dne 20. 4. 2017, I R 10/2017 z dne 2. 2. 2017, I R 81/2017 z dne 22. 6. 2017, I R 131/2016 z dne 22. 12. 2016, I R 127/2016 z dne 22. 12. 2016 in številne druge.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 129/2019-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-18

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - premestitev javnega uslužbenca

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali lahko delodajalec javnega uslužbenca premesti na novo delovno mesto le na podlagi in po postopku iz 149. in 150. člena ZJU.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali lahko delodajalec javnega uslužbenca premesti na novo delovno mesto le na podlagi in po postopku iz 149. in 150. člena ZJU.

1. Sodišče prve stopnje je razveljavilo sklep komisije za pritožbe iz delovnega razmerja z dne 14. 12. 2016 v točki 2 in sklep tožene stranke z dne 6. 9. 2016. Odločilo je, da je tožena stranka dolžna tožniku za čas od 23. 7. 2016 do 5. 9. 2016 obračunati razliko v plači med 41. plačnim razredom in dejansko izplačano plačo, od bruto zneskov odvesti davek in prispevke ter plačati neto zneske z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 6. dne v mesecu za pretekli mesec. Zavrnilo je višji tožbeni zahtevek za plačilo razlike v plači za čas od 6. 9. 2016 dalje.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženke ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek v celoti zavrnilo. Pritožbo tožnika je zavrnilo in v izpodbijanem (zavrnilnem) delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije glede vprašanj, ali lahko delodajalec javnega uslužbenca premesti na novo delovno mesto le na podlagi in po postopku iz 149. in 150. člena ZJU in ali je zaradi spremembe kolektivne pogodbe javni uslužbenec na obstoječem delovnem mestu upravičen do uvrstitve v višji plačni razred že z dnem uveljavitve kolektivne pogodbe ali šele kasneje, s spremembo akta o sistemizaciji.

5. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. RS, št. 26/29 s spremembami) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Vrhovno sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa nižjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji iz prvega odstavka 367. a člena ZPP glede vprašanja, ki je opredeljeno v izreku tega sklepa, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

Zakon o javnih uslužbencih (2002) - ZJU  - člen 149, 150

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 499/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-06

Jan Zobec (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

dopuščena revizija - solastnina - nepremičnina v solastnini - stvarna služnost - prenehanje stvarne služnosti

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali lahko obstaja služnostna pravica na stvari v solastnini in ali ta preneha, kadar so podane okoliščine iz prvega odstavka 224. člena SPZ.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali lahko obstaja služnostna pravica na stvari v solastnini in ali ta preneha, kadar so podane okoliščine iz prvega odstavka 224. člena Stvarnopravnega zakonika.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožnika za ukinitev služnostne pravice vožnje z osebnimi in dostavnimi vozili po parc. št. 740/5, k. o. ... v korist vsakokratnega lastnika nepremičnine - posameznega dela št. 28 v stavbi 2299 te iste k. o.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Predlog za dopustitev revizije je vložil tožnik in v njem izpostavil vprašanje, ali lahko obstaja služnostna pravica na stvari v solastnini in s tem na lastni stvari (solastnina je le oblika lastninske pravice) in ali ta preneha, kadar so podane okoliščine iz prvega odstavka 224. člena Stvarnopravnega zakonika 8v nadaljevanju SPZ).

4. Predlog utemeljuje z navedbami, da isti subjekt ne more imeti na isti stvari lastninske in iz nje katerekoli izvedene pravice, to je dveh medsebojno izključujočih stvarnopravnih in s tem absolutnih pravic z isto vsebino oziroma vsebino, katere ena konkurira drugi in ena konzumira ali izključuje vsebino druge. Smisel določbe prvega odstavka 224. člena SPZ je, da se lahko in se mora, ker gre za isti subjekt, vsebina stvarne služnosti izvrševati na podlagi lastninske pravice, zato stvarna služnost, kot pravica na tuji stvari, ni več potrebna. Nobenega razumnega razloga ni, da to, kar velja za lastnino, ne velja tudi za solastnino, ki je zgolj oblika lastnine. Solastnik služeče nepremičnine je dolžan kot lastnik ali solastnik gospodujoče nepremičnine svojo pravico izvrševati na podlagi in v skladu s prvim odstavkom 66. člena SPZ in ne poleg pravice iz te zakonske določbe. Prav to pa hoče toženka - hoče služnost prehoda preko solastnega dela nepremičnine kot tuje nepremičnine, svoj del pa želi ovrednotiti na preostalem delu posebej in izključno zase. Na ta način so preostali solastniki oškodovani, institut solastnine je zlorabljen, lastninski pravici pa je odvzeta njena absolutna narava. Logično je, da tisto kar ne more nastati, tudi obstajati ne more, v nasprotnem primeru pa je sodišče dolžno odstopanje od zakonske, logične in od rimskega prava dalje jasne ureditve, ustrezno obrazložiti.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP so izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče revizijo dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 224, 224/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep Cp 25/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-09

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Ana Božič Penko

pritožba - razlogi za pritožbo - nepravdni postopek

Pritožba je po 357.a členu ZPP pravno sredstvo, ki je zamejeno izključno na preizkus (ne)pravilnosti uporabe kasatoričnih pooblastil. Pritožnik izpodbijanega sklepa iz tega razloga sploh ne napada, marveč uveljavlja pritožbene razloge po 338. členu ZPP. Ker to niso dovoljeni pritožbeni razlogi zoper razveljavitveni sklep sodišča druge stopnje, je Vrhovno sodišče pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (četrti odstavek 357.a člena ZPP).

Pritožba se zavrne in izpodbijani sklep potrdi..

1. Z izpodbijanim sklepom je Višje sodišče v Ljubljani ugodilo pritožbi predlagatelja ter sklep sodišča prve stopnje razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek.

2. Zoper ta sklep vlaga pritožbo nasprotna udeleženka. Trdi, da ga izpodbija zaradi bistvenih kršitev določb postopka, napačne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja ter zmotne uporabe materialnega prava.

4. Zoper sklep sodišča druge stopnje o razveljavitvi sodbe in vrnitvi zadeve sodišču prve stopnje je dovoljena pritožba (prvi odstavek 357a. člena ZPP). V obravnavani zadevi je višje sodišče razveljavilo sklep sodišča prve stopnje. Ker pa gre za sklep, izdan v nepravdnem postopku, s katerim je sodišče prve stopnje (vsaj v točki IV. izreka) dokončno odločilo o zadevi, je pritožba zoper razveljavitev takšnega sklepa dovoljena

5. Vendar je pritožba po 357.a členu ZPP pravno sredstvo, ki je zamejeno izključno na preizkus (ne)pravilnosti uporabe kasatoričnih pooblastil. Pritožnik izpodbijanega sklepa iz tega razloga sploh ne napada, marveč uveljavlja pritožbene razloge po 338. členu ZPP. Ker to niso dovoljeni pritožbeni razlogi zoper razveljavitveni sklep sodišča druge stopnje, je Vrhovno sodišče pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (četrti odstavek 357.a člena ZPP).

Takšno stališče je Vrhovno sodišče sprejelo že večkrat, najprej v zadevi Cp 13/2018.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 357a, 357a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 138/2019-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-18

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - odpoved pogodbe o zaposlitvi - vročitev odpovedi

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je presoja sodišča druge stopnje, da je tožnik odklonil vročitev odpovedi pogodbe o zaposlitvi, materialnopravno pravilna.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je presoja sodišča druge stopnje, da je tožnik odklonil vročitev odpovedi pogodbe o zaposlitvi, materialnopravno pravilna.

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da je prenehanje veljavnosti pogodbe o zaposlitvi z dnem 14. 10. 2017 nezakonito, zato pogodba še velja in je toženka dolžna tožnika pozvati na delo in mu od 15. 10. 2017 priznati vse pravice iz delovnega razmerja. Ugotovilo je, da toženka tožniku odpovedi ni vročila. Pošiljanje po pošti je bilo neuspešno, ob poskusu osebne vročitve konec novembra 2017 pa naj bi jo tožnik odklonil. Toženka vročitve po pošti ni opravila v skladu z Zakonom o pravdnem postopku (ZZP, Ur. l. RS št. 26/99 in naslednji), pri osebni vročitvi, če jo je tožnik odklonil, pa tudi ni ravnala v skladu s tretjim odstavkom 88. člena Zakona o delovnih razmerjih (ZDR-1, Ur. l. RS št. 21/2013 in naslednji).

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi toženke in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbo zavrglo. Štelo je, da je bila odpoved tožniku 30. 11. 2017 vročena, ker je sprejem odklonil. Zato je tožba z dne 22. 1. 2018 prepozna.

3. Tožnik v pravočasnem predlogu za dopustitev revizije postavlja vprašanje, ali se odklonitev podpisa delavca šteje za odklonitev vročitve odpovedi pogodbe o zaposlitvi. Navaja, da v prostorih delodajalca, kjer mu je direktor ponujal prevzem odpovedi, ni hotel podpisati vročitve, želel pa je, da mu jo direktor vseeno izroči. Direktor mu je brez podpisa ni hotel vročiti. To ne pomeni, da je tožnik odklonil vročitev, pač pa le podpis vročitve. V tem primeru bi moral direktor odpoved pustiti v prostorih delodajalca (da bi jo tožnik lahko vzel) in zapisati, da je podpis odklonil, ne pa, da mu je sploh ni hotel izročiti. Zato meni, da je odločitev sodišča druge stopnje, ki je štelo, da mu je bila odpoved vročena in je zato tožba prepozna, napačna.

4. Vrhovno sodišče po prvem odstavku 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava, ali za razvoj prava preko sodne prakse.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije glede vprašanja, ki ga je smiselno preoblikovalo, kot izhaja iz izreka sklepa. Zato je revizijo v tem obsegu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 88, 88/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 478/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-16

Jan Zobec (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - ničnost koncesijske pogodbe - višina koncesijske dajatve - metoda izračuna - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožničin tožbeni zahtevek, s katerim je zahtevala ugotovitev ničnosti koncesijske pogodbe v drugem in četrtem odstavku 8. člena ter izračun koncesijske dajatve na način, da je osnova za izračun koncesijske dajatve petletno povprečje letnih prihodkov od dejavnosti gospodarjenja z loviščem K. v zadnjih petih letih.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Predlog za dopustitev revizije je vložila tožnica in v njem izpostavila naslednja vprašanja: 1) ali je določitev osnove in načina odmere koncesijske dajatve za trajnostno gospodarjenje z divjadjo v lovišču v dispoziciji pogodbenih strank tako, da lahko toženka, kot koncesionar, v koncesijskem aktu in koncesijski pogodbi določi drugačno osnovo in način za odmero letne koncesijske dajatve, kot jo določata tretji in četrti odstavek 29. člena Zakona o divjadi in lovstvu; v nadaljevanju ZDLov-1); 2) ali je osnova za izračun letne koncesijske dajatve petletno povprečje letnih prihodkov od dejavnosti gospodarjenja z loviščem (prihodek od prodane divjačine in prihodek iz lovnega turizma) v zadnjih petih letih pred letom, za katerega toženka obračuna tožnici koncesijsko dajatev, upoštevaje tretji in četrti odstavek 29. člena ZDLov-1.

4. V predlogu tožnica utemeljuje, zakaj je napačen zaključek nižjih sodišč, da se koncesijska dajatev obračuna le enkrat in velja za celotno koncesijsko obdobje. Glede na jasno besedilo 29. člena ZDLov-1 bi toženka morala za vsako posamezno leto izračunati koncesijsko dajatev glede na povprečje letnih prihodkov od dejavnosti gospodarjenja z loviščem v zadnjih petih letih. Osnova za izračun po njenem mnenju nikakor ne more biti osnova, ki je določena v koncesijski pogodbi, upoštevaje letne prihodke od prodane divjačine in lovskega turizma v obdobju od leta 2003 do leta 2007. Sklicuje se tudi na sodno prakso, ki se je oblikovala pri odmeri rudarske koncesijske dajatve (sodba Upravnega sodišča III U 127/2015 in sodba Vrhovnega sodišča X Ips 115/2015).

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je tožničin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o divjadi in lovstvu (2004) - ZDLov-1  - člen 29

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009