VSRS Sklep II DoR 643/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-02-06

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

dopuščena revizija - dokazovanje - trditveno in dokazno breme - navajanje dejstev in dokazov - prerekanje dejstev - sporno dejstvo - nesporna dejstva - substanciranost navedb - substancirano prerekanje - materialno procesno vodstvo

Revizija se dopusti glede pravnih vprašanj:

- ali je mogoče, sklicujoč se na drugi odstavek 214. člena ZPP, glede na okoliščine konkretnega primera šteti za priznano trditev toženca, "da ob sklenitvi izročilne pogodbe z dne 13. 8. 2013 in ob vknjižbi solastninske pravice na predmetni nepremičnini ni vedel, da naj bi A. A. že pred tem razpolagala s predmetno nepremičnino in da naj bi del solastninske pravice prenesla na tožnika";

- ali je sodišče pri tem kršilo določbe 214. člen ZPP in določbe materialno procesnega vodstva (285. člen ZPP) ter v tej povezavi tudi procesna pravila iz 7. in 212. člena ZPP;

- ali bi pritožbeno sodišče glede na naravo procesnih kršitev, na odpravo katerih je napotilo Vrhovno sodišče RS v sklepu z dne 20. 9. 2018 v zvezi z dopustnostjo toženčevih pritožbenih navedb o dobri veri, moralo v skladu z določbo prvega odstavka 354. člena ZPP izpodbijano sodbo razveljaviti ter zadevo vrniti sodišču prve stopnje v novo sojenje in ali je pritožbeno sodišče v zvezi s tem kršilo toženčevo pravico do sodnega varstva in pravnega sredstva.

Revizija se dopusti glede pravnih vprašanj: - ali je mogoče, sklicujoč se na drugi odstavek 214. člena ZPP, glede na okoliščine konkretnega primera šteti za priznano trditev toženca, "da ob sklenitvi izročilne pogodbe z dne 13. 8. 2013 in ob vknjižbi solastninske pravice na predmetni nepremičnini ni vedel, da naj bi A. A. že pred tem razpolagala s predmetno nepremičnino in da naj bi del solastninske pravice prenesla na tožnika"; - ali je sodišče pri tem kršilo določbe 214. člen ZPP in določbe materialno procesnega vodstva (285. člen ZPP) ter v tej povezavi tudi procesna pravila iz 7. in 212. člena ZPP; - ali bi pritožbeno sodišče glede na naravo procesnih kršitev, na odpravo katerih je napotilo Vrhovno sodišče RS v sklepu z dne 20. 9. 2018 v zvezi z dopustnostjo toženčevih pritožbenih navedb o dobri veri, moralo v skladu z določbo prvega odstavka 354. člena ZPP izpodbijano sodbo razveljaviti ter zadevo vrniti sodišču prve stopnje v novo sojenje in ali je pritožbeno sodišče v zvezi s tem kršilo toženčevo pravico do sodnega varstva in pravnega sredstva?

1. Sodišče prve stopnje razsodilo, da je toženec dolžan tožniku v 15 dneh izstaviti zemljiškoknjižno dovolilo. Odločilo je o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zoper odločitev o stroških zavrnilo. Pritožbi toženca je ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožnik zahteval, da mu toženec izstavi zemljiškoknjižno dovolilo. Odločilo je o stroških postopka.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije in predlagal dopustitev revizije glede vprašanj, navedenih v izreku odločitve o dopustitvi revizije.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

6. Vrhovno sodišče zaključuje, da so glede postavljenih vprašanj izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, zato je revizijo v skladu z drugim odstavkom 367.a člena ZPP dopustilo. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 7, 212, 214, 214/2, 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.