TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 410/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-09-11

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - obvezne sestavine predloga za dopustitev revizije - nepopoln predlog - zavrženje predloga

Predlog za dopustitev revizije ne vsebuje sestavin iz četrtega odstavka 367b. člena ZPP. Zato ga je Vrhovno sodišče zavrglo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožnikov zahtevek, naj se ugotovi, da je lastnik spornih nepremičnin in hkrati, da mu je toženka dolžna izstaviti listino, na podlagi katere se bo vpisal v zemljiško knjigo.

2. Pritožbeno sodišče je tožnikovo pritožbo zavrnilo in takšno sodbo potrdilo. Dokazni postopek je prepričljivo pokazal, da o tožnikovi dobrovernosti ni mogoče govoriti. Zato pogoji za priposestvovanje niso izpolnjeni.

3. Zoper takšno sodbo vlaga tožnik predlog za dopustitev revizije. V njem pojasnjuje, da je tožnik preprost človek, ki rad tudi preveč popije. Njegova razgledanost in iznajdljivost v pravnih postopkih ni velika. Trdi, da se dobrovernost domneva, opisuje dejanske okoliščine življenjskega primera ter izpodbija ugotovljeno dejansko stanje.

5. V predlogu za dopustitev revizije mora stranka natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito; zatrjevane kršitve postopka mora opisati natančno in konkretno, na enak način pa mora izkazati tudi obstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse (četrti odstavek 367.b člena Zakona o pravdnem postopku; ZPP).

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da tožnik v predlogu za dopustitev revizije ničesar od navedenega ni storil. Predvsem ni navedel spornega pravnega vprašanja, marveč se je v večjem delu vloge ukvarjal z vprašanji dejanskega stanja. Pravnih prvin dobre vere ni obravnaval.

7. Če stranka ne ravna po četrtem odstavku 367.b člena ZPP, se predlog za dopustitev revizije zavrže (šesti odstavek 367.b člena ZPP). Iz tega razloga je Vrhovno sodišče predlog za dopustitev revizije zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b, 367b/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 494/2018, enako tudi VSRS Sklep II DoR 653/2019, VSRS Sklep II DoR 237/2020, VSRS Sklep II DoR 584/2019

VSRS Sklep II DoR 66/2020, enako tudi VSRS Sklep II DoR 23/2020
VSRS Sklep II DoR 457/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-10-09

Jan Zobec (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

dopuščena revizija - skupno premoženje zunajzakonskih partnerjev - obseg skupnega premoženja - premoženje, pridobljeno s kaznivim dejanjem

Revizija se dopusti glede vprašanja ali premoženje, pridobljeno v času trajanja zunajzakonske skupnosti s kaznivim dejanjem, predstavlja skupno premoženje zunajzakonskih partnerjev.

I. Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali premoženje, pridobljeno v času trajanja zunajzakonske skupnosti s kaznivim dejanjem, predstavlja skupno premoženje zunajzakonskih partnerjev?

II. V preostalem se predlog za dopustitev revizije zavrne.

1. Sodišče prve stopnje je delno ugodilo zahtevkoma po tožbi in po nasprotni tožbi ter ugotovilo, da v skupno premoženje sodita nepremičnina z ID znakom ... in 30.000 EUR, pri čemer znaša delež pravdnih strank 50 % za vsako. V presežku je tožbena zahtevka zavrnilo ter sklenilo, da vsaka stranka krije svoje pravdne stroške.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke in je v izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper odločbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava. Zastavlja vprašanji: 1. Ali premoženje, pridobljeno po prenehanju zunajzakonske skupnosti s sredstvi, ki predstavljajo skupno premoženje, predstavlja skupno premoženje zunajzakonskih partnerjev? 2. Ali premoženje, pridobljeno v času trajanja zunajzakonske skupnosti s kaznivim dejanjem, predstavlja skupno premoženje zunajzakonskih partnerjev? Njuno pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti in enotne uporabe prava ter njegovega razvoja preko sodne prakse, zatrjuje pa tudi odstop od sodne prakse.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Vrhovno sodišče zaključuje, da so pogoji za dopustitev revizije izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v 1. točki izreka tega sklepa, zato je revizijo v skladu z drugim odstavkom 367.a člena ZPP v tem obsegu dopustilo.

6. V preostalem niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), zato je Vrhovno sodišče preostali del predloga v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP zavrnilo.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 148/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-10-09

Jan Zobec (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - vpisničarka - manjše sodišče - poslovanje v isti sodni stavbi - poznanstvo s sodniki pristojnega sodišča - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti

Čeprav toženka ni zaposlena pri pristojnem sodišču, Vrhovno sodišče zaradi dejstev, da je zaposlena pri sodišču, ki deluje v isti zgradbi kot pristojno sodišče, da je tam zaposlena že 12 let in da se dnevno (službeno in družbeno) srečuje s sodniki pristojnega sodišča, ocenjuje, da gre za tehten razlog za delegacijo pristojnosti.

Za sojenje v tem sporu se določi Okrajno sodišče v B.

1. Okrajno sodišče v A. je Vrhovnemu sodišču posredovalo predlog za prenos pristojnosti, saj je toženka vpisničarka na gospodarskem oddelku Okrožnega sodišča, ki deluje v isti stavbi. Gre za manjše sodišče, toženka pa je vpisničarka že dobrih 12 let in se dnevno, tako službeno kot na družabnih srečanjih, srečuje s sodnico, kar bi lahko pri nasprotni stranki vzbudilo dvom v nepristranskost sodišča.

3. Pomemben procesni institut, s katerim se zagotavlja ustavna pravica do nepristranskega sojenja (23. člen Ustave Republike Slovenije), je delegacija pristojnosti. Vrhovno sodišče lahko na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Med druge tehtne razloge sodna praksa uvršča tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. V skladu s to zahtevo je treba izključiti vsak razumen dvom v nepristranskost vseh sodnikov določenega sodišča, ki bi se lahko pojavil pri udeležencih postopka ali v javnosti.

4. Čeprav toženka ni zaposlena pri pristojnem sodišču, Vrhovno sodišče zaradi dejstev, da je zaposlena pri sodišču, ki deluje v isti zgradbi kot pristojno sodišče, da je tam zaposlena že 12 let in da se dnevno (službeno in družbeno) srečuje s sodniki pristojnega sodišča, ocenjuje, da gre za tehten razlog za delegacijo pristojnosti, zato je predlog za prenos pristojnosti utemeljen.

5. Okrajnemu sodišču v A. je krajevno blizu Okrajno sodišče v B., zato je Vrhovno sodišče sklenilo, da je sojenje v tem sporu pristojno to sodišče, tj. Okrajno sodišče v B.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 154/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-09-11

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - kreditna pogodba v CHF - ničnost pogodbe - zavrnitev predloga

Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

1. Predmet tožnikovega napada v primarnem in podrednem tožbenem zahtevku je sporna pogodba o kreditu, sklenjena v švicarskih frankih.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo primarni zahtevek za ugotovitev, da je pogodba nična in nadalje tudi zahtevek za izbris hipoteke ter vzpostavitev prejšnjega zemljiškoknjižnega stanja. Tožbo je v delu, kjer tožnik zahteva, da je sam dolžan plačati denarni znesek toženki, zavrglo. Nato je odločalo še o podrednih zahtevkih. V delu, kjer tožnik zahteva razvezo notarskega zapisa in sporne kreditne pogodbe, je zahtevek zavrnilo. Enako je storilo z zahtevkom po izbrisni tožbi, ki se navezuje na podredni zahtevek. V delu, kjer zahteva tožnik lastno plačilo toženki, je podredni zahtevek znova zavrglo.

3. Pritožbeno sodišče je pritožbo zavrnilo in potrdilo odločitev sodišča prve stopnje.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava in bistvene kršitve določb pravdnega postopka. Zastavil je pet vprašanj, ki se nanašajo na pogoje za presojo nedovoljenosti pogodbenih pogojev, ki pomenijo glavni predmet pogodbe, ter na vsebinske elemente presoje znatnega neravnotežja v pogodbenih pravicah in obveznosti strank potrošniških pogodb o kreditih v tuji valuti. Njihovo pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti in enotne uporabe prava. Zatrjuje odstop od sodne prakse sodišča Evropske unije.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnikov, ki so navedeni v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 61/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-11

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - JAVNI USLUŽBENCI - ZDRAVSTVENO VARSTVO

dopuščena revizija - javni sektor - plače javnih uslužbencev - kolektivna pogodba za javni sektor - aneks - zdravstvena dejavnost - cena zdravstvenih storitev - kalkulacija cen

Revizija se dopusti glede vprašanja kakšna je pravilna razlaga določila četrtega odstavka 9. člena Splošnega dogovora za pogodbeno leto 2017, koga ta določba zavezuje in na kakšen način.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Kakšna je pravilna razlaga določila četrtega odstavka 9. člena Splošnega dogovora za pogodbeno leto 2017, koga ta določba zavezuje in na kakšen način?

1. Sodišče prve stopnje je v delu, relevantnem za presojo predloga za dopustitev revizije, zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 9.162,03 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 4. 3. 2018 (III. točka izreka sodbe).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo. Glede preostalih zastavljenih vprašanj predlogu ni ugodilo, saj sama po sebi niso pomembna pravna vprašanja.

5. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju (1992) - ZZVZZ  - člen 63, 65, 66

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367a/1

Splošni dogovor za pogodbeno leto 2017 (2017) - člen 9, 9/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep III DoR 177/2019-7, enako tudi VSRS Sklep III DoR 184/2019-7, VSRS Sklep III DoR 216/2019-8, VSRS Sklep III DoR 43/2020, VSRS Sklep III DoR 82/2020
VSRS Sklep III DoR 71/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-11

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - PRAVO DRUŽB - STEČAJNO PRAVO

dopuščena revizija - postopek poenostavljene prisilne poravnave - prenos pooblastila za vodenje poslov dolžnika na upnike - odpoklic upravnega odbora - odpoklic iz krivdnih razlogov - pravne posledice uvedbe postopka prisilne poravnave - omejitev dolžnikovih poslov - nedovoljena razpolaganja strank - ničnost

◦ ali odpoklic upravnega odbora na podlagi 221.i člena ZFPPIPP sam po sebi pomeni odpoklic iz krivdnih razlogov, ali pa gre zgolj za določbo, ki upniku, po pridobljenem pooblastilu za vodenje poslov dolžnika, omogoča odpoklic v postopku prisilne poravnave brez soglasja sodišča in brez potrebe po navajanju razlogov za odpoklic;

◦ ali je sodišče pri presoji sklepa upravnega odbora o izplačilu zavarovalnine z dne 6. 10. 2014 zmotno uporabilo 151. člen ZFPPIPP, s tem ko je štelo, da sklep pomeni nedovoljeno razpolaganje s premoženjem v času, ko so že nastopile pravne posledice prisilne poravnave in ga tako štelo za ničnega.

◦ Ali odpoklic upravnega odbora na podlagi 221.i člena ZFPPIPP sam po sebi pomeni odpoklic iz krivdnih razlogov, ali pa gre zgolj za določbo, ki upniku, po pridobljenem pooblastilu za vodenje poslov dolžnika, omogoča odpoklic v postopku prisilne poravnave brez soglasja sodišča in brez potrebe po navajanju razlogov za odpoklic?

◦ Ali je sodišče pri presoji sklepa upravnega odbora o izplačilu zavarovalnine z dne 6. 10. 2014 zmotno uporabilo 151. člen ZFPPIPP, s tem ko je štelo, da sklep pomeni nedovoljeno razpolaganje s premoženjem v času, ko so že nastopile pravne posledice prisilne poravnave in ga tako štelo za ničnega?

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbene zahtevke tožnika kot nekdanjega glavnega izvršnega direktorja družbe A., d.o.o. za plačilo odpravnine po managerski pogodbi v znesku 90.000,00 EUR, zavarovalnine v znesku 45.718,79 EUR in posebne nagrade v znesku 30.000,00 EUR, vse s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanj, kot sta opredeljeni v izreku sklepa. Revizijo je zato glede tega dopustilo.

5. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 151, 221i

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 124/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-09-04

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Jan Zobec

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - izločitev sodnika - zavrnitev predloga

Edini pravno odločilen očitek je uperjen le proti sodeči sodnici, kar samo po sebi ne vzbuja dvoma v objektivno nepristranskost celega (okrajnega) sodišča.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani teče nepravdni postopek N 750/2018 zaradi dopustitve vstopa na podlagi 121. člena SPZ in predloga za izdajo začasne odredbe.

2. Nasprotni udeleženec je v vlogi s 27. 7. 2020 poleg pritožbe proti sklepu Su 182/2020 z dne 24. 6. 2020 vložil tudi predlog za prenos zadeve na drugo pristojno sodišče. Ob prejšnjem odločanju za delegacijo pristojnosti je poročevalec A. A. namenoma zamolčal, da so izvajalci dosedanjih sanacij M., d. o. o., in Ž., d. o. o., zato predlaga, da postopek izvede izven Ljubljane, toda ne na gorenjskem, primorskem, štajerskem in dolenjskem območju, ker je B. B., predsednik Višjega sodišča v A. Novomeščan. Predlaga še izločitev sodeče sodnice C. C., in sicer zaradi poskusa izkazovanja navidezne poštenosti in nepristranskosti sojenja ob upoštevanju vabil na razpravo.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

5. „Drugi tehtni razlogi“ so po ustaljeni sodni praksi predvsem okoliščine, ki vzbujajo dvom v nepristranskost sodišča. To okoliščino predlagatelj sicer zatrjuje, a je edini pravno odločilen očitek uperjen le proti sodeči sodnici, kar samo po sebi ne vzbuja dvoma v objektivno nepristranskost celega (okrajnega) sodišča. Institut delegacije pristojnosti ni na mestu, kadar se stranki pojavi dvom v nepristranskost enega sodnika – v takem primeru ima stranka na voljo predlog za izločitev sodnika, to možnost pa je toženec, kot izhaja iz spisa, že izkoristil. Ker razlogov za delegacijo ni, je Vrhovno sodišče predlog za prenos pristojnosti zavrnilo.

6. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

Vrhovno sodišče je o predlogu odločilo vsebinsko, saj predlog ni povsem identičen predhodno obravnavanemu v isti zadevi, o katerem je odločilo s sklepom I R 71/2020 z dne 22. 5. 2020.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 111/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-28

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - majhno sodišče - sorodstvo uslužbenca pristojnega sodišča in stranke v postopku - sodniški pomočnik - okoliščine konkretnega primera

Dolžničin brat je soprog sodniške pomočnice na majhnem sodišču. Podaj je razlog za prenos pristojnosti po 67. členu ZPP.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Mariboru.

1. Okrajno sodišče v A. je po prejemu zadeve, ki se vodi kot zadeva VL 39196/2020, Vrhovnemu sodišču predlagalo, naj na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju določi drugo sodišče za odločanje v tej izvršilni zadevi. Pojasnilo je, da je dolžnica sestra A. A., ta pa mož B. B. Slednja je sodniška pomočnica na Okrajnem sodišču v A. Gre za majhno sodišče, kjer je poleg nje na izvršilni oddelek dodeljena le še vpisničarka C. C. Z njo se medsebojno nadomeščata, zato ni mogoče zagotoviti pogojev oziroma dela organizirati na tak način, da B. B. ne bi prišla v stik s tem izvršilnim spisom. Predlagatelj nadalje navaja, da je treba izključiti vsakršen dvom strank izvršilnega postopka v zaupanje v delo sodišča in izključiti okoliščine morebitnega nastanka nepravilnosti pri obravnavi spisov.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Drug tehten razlog, ki lahko utemeljuje prenos pristojnosti po 67. členu ZPP, je po ustaljeni sodni praksi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da je že v več zadevah

na strani dolžnice nastopala ista oseba ter je Vrhovno sodišče odločalo o identičnem predlogu Okrajnega sodišča v A. za prenos pristojnosti. V navedenih zadevah je presodilo, da okoliščine, na katerih je utemeljen predlog Okrajnega sodišča v A., predstavljajo tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Tako je zato storilo tudi v tej zadevi ter v skladu s 67. členom ZPP za odločanje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrajno sodišče v Mariboru.

I R 19/2020, I R 21/2020, I R 33/2020, I R 34/2020 in I R 35/2020.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 96/2020, enako tudi VSRS Sklep I R 93/2020
VSRS Sklep I R 127/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-09-11

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - dovoljenost predloga za delegacijo - dvom v nepristranskost sojenja - ponoven predlog za delegacijo pristojnosti - pravnomočnost - zavrženje predloga

Ker razlogi, ki jih predlagatelja podajata v novem predlogu za prenos krajevne pristojnosti ustrezajo tistim, o katerih je Vrhovno sodišče že odločilo, o tem ni mogoče znova odločati, marveč je treba njun predlog zavreči (drugi odstavek 319. člena ZPP).

1. Pred Okrajnim sodiščem v Sevnici je v teku nepravdna zadeva N 6/2018.

2. To sodišče je Vrhovnemu sodišču predložilo predlog obeh predlagateljev, naj se za odločanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče, konkretno Okrajno sodišče v Ljubljani. Predlagatelja navajata, „da se je delo sodnice iz sodišča v Sevnici, začelo izvajati v pristransko delo. Predvidevamo in upamo, da bo Okrajno sodišče v Ljubljani, nepristransko opravilo ta postopek.“

4. Predlagatelja sta v tem postopku enkrat že predlagala prenos pristojnosti. O njunem predlogu je Vrhovno sodišče odločilo s sklepom I R 140/2019 dne 14. 11. 2019. Iz sklepa je razvidno, da sta predlagatelja tudi tedaj predlog utemeljevala s tem, da naj bi bila sodnica pristranska. Že tedaj jima je Vrhovno sodišče pojasnilo, da dvom predlagateljev v pravilnost procesnega postopanja sodnice ni razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

5. Ker tudi v tokratnem predlogu podajata pavšalno navedbo o pristranskosti sodnice, gre očitno za zadevo, o kateri je bilo že pravnomočno odločeno.

6. Sodišče mora po določbi drugega odstavka 319. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) ves čas po uradni dolžnosti paziti, ali je stvar pravnomočno razsojena. Navedena okoliščina predstavlja procesno oviro za novo sojenje o pravno identični vlogi. Ker razlogi, ki jih predlagatelja podajata v novem predlogu za prenos krajevne pristojnosti ustrezajo tistim, o katerih je Vrhovno sodišče že odločilo, o tem ni mogoče znova odločati, marveč je treba njun predlog zavreči (drugi odstavek 319. člena ZPP).

Primerjaj tudi sklep VS RS I R 89/2020 ter tam navedeno sodno prakso.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67, 319, 319/1, 319/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.