VSRS Sklep II DoR 52/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-06-12

mag. Nina Betetto (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - upravljanje z gozdovi - kršitev pogodbe - povrnitev premoženjske škode - odškodnina za posek lesa - nedovoljen posek lesa - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom dovolilo spremembo tožbe z dne 9. 10. 2018 (I. točka izreka) in zavrnilo toženkino zahtevo z dne 17. 9 2018 za izločitev izvedenca A. A. (II. točka izreka). Z delno sodbo je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 855.277,33 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 6. 6. 2018 dalje do plačila (III. točka izreka). Z vmesno sodno je razsodilo, da je v preostalem delu, to je iz naslova škode za nezakonito posekan les oziroma za več posekane lesne mase od uradne evidence in zaradi izpada prirastka na golosekih oziroma izgube donosa lesa zaradi podaljšane obnove ogolelih površin, nastalih zaradi sečnje na golo, tožbeni zahtevek po podlagi utemeljen (IV. točka izreka). Odločitev o stroških je pridržalo za končno odločitev (V. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je toženkino pritožbo zoper II. točko izreka odločbe sodišča prve stopnje zavrglo, v preostalem delu pa je toženkino pritožbo in v celoti tožničino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo in sklep sodišča prve stopnje. Odločitev o pritožbenih stroških pa je pridržalo za končno odločbo.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper odločbo sodišča druge stopnje vlaga toženka in predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pomembnih pravnih vprašanjih: 1) Ali so pravdne stranke na podlagi četrtega in petega odstavka 214. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) ter prvega odstavka in drugega odstavka 224. člena ZPP dolžne zatrjevati in dokazovati pravila, metode, postopke ter na njihovi podlagi ugotovljena dejstva, določene: a) v Analizi preteklega gospodarjenja iz Pravilnika o gozdnogospodarskem načrtu gozdnogospodarske enote Jelendol (2010-2019) (Uradni list RS, št. 110/2010 z dne 15. 1. 2010, v nadaljevanju Pravilnik Jelendol), z vsebino predpisano z 20. in 35. členom Pravilnika o gozdnogospodarskih in gozdnogojitvenih načrtih (Ur. l. RS, št. 5, 1998, 70/2006, 12/2008, 91/2010; v nadaljevanju Pravilnik); b) z Osnovno vzorčno kontrolno metodo snemanj na stalnih vzorčnih ploskvah, predpisano z 32. členom Pravilnika; c) z Navodilom za snemanje na stalnih vzorčnih ploskvah, izdano s strani Zavoda za gozdove Slovenije (v nadaljevanju ZGS) za izvajanje vzorčne kontrolne metode snemanj na stalnih vzorčnih ploskvah novembra 2010; kot pravnimi viri ter pravili znanosti in stroke pravna pravila ali za pravila znanosti in stroke; in ali so jih stranke dolžne zatrjevati in jih dokazovati? 2) Ali so pravdne stranke dolžne na podlagi prvega in drugega odstavka 224. člena ZPP zatrjevati in dokazovati dejstva, navedena v : a) upravnih odločbah za sečnjo, b) odkazilnih manualih, c) zapisnikih o prevzemih sečišč, d) Navodilih in šifrantih iz Prilog 1 in 2 Pravilnika; ter na njihovi podlagi vodenih evidencah v ZGS kot dejstva, izvirajoča iz pravnih pravil, pravil znanosti in stroke ali listin po 224. členu ZPP? 3) Ali so pravdne stranke dolžne zatrjevati in dokazovati pravila iz pravilnikov, izdanih na podlagi Zakona o gozdovih in na njegovi podlagi izdanih podzakonskih aktov, kot so pravila: a) pripravljanja in zbiranja podatkov in temeljev prostorskhi podlag Pravilnika; b) po razdelitvi gozdov po rastiščnih razredih; c) o določitvi in vrednotenju funkcij gozdov in kartiranju istih; d) o oblikovanju rastiščno gojitvenih tipov in razredov; e) opisih o stanju gozdov – po „drevesni“, debelinskih razredih, tekoči letni prirasti, tarifah po skupinah drevesnih vrst, ohranjenosti gozdov; f) o ugotavljanju površin gozdov, metodah ugotavljanja lesnih zalog; kot „pravi vir“, kot normativne akte ali kot pravila znanosti in stroke ter na njihovi podlagi ugotovljena dejstva? 4) Ali je izvedenec gozdarske stroke imenovan v pravdnem postopku, pri svojem delu upravičen podatke, dejstva, pravila in postopke „za njih ugotavljanje“ iz zgornjih aktov, spreminjati po svoji presoji? 5) V katerih primerih je pravdna stranka dolžna v rokih in pogojih iz 286. člena ZPP uveljavljati pravila znanosti in stroke ter iz njihove uporabe izvirajoča dejstva, da ne bi bila prekludirana? 6) V kakšnem pravnem in dejanskem razmerju so dejstva iz aktov, navedenih v 1., 2. in 3. vprašanju, z dejstvi, ki jih zatrjuje izvedenec, ki pa so ugotovljena na druge načine in po drugih postopkih ter pravilih? 7) Ali je šteti za neprerekana in s tem za priznana ter pravotvorna dejstva po drugem odstavku 214. člena ZPP iz predpravdnega izvedeniškega mnenja, ki ga vloži tožnica, če mu ob vložitvi toženka v postopku odreka moč dokazne listine in mu zato sodišče prizna le lastnost trditvene podlage: a) če iz njega izvirajočih dejstev v nadaljnjem postopku toženka več ne prereka; b) če ista dejstva brez preverjanja vključi v svoje izvedeniško mnenje po sodišču imenovan izvedenec? 8) Ali je dopustno, da sodišče izločitvene razloge v zahtevi za izločitev izvedenca, s katerim stranka dokazuje obstoj drugih okoliščin, ki vzbujajo dvom o izvedenčevi nepristranskosti iz 6. točke 70. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 247. člena ZPP, tako da zatrjuje napake izvedenčevega dela, izrečene in zapisane žalitve stranke in pooblaščenca, z njegovim nespoštovanjem pravil znanosti in stroke, z ocenjevanjem vprašanj, za katere ni pristojen, okvalificira kot nestrinjanje z izvedeniškim delom, česar stranka nikoli ni uveljavljala? 9) Kateri elementi odškodninske odgovornosti za materialno škodo morajo biti podani pri izdaji vmesne sodbe? 10) Ali uveljavljanje plačila odškodnine iz naslova poslovne odškodninske odgovornosti zastara v treh letih od njenega nastanka? 11) Na kateri pravni podlagi temelji odločitev pritožbenega sodišča, ki toženkino pritožbo zavrže kot nepopolno, ker je stranka v pritožbi navedla, da v izogib ponavljanju v pritožbi ne prepisuje pritožbenih razlogov in njihove argumentacije, ker naj se štetejo isti, podani kot do sedaj kot sestavni del pritožbe? Uveljavlja kršitve prvega odstavka 339. člena ZPP v zvezi s prvim, drugim, četrtim in petim odstavkom 214. člena ZPP ter prvim in tretjim odstavkom 224. člena ZPP, kršitev 341. člena ZPP ter kršitev po 8., 14. in 15. točki drugega odstavka 339. člena ZPP ter kršitev 2. člena, drugega odstavka 3. člena, tretjega odstavka 15. člena, 22. člena, 33. člena in 125. člena Ustave RS. Sklicuje se na odločbe Vrhovnega sodišča (II Ips 265/2005, II Ips 132/2014, II Ips 56/2004, II Ips 45/2015), zastavlja tudi vprašanje, ali je treba šteti, da ima npr. toženka izkazan pravni interes za pritožbo zoper delno sodbo, ker je sodišče zahtevek zavrnilo zaradi ugovora zastaranja, ne pa zaradi neobstoja terjatev – pravice same.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v toženkinem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP. Zato je njen predlog zavrnilo (367. c člen ZPP). Toženka, ki s predlogom ni uspela, sama krije svoje stroške postopka za dopustitev revizije (prvi odstavek 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 70, 70-6, 214, 214/1, 214/2, 214/4, 214/5, 224, 224/1, 224/2, 224/3, 247, 247/1, 286, 341, 339, 339/1, 339/2-8, 339/2-14, 339/2-15, 367.a, 367.c.

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 2, 3, 3/2, 15, 15/3, 22, 23, 33, 125

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.