VSRS Sklep VIII R 8/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-04

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

spor o pristojnosti - prejemki iz delovnega razmerja - izbris družbe iz sodnega registra - pravno nasledstvo - spregled pravne osebnosti

Pri spregledu pravne osebnosti gre za dvojno odgovornost - odgovornost družbe za svoje obveznosti in odgovornost družbenikov za obveznosti družbe. Ne gre torej za pravno nasledstvo družbenika. Zato ni izpolnjen subjektivni kriterij, po katerem se določa pristojnost delovnega sodišča, saj toženca niti kot družbenika niti kot zakonita zastopnika nimata statusa niti delodajalca niti pravnega naslednika tožnikovega delodajalca. Za odločanje v tem sporu je pristojno sodišče splošne pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Mariboru.

1. Tožnik je pred Okrajnim sodiščem v Mariboru vložil tožbo za plačilo 1.500,00 EUR iz naslova prejemkov iz delovnega razmerja. V tožbi navaja, da je bil zaposlen v družbi M., d.o.o., pretežno na gradbišču v Avstriji. S sodbo Okrajnega sodišča v Mariboru II K 18995/2016 z dne 20. 12. 2018 sta bila toženca spoznana za kriva - prva kot direktorica oziroma prokuristka in dejanska poslovodja družbe M., d.o.o., drugi pa kot oseba, ki je delovala skupaj z njo - storitve kaznivega dejanja kršitve temeljnih pravic delavcev po drugem v zvezi s prvim odstavkom 196. člena Kazenskega zakonika (KZ-1, Ur. l. RS št. 55/2008 in naslednji), in sicer v zvezi z drugim odstavkom 20. člena KZ-1, z očitkom, da nista deloma ali v celoti izplačala plač in prispevkov za socialno varnost tožniku in drugim delavcem M., d.o.o. S premoženjskopravnim zahtevkom je bil tožnik napoten na pravdo. Okrajno sodišče v Mariboru se je s sklepom III P 216/2019 z dne 27. 3. 2019 izreklo za stvarno nepristojno ter zadevo po pravnomočnosti sklepa odstopilo Delovnemu sodišču v Mariboru. V sklepu je navedlo, da tožnik uveljavlja terjatve iz delovnega razmerja, za te pa je pristojno po 5. členu Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1, Ur. l. RS št. 2/2004) delovno sodišče.

2. Delovno sodišče v Mariboru pristojnosti ni sprejelo in je sprožilo spor, v katerem navaja, da med tožnikom in tožencema ni bilo razmerja delavca in delodajalca ter da toženca tudi nista pravna naslednika delodajalca M., d.o.o., to je družbe, ki je bila s sklepom Okrožnega sodišča v Mariboru Srg 2016/17388 z dne 21. 4. 2016 izbrisana iz sodnega registra.

3. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Mariboru.

4. Po b) točki prvega odstavka 5. člena ZDSS-1 je delovno sodišče pristojno za odločanje v sporu o pravicah, obveznostih in odgovornostih iz delovnega razmerja med delavcem in delodajalcem oziroma njihovimi pravnimi nasledniki. Tožnikova terjatev iz naslova prejemkov iz delovnega razmerja je nastala zoper delodajalca M., d.o.o., ki je bila izbrisana iz sodnega registra. Ključnega pomena za določitev pristojnosti je vprašanje, ali se zahtevek zoper toženca uveljavlja na podlagi pravnega nasledstva izbrisane družbe.

5. Okrajno sodišče v Mariboru ne navaja, da bi šlo za pravno nasledstvo, Delovno sodišče v Mariboru pa navaja, da pravnega nasledstva ni.

6. Po 1. točki prvega odstavka 442. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP, Ur. l. RS št. 126/2007 in naslednji) izbris iz sodnega registra ne vpliva na pravico upnika izbrisane pravne osebe zahtevati plačilo njegove terjatve do te pravne osebe od osebno odgovornih družbenikov ali od drugih družbenikov na podlagi pravil o spregledu pravne osebnosti. Po prvem odstavku 8. člena Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1, Ur. l. RS št. 42/2006 in naslednji) so za obveznosti družbe odgovorni tudi njeni družbeniki, če so pravno osebo zlorabili za to, da bi dosegli cilj, ki je zanje kot posameznike prepovedan, če so družbo kot pravno osebo zlorabili za oškodovanje svojih ali njenih upnikov, če so v nasprotju z zakonom ravnali s premoženjem družbe kot pravne osebe kot s svojim lastnim premoženjem, ali če so v svojo korist ali v korist druge osebe zmanjšali premoženje družbe, čeprav so vedeli ali bi morali vedeti, da ne bo sposobna poravnati svojih obveznosti tretjim osebam. Iz te določbe izhaja, da gre pri spregledu pravne osebnosti za dvojno odgovornost - odgovornost družbe za svoje obveznosti in odgovornost družbenikov za obveznosti družbe. Ne gre torej za pravno nasledstvo družbenika (glej sklep II Ips 493/2001 z dne 4. 4. 2002).

7. Glede na navedeno ni izpolnjen subjektivni kriterij, po katerem se določa pristojnost delovnega sodišča, saj toženca, če sta bila družbenika M., d.o.o., ali pa zgolj zakonita zastopnika

, nimata niti statusa delodajalca niti pravnega naslednika tožnikovega delodajalca. Zato spora ni mogoče opredeliti kot delovnega v smislu citirane b) točke prvega odstavka 5. člena ZDSS-1, pač pa gre za spor, za rešitev katerega je na podlagi 1. člena in prvega odstavka 30. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99 in naslednji) pristojno sodišče splošne pristojnosti. Zato je Vrhovno sodišče odločilo kot izhaja iz izreka tega sklepa

Iz podatkov v spisu ni razvidno, ali sta bila družbenika ali zgolj osebi, pooblaščeni za zastopanje.

Enako je odločeno tudi s sklepom VIII R 11/2015 z dne 25. 5. 2015.

Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (2004) - ZDSS-1  - člen 5, 5/1b

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 442, 442/1-1

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 8, 8/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 1, 30, 30/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.