TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep VIII R 18/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-22

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

spor o pristojnosti - stvarna pristojnost

Po določbi točke b) prvega odstavka 5. člena ZDSS-1 je delovno sodišče pristojno za spore o pravicah, obveznostih in odgovornostih iz delovnega razmerja med delavcem in delodajalcem. Ker med tožencem in drugim tožnikom ni obstajalo delovno razmerje, v sporu med tema strankama ni podana stvarna pristojnost delovnega sodišča.

Za odločanje v sporu med drugim tožnikom D., d.o.o. in tožencem K. L. je stvarno pristojno Okrožno sodišče v Kranju.

1. Okrožno sodišče v Kranju je pravdno zadevo med sedaj prvim tožnikom A. D. (prej A., s.p.) in tožencem K. L., zaradi plačila odškodnine v višini 260.429,12 EUR ter pravdno zadevo med sedaj drugim tožnikom D., d.o.o. in tožencem K. L., zaradi plačila odškodnine v višini 97.568,72 EUR s sklepom z dne 28. 6. 2017 združilo v skupno obravnavanje in se nato s sklepom I P 628/2014 z dne 22. 10. 2018 izreklo za stvarno nepristojno. Po pravnomočnosti sklepa je zadevo odstopilo Delovnemu in socialnemu sodišču v Ljubljani kot stvarno in krajevno pristojnemu sodišču. Menilo je, da gre za delovni spor po 5. členu Zakona o delovnih in socialnih sodiščih

2. Delovno in socialno sodišče v Ljubljani v sporu med drugim tožnikom D., d.o.o. in tožencem K. L. pristojnosti ni sprejelo ter je dne 10. 12. 2018 predlagalo, da v sporu o pristojnosti odloči Vrhovno sodišče. Navaja, da v konkretnem sporu ne gre za spor med delavcem in delodajalcem. Tožnik v času domnevnih zlorab kartic za točenje goriva ni bil zaposlen pri D., d.o.o., ampak v podjetju A. D., s.p.

3. Vrhovno sodišče je v sporu o pristojnosti odločilo na podlagi drugega odstavka 25. člena Zakona o pravdnem postopku

5. Po določbi točke b) prvega odstavka 5. člena ZDSS-1 je delovno sodišče pristojno za spore o pravicah, obveznostih in odgovornostih iz delovnega razmerja med delavcem in delodajalcem. Ker med tožencem in drugim tožnikom D., d.o.o. ni obstajalo delovno razmerje, v sporu med tema strankama ni podana stvarna pristojnost delovnega sodišča.

6. Gre za premoženjski spor med fizično in pravno osebno za rešitev katerega je na podlagi 1. člena in prvega odstavka 32. člena ZPP pristojno sodišče splošne pristojnosti. Zato je Vrhovno sodišče odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 25, 25/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 260/2018-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-02-06

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), Borut Vukovič

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - redna odpoved pogodbe o zaposlitvi iz krivdnega razloga - krivda delavca

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bilo materialno pravo pravilno uporabljeno glede obstoja tožnikove krivde za očitana ravnanja.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bilo materialno pravo pravilno uporabljeno glede obstoja tožnikove krivde za očitana ravnanja.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo nezakonitost redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz krivdnega razloga z dne 24. 9. 2016, ugotovilo, da je tožniku delovno razmerje trajalo tudi od 10. 11. 2016 do 8. 2. 2017 in od 1. 3. 2017 do 2. 3. 2017; za navedeno obdobje mu je priznalo vse pravice iz delovnega razmerja, vključno s plačo in prijavo v zavarovanja. Toženi stranki pa je naložilo tudi obračun ter izplačilo denarnega povračila po 118. členu Zakona o delovnih razmerjih (Ur. l. RS, št. 21/2013 in nadalj.; ZDR-1). V preostalem je tožnikov zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo izpodbijani del sodbe sodišča prve stopnje.

3. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije. Predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanj, kdaj je krivda delavca za kršitev delovnih ali drugih obveznosti iz delovnega razmerja izključena, ali so bili podani elementi, ki izključujejo tožnikovo krivdo za izvršene kršitve delovnih obveznosti, ali je njegova krivda izključena, če je sposobnost obvladovanja vedenja zgolj zmanjšana in ne v celoti izključena, ali je njegova krivda izključena, če je pri njem zaznati nizko osebnostno strukturo (nizko stopnjo frustracije), ali je potrebno pri ugotavljanju njegove krivde upoštevati vse okoliščine, ki so privedle do samih kršitev ali zgolj trenutek same kršitve, ko se je ta v največji meri manifestirala v zunanjem okolju in ali je krivda tožnika za kršitev delovnih in drugih obveznosti iz delovnega razmerja v celoti izključena, če sta zavestni in voljni sestavini krivde zgolj omejeni, ne pa v celoti izključeni. Poleg tega je predlagala tudi, da se dopusti vprašanje, če so ji bile kršene pravice do obravnavanja pred sodiščem, do enakega varstva pravic ter do pravnega sredstva s tem, ko se drugostopenjsko sodišče ni opredelilo do njenih pritožbenih navedb, zlasti glede obstoja tožnikove krivde v zvezi z izvršenimi kršitvami delovnih in drugih obveznosti iz delovnega razmerja.

4. Vrhovno sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.; ZPP) dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava, ali za razvoj prava preko sodne prakse.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije glede vprašanja, ki je navedeno v izreku, izpolnjeni, zato je revizijo v tem obsegu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII Ips 172/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-02-06

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel, Borut Vukovič, mag. Irena Žagar

dopuščena revizija - sprememba ZPP - nedovoljena revizija

Revizija ni dovoljena, če je vložena zoper sodbo, zoper katero je po zakonu ni mogoče vložiti in ni bila dopuščena. Ker tožnik v tej zadevi ni predlagal dopustitve revizije oziroma le ta ni bila dopuščena, revizija ni dovoljena.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek za ugotovitev nezakonitosti izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi, za vrnitev tožnika na delo in za priznanje vseh pravic iz delovnega razmerja, vključno s pripadajočimi plačami in razlikami v plačah za čas zaposlitve pri drugem delodajalcu, z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Presodilo je, da je toženka dokazala obstoj utemeljenega odpovednega razloga ter da zaradi porušenega zaupanja ni bilo mogoče nadaljevati delovnega razmerja do izteka odpovednega roka (prvi odstavek 109. člena ZDR-1).

2. Sodišče druge stopnje se je strinjalo z dejanskimi razlogi in pravno presojo sodišča prve stopnje, zato je zavrnilo pritožbo tožnika in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik je zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje vložil revizijo. Uveljavlja bistvene kršitve določb pravdnega postopka in zmotno uporabo materialnega prava tako glede obstoja odpovednega razloga kot glede okoliščin in interesov, ki naj bi onemogočale nadaljevanje delovnega razmerja.

5. Po tretjem odstavku 125. člena Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (ZPP-E, Ur. l. RS, št. 10/2017) se postopek, ki se je začel pred začetkom uporabe tega zakona, pred sodiščem druge stopnje in pred vrhovnim sodiščem nadaljuje po določbah tega zakona, če je odločba, s katero se postopek pred sodiščem prve stopnje konča, izdana po začetku uporabe tega zakona. ZPP-E se je pričel uporabljati 14. 9. 2017, postopek pred sodiščem prve stopnje v tem delovnem sporu pa se je končal 20. 3. 2018, torej že po začetku uporabe ZPP-E. Z uveljavitvijo ZPP-E (drugi odstavek 121. člena) je prenehala veljati določba 31. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1, Ur. l. RS, št. 2/2004 in nadaljnji), po kateri je bila revizija vselej dovoljena v individualnih delovnih sporih glede obstoja ali prenehanja delovnega razmerja (2. točka 31. člena ZDSS-1).

6. Na podlagi 367. člena ZPP je procesna predpostavka za vložitev revizije sklep vrhovnega sodišča o dopustitvi revizije. Po drugem odstavku 374. člena ZPP je revizija nedovoljena, če je vložena zoper sodbo, zoper katero je po zakonu ni mogoče vložiti in ni bila dopuščena. Ker tožnik v tej zadevi ni predlagal dopustitve revizije oziroma le ta ni bila dopuščena, revizija ni dovoljena.

7. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče na podlagi določbe 377. člena v zvezi s 374. členom ZPP revizijo kot nedovoljeno zavrglo.

ZPP-E Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (2017) - člen 121, 121/2, 125

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep Cp 39/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-24

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

pritožba - umik pritožbe - dogovor o plačilu - stroški za odgovor na pritožbo

Ker Vrhovno sodišče o vloženi pritožbi nasprotnega udeleženca v času do njenega umika še ni izdalo odločbe, je le ugotovilo, da je pritožba umaknjena.

I. Ugotovi se, da je nasprotni udeleženec pritožbo umaknil.

II. Predlagatelji sami krijejo svoje stroške za odgovor na pritožbo.

1. Nasprotni udeleženec je umaknil pritožbo, ki je bila vložena zoper sklep Okrožnega sodišča v Novem mestu III R 255/2015 z dne 28. 8. 2018, v zvezi s popravnim sklepom III R 255/2015 z dne 18. 10. 2018. V umiku pojasnjuje, da sta stranki 11. 1. 2019 sklenili dogovor o načinu plačila dolga, v katerem sta se dogovorili tudi glede povračila stroškov. Umiku je nasprotni udeleženec priložil sklenjen dogovor in dokazilo o plačilu stroškov.

2. Predlagatelj je na pritožbo že pred tem odgovoril ter priglasil tudi stroške za vlogo.

3. Dokler sodišče druge stopnje ne izda odločbe, lahko stranka umakne že vloženo pritožbo (drugi odstavek 334. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP, v zvezi s 366. členom ZPP).

4. Ker Vrhovno sodišče o vloženi pritožbi nasprotnega udeleženca v času do njenega umika še ni izdalo odločbe, je le ugotovilo, da je pritožba umaknjena.

5. Stranka, ki umakne pravno sredstvo, mora nasprotni stranki povrniti stroške, nastale zaradi pravnega sredstva (drugi odstavek 158. člena ZPP). Vendar je nasprotni udeleženec umiku pritožbe priložil sklenjen dogovor o načinu odplačila dolga, iz katerega je med drugim razvidno, da se je nasprotni udeleženec predlagateljem do 15. 1. 2019 zavezal plačati stroške postopka opr. št. III R 255/2015 Okrožnega sodišča v Novem mestu v višini 3.995,11 EUR. Stranki sta se izrecno dogovorili, da po pravočasnem in popolnem izplačilu dogovorjenih zneskov druga do druge nimata več nobenih zahtevkov. Ob upoštevanju tega dogovora, je Vrhovno sodišče odločilo, da predlagatelji sami krijejo svoje stroške odgovora na pritožbo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 158, 158/2, 334, 334/2, 336

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 363/2018, enako tudi VSRS Sklep II DoR 543/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-02-14

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - rok za vložitev predloga - prepozna vloga - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije je prepozen.

1. Sodišče prve stopnje je v I. točki izreka določilo redne tedenske stike in stike v času počitnic med tožencem in njegovim mld. sinom A. A. V II. točki izreka je sodišče določilo preživnino, ki jo je toženec dolžan plačevati tožnici za preživljanje mld. sina.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnice v celoti ugodilo, pritožbi toženca pa delno in spremenilo režim izvajanja stikov in plačevanja preživnine na način, ki je razviden iz izreka sodbe sodišča druge stopnje.

3. Zoper pravnomočno sodbo je toženec vložil predlog za dopustitev revizije. Izpostavlja naslednja vprašanja: 1) ali je pravno pravilno, da se izvedenec ne opredeli do pisnih vprašanj tožene stranke, niti ne odgovori na vprašanja tožene stranke na zaslišanju na glavni obravnavi; 2) ali pravica otroka do stikov z obema staršema ne pomeni največjo korist otroka, če ima časovno enakovredne stike z obema staršema, četudi je otrok dodeljen materi; 3) ali je pravno pravilno in v otrokovo korist, da se očetu omejuje pravico do stikov v času, ko je mama popoldan v službi in je otrok v vzgoji in varstvu pri maminih starših, pri čemer je izkazano, da je tudi oče primeren skrbnik; 4) ali je za zagotovitev pravice do stikov z obema staršema v primeru odpadlega stika zaradi bolezni nujno treba določiti nadomeščanje stikov in ali je v tem primeru ustrezna odločitev, da se stiki nadomeščajo med tednom, ob upoštevanju, da je med tednom obseg izvajanja stikov med mld. otrokom in očetom že določen.

5. Prelog za dopustitev revizije mora stranka podati v 30 dneh po vročitvi pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje (prvi odstavek 367.b člena ZPP).

6. Tožencu je bila sodb sodišča druge stopnje osebno vročena 24. 8. 2018. Zadnji dan 30 dnevnega roka je bila nedelja 23. 9. 2018, zato se je rok za predlog za dopustitev revizije, skladno s četrtim odstavkom 111. člena ZPP, iztekel s pretekom prvega prihodnjega delovnika, to je s ponedeljkom 24. 9. 2018. Po pooblaščencu je toženec predlog za dopustitev revizije vložil šele po izteku roka, in sicer 26. 9. 2018.

7. Prepozen predlog za dopustitev revizije ima lahko le enake posledice kot prepozna revizija (primerjaj 377. člen ZPP), zato ga je Vrhovno sodišče zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 111, 111/4, 367b, 367b/1, 377

Opr. št: VSRS Sklep II DoR 543/2019, z dne 21.11.2019, ECLI:SI:VSRS:2019:II.DOR.543.2019

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep III DoR 16/2010, enako tudi III DoR 12/2009
VSRS Sklep I R 196/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-10

Jan Zobec (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku - videz nepristranskosti - objektivna nepristranskost - manjše sodišče

Okoliščina, da ena od strank opravlja sodniško službo pri sodišču, ki postopek vodi, je okoliščina, ki bi tako v javnosti kot pri nasprotni stranki lahko vzbudila resen dvom v nepristranskost vseh sodnikov tega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kranju.

1. Okrajno sodišče v Radovljici je v postopku P 93/2018 predlagalo delegacijo pristojnosti, ker je tožena stranka A. A. sodnica, ki sodniško funkcijo opravlja na tem sodišču. Navedlo je še, da gre za majhno sodišče, na katerem so zaposlene le štiri sodnice, ki so v vsakodnevnih stikih.

3. V skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med „druge tehtne razloge“, spadajo tudi razlogi, s katerimi se zagotavlja nepristranskost sojenja. V okviru tega se presoja, ali je zaradi objektivnih okoliščin lahko podan resen dvom strank postopka in/ali javnosti v nepristranskost vseh sodnikov določenega sodišča. Okoliščina, da ena od strank opravlja sodniško službo pri sodišču, ki postopek vodi, je okoliščina, ki bi tako v javnosti kot pri nasprotni stranki takšen dvom lahko vzbudila.

4. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in zadevo delegiralo krajevno najbližjemu stvarno pristojnemu sodišču, to je Okrajnemu sodišču v Kranju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 151/2007, enako tudi I R 124/2010
VSRS Sklep II Ips 225/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-02-05

Sodba in sklep Vrhovnega sodišča II Ips 225/2017 z dne 10. 1. 2019 se popravita tako, da se številka 4.500,00,00 EUR v I. točki izreka nadomesti s številko 4.500,00 EUR.

1. Vrhovno sodišče Republike Slovenije je z odločbo, navedeno v izreku tega sklepa, zavrglo revizijo v delu, s katerim se je izpodbijal del sodbe, ki se je nanašal na plačilo 15.000,00 EUR in 4.500,00 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi, v preostalem pa je revizijo zavrnilo. Odločilo je še o stroških revizijskega postopka.

2. Po izdaji odločbe je Vrhovno sodišče ugotovilo, da je pri zapisu zneska 4.500,00 EUR, glede katerega je bila revizija zavržena, prišlo do očitne pisne pomote, saj je bil v I. točki izreka odločbe namesto pravilnega zneska 4.500,00 EUR naveden znesek 4.500,00,00 EUR. Pomoto sodišče popravlja s sklepom na podlagi prvega odstavka 328. člena Zakona o pravdnem postopku.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 328, 328/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 346/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-17

Jan Zobec (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

KMETIJSKA ZEMLJIŠČA - LASTNINJENJE - STVARNO PRAVO - ZADRUGE

predlog za dopustitev revizije - zadruga - družbena lastnina - lastninjenje kmetijskih zemljišč po ZSKZ - lastninjenje premoženja zadrug - pridobitev lastninske pravice - odplačna pridobitev - višina nadomestila - metoda ugotavljanja vrednosti kmetijskega zemljišča - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožničin tožbeni zahtevek na ugotovitev, da je tožnica lastnica nepremičnin parc. št. 25/0 k. o. ... do 22824/23304-tin celote, parc. št. 28/1 k. o. ... do 1289/1451-tin celote in parc. št. 108/0 k. o. ... do celote in parc. št. 185/0 ... do celote. Odločilo je, da je tožnica dolžna povrniti toženki njene pravdne stroške s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in v izpodbijanih delih (to je glede ugotovitve lastninske pravice na nepremičninah parc. št. 108/0 k. o. ... in parc. št. 185/0 ...) potrdilo sodbo sodišča prve stopnje ter odločilo, da tožnica krije sama svoje pritožbene stroške.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje je vložila tožnica. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pomembnih pravnih vprašanjih: 1) Ali za odločanje o (ne)odplačnosti pridobitve nepremičnin po Zakonu o skladu kmetijskih zemljišč in gozdov RS - v nadaljevanju ZSKZ (tudi drugih zakonih o lastninjenju), veljajo drugačna merila in kriteriji za ugotavljanje ločnice 30 % kot v postopkih vračanja podržavljenih nepremičnin? 2) V katerih primerih se uporablja drugi odstavek 5. člena Navodil o tem, kaj se šteje za dokumentacijo za prenos kmetijskih zemljišč, kmetij in gozdov na Sklad kmetijskih zemljišč in gozdov RS (Ur. l. RS, št. 32/1993; v nadaljevanju Navodilo)? 3) Ali je v obravnavanem primeru pravilna uporaba drugega odstavka 5. člena Navodila, da se kot osnova za ugotavljanje, ali takrat izplačana odškodnina presega 30 % takratne vrednosti nepremičnin, uporablja takratna prometna vrednost nepremičnin? Navaja, da izpodbijana odločitev odstopa od ustaljene sodne prakse in bi sodišči morali uporabiti Odlok o načinu določanja vrednosti kmetijskih zemljišč, gozdov in zemljišč, uporabljenih za gradnjo, v postopku denacionalizacije (Ur. l. RS, št. 16/1992 in 12/1992). V zvezi s tem se sklicuje na odločbi Ustavnega sodišča RS U-I-103/97 in Up-201/95 in odločbe Vrhovnega sodišča II Ips 354/2006, II Ips 106/1997 in II Ips 226/2004.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v tožničinem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je njen predlog zavrnilo (367.c člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c

Navodilo o tem, kaj se šteje za dokumentacijo za prenos kmetijskih zemljišč, kmetij in gozdov na Sklad kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije oziroma na občine (1993) - člen 5, 5/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 197/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-24

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti

Okoliščina, da tožnica zahteva povrnitev škode zaradi ravnanja pristojnega sodišča neposredno od sodnice pristojnega sodišča, ki je vodja izvršilnega oddelka in namestnica v Uradu predsednika, pomeni tehten razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v ....

1. Tožnica je pri Okrajnem sodiščem v B. vložila tožbo za ugotovitev nedopustnosti izvršbe s prodajo nepremičnine in povračilo škode, ki naj bi ji nastala zaradi nepravilno vodenega izvršilnega postopka (tj. zaradi nepravilno izdane odredbe o ogledu). Tožbo je vložila zoper okrajno sodnico tega sodišča A. A.

2. Okrajno sodišče v B. je ob predhodnem preizkusu tožbe vložilo predlog za delegacijo pristojnosti. V njem navaja, da je toženka vodja izvršilnega oddelka tega sodišča in namestnica v uradu predsednika. Zaradi izključitve dvoma, ki bi omajal zaupanje strank v odločitev sodišča, Vrhovnemu sodišču predlaga, naj za odločanje o zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge šteje tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Ta mora izključiti vsako okoliščino, ki bi lahko omajala zaupanje strank in javnosti v odločanje sodišča.

5. Okoliščina, da tožnica zahteva povrnitev škode zaradi ravnanja pristojnega sodišča neposredno od sodnice pristojnega sodišča, ki je vodja izvršilnega oddelka in namestnica v Uradu predsednika, pomeni tak tehten razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP. Ni primerno, da bi morali o ravnanju sodnice, ki dela na Okrajnem sodiščem v A., odločati njeni kolegi. Z odločanjem o tožničinem zahtevku bi bilo namreč lahko ogroženo zaupanje strank in javnosti v nepristranskost sodišča.

6. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v zadevi določilo krajevno najbližje stvarno pristojno sodišče, tj. Okrajno sodišče v ...

Enako sklepa I R 142/2018 z dne 4. 10. 2018 in I R 104/2018 z dne 19. 7. 2018.

Primerjaj sklepe I R 149/2018 z dne 25. 10. 2018, I R 142/2018 z dne 4. 10. 2018, I R 135/2015 z dne 10. 12. 2015, III R 26/2013 z dne 13. 9. 2013 in III R 12/2015 z dne 5. 5. 2015.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.