VSRS Sklep II DoR 619/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-15

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodninski spor - prometna nezgoda - višina odškodnine - odmera stroškov pravdnega postopka - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je v I. točki izreka toženki naložilo v roku 15 dni plačilo odškodnine v višini 1.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 22. 3. 2016 dalje do plačila, v II. točki izreka pa je tožbeni zahtevek v presežku (nad prisojenimi 1.000,00 EUR in do vtoževanih 2.000,00 EUR ter zakonske zamudne obrestmi od prisojenih 1.000,00 EUR od 19. 3. 2016 do vključno 21. 3. 2016) zavrnilo. V III. točki izreka je odločilo, da je toženka dolžna povrniti tožniku v roku 15 dni stroške postopka v znesku 1.232,54 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovi pritožbi delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v III. točki izreka (odločitev o stroških) spremenilo tako, da se III. točka pravilno glasi: „Toženka je dolžna tožniku povrniti znesek 1.233,44 EUR stroškov postopka nastalih pred sodiščem prve stopnje, v roku 15 dni od prejema sodbe sodišča prve stopnje, v primeru zamude z zakonskim zamudnimi obrestmi, ki pričnejo teči prvi dan po preteku roka za plačilo.“ V preostalem delu je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje (I. in II. točka izreka). Odločilo je, da tožnik krije sam svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožnik. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pomembnih pravnih vprašanjih: 1) Ali sta nižji sodišči pravilno uporabili materialno pravo v zvezi z odločitvijo o višini odškodnine? 2) Ali je pravilna odločitev nižjih sodišč, ki sta glede povračila stroškov pravdnega postopka kot edino merilo v odškodninski pravdi uporabili merilo uspeha po višini tožbenega zahtevka, nista pa upoštevali, da je velika večina dokaznega postopka tekla v zvezi z ugotavljanjem temelja odškodninske odgovornosti (v zvezi s čimer je tožnik uspel v celoti) ter hkrati nista upoštevali dejstva, da je bil dokaz z izvedencem medicinske stroke potreben ne glede na višino tožbenega zahtevka? 3) Ali je pravilna odločitev nižjih sodišč, da ne upoštevata obveznih tolmačenj Odvetniške tarife, podanih po Odvetniški zbornici Slovenije v skladu z 19. členom Odvetniške tarife? Uveljavlja odstop od sodne prakse Vrhovnega sodišča in se sklicuje na zadeve II DoR 422/2018 (VS00022880), II DoR 628/2010 (VS002408 ), II Ips 575/2007 (VS001840), II Ips 724/94 (VS000215), II Ips 424/99 (VS000606 ).

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v tožnikovem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je njegov predlog zavrnilo (367.c člen ZPP). Tožnik, ki s predlogom ni uspel, sam krije svoje stroške postopka za dopustitev revizije (prvi odstavek 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenim v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 154, 367a, 367a/1, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.