VSRS Sklep X DoR 174/2019-3
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-03-04

Peter Golob (preds.), Nataša Smrekar (poroč.), Marko Prijatelj

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODVETNIŠTVO - RAZLASTITEV - UPRAVNI SPOR

dopuščena revizija - postopek razlastitve - stroški odvetniškega zastopanja - ocenljiva ali neocenljiva zadeva - vrednost razlaščenih nepremičnin - nagrada odvetniku - odmera nagrade - pomembno pravno vprašanje

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali gre v postopku razlastitve za odločanje o neocenljivi zadevi, ker vrednost spornega predmeta (tj. razlaščenih zemljišč) ne izhaja iz odločbe o razlastitvi, in je zato pri odločanju o povračilu stroškov razlastitvenemu zavezancu treba nagrado odvetnika vrednotiti po drugi alineji prve točke tarifne št. 28 Odvetniške tarife (Ur. l. RS, št. 2/15, 28/18, 22/19).

Ali gre v postopku razlastitve za odločanje o neocenljivi zadevi, ker vrednost spornega predmeta (tj. razlaščenih zemljišč) ne izhaja iz odločbe o razlastitvi, in je zato pri odločanju o povračilu stroškov razlastitvenemu zavezancu treba nagrado odvetnika vrednotiti po drugi alineji prve točke tarifne št. 28 Odvetniške tarife (Ur. l. RS, št. 2/15, 28/18, 22/19)?

1. Upravno sodišče Republike Slovenije je zavrnilo tožbo zoper sklep upravnega organa prve stopnje o povrnitvi stroškov razlastitvenega postopka razlastitveni zavezanki (tožnici). V navedenem sklepu so bili tožničini stroški odvetniškega zastopanja odmerjeni po tar. št. 28 Odvetniške tarife, ki je začela veljati 10 1. 2015, kot da gre za neocenljivo zadevo.

2. Iz sodbe izhaja, da gre pri postopku razlastitve za tako zadevo, ker vrednost spornega predmeta (razlaščenih zemljišč) iz odločbe o razlastitvi ne izhaja. Ne gre za odločanje o civilnopravnem premoženjskem upravičenju, temveč za oblastveno odločanje o dovoljenosti prisilnega odvzema lastninske pravice. V konkretnem postopku se zato ni odločalo o odškodnini za razlaščena zemljišča, ki bo predmet drugega in po svoji pravni naravi drugačnega postopka. Sodišče je zavrnilo tudi tožbene ugovore, da gre za poseg v neodvisnost in samostojnost odvetniškega poklica, saj je odvetnik dolžan zagotavljati pravno varnost stranki ne glede na uspeh povrnitve priglašenih stroškov zastopanja.

3. Tožnica je na Vrhovno sodišče vložila predlog za dopustitev revizije po 367. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) in mu predlagala, naj dopusti revizijo zaradi pomembnega pravnega vprašanja.

4. Predlog za dopustitev revizije je utemeljen.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, izpolnjeni,

zato je tožničinemu predlogu ugodilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP). Gre namreč za pravno vprašanje, o katerem Vrhovno sodišče še ni odločalo, pomembno pa je za nadaljnje razlastitvene postopke. V sklepih X Ips 474/2014 z dne 18. 11. 2015, X Ips 398/2011 z dne 28. 3. 2012 in X Ips 301/2011 z dne 12. 10. 2011 je sicer navedlo, da v odločbi o razlastitvi obveznost oziroma pravica revidenta ni izražena v denarni vrednosti, vendar pa je navedeno stališče zavzelo zgolj v okviru odločanja o izpolnjevanju pogojev za dovoljenost revizije po drugem odstavku prej veljavnega 83. člena ZUS-1, ne pa tudi v zvezi z odmero odvetniških stroškov v razlastitvenem postopku in s tem povezano razlago Odvetniške tarife. Iz odločbe Vrhovnega sodišča II Ips 253/2011 z dne 25. 8. 2011 namreč izhaja, da naj bi bile ocenljive tiste zadeve, ki so premoženjske narave. Tako se postavlja vprašanje, ali se tudi v postopku razlastitve nepremičnin, v katerem se odloča o odvzemu lastninske pravice (čeprav še ne o nadomestilu za odvzem), odloča o premoženjski zadevi.

V njegovem okviru bo odgovorjeno tudi na drugo vprašanje iz predloga, in sicer ali gre v obravnavanem postopku za zadevo z neocenljivo vrednostjo predmeta postopka.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Odvetniška tarifa (2015) - točka 28, 28/1, 28/1-2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.