VSRS Sklep VIII DoR 129/2020-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-09-08

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - dodatek za povečan obseg dela

- ali je pravilna presoja, da je tožnik upravičen do dodatka za povečan obseg dela;

- ali naloge, ki jih je tožnik opravljal (pomivanje oken, praznjenje košev, čiščenje orožja, vzdrževanje vozil) predstavljajo dodatne naloge, ki bi tožnika upravičevale do dela plače za povečan obseg dela ali pa gre pri navedenih nalogah zgolj za konkretizacijo nalog, ki spadajo v delokrog tožnikovega delovnega mesta hišnik IV (tekoče vzdrževanje objektov, naprav in opreme ter manjša popravila le teh);

- ali samo dejstvo, da določena naloga, ki jo opravlja tožnik na delovnem mestu, za katerega ima sklenjeno pogodbo o zaposlitvi, sovpada s katero od nalog drugega delovnega mesta, pomeni, da je tožnik upravičen do dodatka za povečan obseg dela.

- ali je pravilna presoja, da je tožnik upravičen do dodatka za povečan obseg dela;

- ali naloge, ki jih je tožnik opravljal (pomivanje oken, praznjenje košev, čiščenje orožja, vzdrževanje vozil) predstavljajo dodatne naloge, ki bi tožnika upravičevale do dela plače za povečan obseg dela ali pa gre pri navedenih nalogah zgolj za konkretizacijo nalog, ki spadajo v delokrog tožnikovega delovnega mesta hišnik IV (tekoče vzdrževanje objektov, naprav in opreme ter manjša popravila le teh);

- ali samo dejstvo, da določena naloga, ki jo opravlja tožnik na delovnem mestu, za katerega ima sklenjeno pogodbo o zaposlitvi, sovpada s katero od nalog drugega delovnega mesta, pomeni, da je tožnik upravičen do dodatka za povečan obseg dela.

1. Sodišče prve stopnje je tožniku za posamezne mesece v obdobju od 1. 10. 2012 do 30. 6. 2016 prisodilo razliko v plači iz naslova dodatka za povečan obseg dela v znesku 967,58 EUR. Ugotovilo je, da je v tem času v nekaterih mesecih poleg svojih opravljal tudi naloge drugih delovnih mest. Čeprav delo na vseh nalogah ni preseglo polnega delovnega časa, se je postavilo na stališče, da za upravičenost do dodatka zadošča že okoliščina, da je delavec opravljal poleg svojih nalog tudi naloge drugega delovnega mesta. Višino dodatka je določilo glede na obseg tako opravljenih dodatnih nalog.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke, ponovilo razloge sodišča prve stopnje in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje.

4. Toženka je vložila predlog za dopustitev revizije glede naslednjih vprašanj:

- ali je pravilna presoja, da je tožnik upravičen do dodatka za povečan obseg dela;

- ali naloge, ki jih je tožnik opravljal (pomivanje oken, praznjenje košev, čiščenje orožja, vzdrževanje vozil) predstavljajo dodatne naloge, ki bi tožnika upravičevale do dela plače za povečan obseg dela ali pa gre pri navedenih nalogah zgolj za konkretizacijo nalog, ki spadajo v delokrog tožnikovega delovnega mesta hišnik IV (tekoče vzdrževanje objektov, naprav in opreme ter manjša popravila le teh);

- ali samo dejstvo, da določena naloga, ki jo opravlja tožnik na delovnem mestu, za katerega ima sklenjeno pogodbo o zaposlitvi, sovpada s katero od nalog drugega delovnega mesta, pomeni, da je tožnik upravičen do dodatka za povečan obseg dela;

- ali je tožnik upravičen do dela plače za delovno uspešnost iz naslova povečanega obsega dela tudi, če ne presega pričakovanjih rezultatov;

- ali gre pri vtoževanju dodatka za povečan obseg dela za (ne)čisto denarno terjatev in je dopustno neposredno sodno varstvo ali ne.

Meni, da gre za pomembna pravna vprašanja in v predlogu uveljavlja tudi neenotnost sodne prakse.

5. Sodišče po prvem odstavku 367a. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so glede vprašanj, razvidnih iz izreka sklepa, izpolnjeni pogoji iz 367. a člena ZPP, zato je revizijo v tem obsegu dopustilo.

7. Vrhovno sodišče je v senatu, navedenem v uvodu, odločitev sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

Zakon o sistemu plač v javnem sektorju (2002) - ZSPJS  - člen 22e

Uredba o delovni uspešnosti iz naslova povečanega obsega dela za javne uslužbence (2008) - člen 2, 4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.