TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 49/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-28

Jan Zobec (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - videz nepristranskosti - ravnanje sodnika - zavrnitev predloga

Okoliščine, ki jih v svojem predlogu navaja prva toženka, niso takšne, da bi utemeljevale dvom o nepristranskosti vseh sodnikov. Očitki so povezani z domnevno pristranskim ravnanjem ene sodnice oz. z nezadovoljstvom stranke z izidom drugega postopka pred istim sodiščem.

1. Pred Okrožnim sodiščem v Mariboru poteka pravdni postopek II P 591/2016 za ugotovitve ničnosti pogodbe o preužitku in izbrisa vpisa lastninske pravice in služnostne pravice.

2. Prva toženka je Vrhovnemu sodišču podala predlog za delegacijo pristojnosti (podredno predlog za izločitev) zaradi kršitve videza nepristranskosti sodišča. Po opravljenem edinem naroku v zadevi naj bi prva toženka namreč opazila, da se je pooblaščenka nasprotne (tožeče) stranke po zaključenem naroku vrnila nazaj v sodno dvorano, kjer se je pri sodnici zadržala vsaj 10 minut za zaprtimi vrati, medtem ko so bili vsi ostali udeleženci že napoteni iz razpravne dvorane. S tem je po prepričanju predlagateljice porušen videz nepristranskosti sodišča za odločanje v zadevi, kar naj bi utemeljevalo predlog za delegacijo pristojnosti drugemu stvarno pristojnemu sodišču. Isto sodišče naj bi med istima strankama že odločilo v drugem pravdnem postopku, v katerem je prva toženka vložila izredna pravna sredstva, ker šteje odločitev sodišča prve stopnje za nezakonito in nepravilno, odločanje v postopku pa za samovoljno, arbitrarno in očitno pristransko.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča. Okoliščine, ki jih v svojem predlogu navaja prva toženka, niso takšne, da bi utemeljevale dvom o nepristranskosti vseh sodnikov Okrožnega sodišča v Mariboru. Očitki so povezani z domnevno pristranskim ravnanjem ene sodnice oz. z nezadovoljstvom stranke z izidom drugega postopka pred istim sodiščem. Po presoji Vrhovnega sodišča navedeno ne predstavlja tehtnega razloga za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča v zadevi, zato je predlog za delegacijo pristojnosti zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 26/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-02-28

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - uslužbenka pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Okoliščina, da je tožena stranka kot vpisničarka zaposlena na sodišču, pred katerim je v teku konkretna pravdna zadeva, pomeni tehten razlog za prenos krajevne pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Novi Gorici.

1. Pred Okrožnim sodiščem v Kopru je v teku pravdna zadeva P 540/2018 zaradi nedopustnosti izvršbe in plačila odškodnine.

2. Sodišče, pri katerem je bila tožba vložena, je Vrhovnemu sodišču za postopanje v obravnavani zadevi predlagalo določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Kot razlog je navedlo dejstvo, da je tožena stranka A. A. že od leta 1995 zaposlena pri Okrožnem sodišču v Kopru. Najprej je opravljala delo zapisničarke civilnega oddelka, od leta 2003 pa opravlja delo vpisničarke civilnega oddelka. V obravnavani zadevi gre po mnenju predlagatelja zato za okoliščino, ki bi tako pri tožeči stranki kot pri širši javnosti lahko vzbudila dvom v nepristranskost odločanja pristojnega sodišča.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Drug tehten razlog, ki lahko utemeljuje delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP, je po ustaljeni sodni praksi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Ta naj izključi okoliščine, ki bi, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, lahko omajale zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

5. Takšno okoliščino po prepričanju Vrhovnega sodišča pomeni tudi dejstvo, da je tožena stranka kot vpisničarka zaposlena na sodišču, pred katerim je v teku konkretna pravdna zadeva.

Vrhovno sodišče je zato predlogu za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Novi Gorici (67. člen ZPP).

Tako tudi sklepi Vrhovnega sodišča I R 34/2016 z dne 24. 3. 2016, I R 124/2016 z dne 8. 12. 2016, I R 53/2017 z dne 20. 4. 2017, I R 71/2017 z dne 8. 6. 2017, I R 104/2018 z dne 19. 7. 2018 idr.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 135/2009, enako tudi I R 71/2010
VSRS Sklep II DoR 69/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-02-28

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - zapuščinski postopek - nedovoljen predlog - postulacijska sposobnost - laičen predlog - prepozen predlog - zavrženje predloga

Predlagatelj je predlog vložil sam in ker po zakonu nima te pravice spričo pomanjkanja postulacijske sposobnosti, je njegov predlog nedovoljen.

Dodatna razloga, ki prav tako utemeljujeta zavrženje predlagateljevega predloga pa sta: (1.) da zakon v zapuščinskih postopkih revizije ne določa, zato je tudi ni mogoče dopustiti, ter (2.) da predlog ni bil vložen v tridesetih dneh po vročitvi pravnomočnega sklepa sodišča druge stopnje.

1. Predlagatelj je v zapuščinskem postopku po pokojnem A. A. na Vrhovno sodišče vložil laičen predlog za dopustitev revizije (naslovljen kot pritožba) zoper pravnomočni sklep sodišča druge stopnje, ki je bil izdan v zapuščinskem postopku.

3. Pravnomočno sodno odločbo sodišča druge stopnje je mogoče izpodbijati le z izrednimi pravnimi sredstvi. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP). Izjemoma sme pravdna dejanja v tovrstnem postopku opravljati stranka sama ali njen zakoniti zastopnik v primeru, če imata opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). Predlagatelj je sam vložil predlog, vendar v njem ni zatrjeval, da ima opravljen pravniški državni izpit. Ker je predlog vložil sam in ker po zakonu nima te pravice spričo pomanjkanja postulacijske sposobnosti (gre za neodpravljivo procesno pomanjkljivost), je njegov predlog nedovoljen (drugi odstavek 374. člena ZPP).

4. Dodatna razloga, ki prav tako utemeljujeta zavrženje predlagateljevega predloga, pa sta: (1.) da zakon v zapuščinskih postopkih revizije ne določa, zato je tudi ni mogoče dopustiti,

ter (2.) da predlog ni bil vložen v tridesetih dneh po vročitvi pravnomočnega sklepa sodišča druge stopnje. Predlagatelju je bil namreč sklep sodišča druge stopnje puščen v hišnem predalčniku 20. 12. 2018 (prvi odstavek 141. ZPP), predlog za dopustitev revizije pa je bil na pošto priporočeno oddan 26. 1. 2019 (po določbi drugega odstavka 112. člena ZPP se šteje dan oddaje na pošto priporočeno za dan izročitve sodišču), zato je prepozen.

5. Zaradi vsakega od zgoraj navedenih razlogov je predlog za dopustitev revizije nedovoljen, zato ga je Vrhovno sodišče zavrglo (četrti odstavek 367. člena ZPP v zvezi s 163. členom Zakona o dedovanju in 34. členom Zakona o nepravdnem postopku, prvi odstavek 367.b člena ZPP v zvezi s šestim odstavkom 367.b člena ZPP in 367.č člen ZPP).

Glej tudi sklepe Vrhovnega sodišča II DoR 276/2016 z dne 6. 10. 2016, II Ips 172/2014 z dne 4. 9. 2014, II Ips 691/2009 z dne 8. 4. 2010 idr.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 367, 367/2, 367a, 367b, 367b/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 99/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-09

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - odvzem poslovne sposobnosti - postavitev skrbnika za poseben primer - vloga poslovno nesposobne osebe - pravni učinki

Ugotovi se, da predlog za dopustitev revizije nima pravnih učinkov.

Ugotovi se, da predlog za dopustitev revizije nima pravnih učinkov.

1. Sodišče prve stopnje je v pravdni zadevi P 100/2008 Center za socialno delo A. razrešilo dolžnosti stalnega skrbnika za tožnika in mu postavilo skrbnika za poseben primer v pravni osebi Center za socialno delo B.

2. Zoper takšen sklep sta se pritožila tožnik in Center za socialno delo B. Sodišče druge stopnje je njuni pritožbi zavrnilo.

3. Predlog za dopustitev revizije vlaga tožeča stranka. V predlogu za dopustitev revizije predlaga, da se Okrožnemu sodišču v Celju naloži, da mu po določbi 82. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) postavi začasnega zastopnika, ki mora biti odvetnik.

5. Predlagatelju je bila s sklepom Okrajnega sodišča v Ljubljani N 53/2011 z dne 18. 5. 2012 v zvezi s sklepom Višjega sodišča v Ljubljani II Cp 2040/2012 z dne 10. 10. 2012 delno odvzeta poslovna sposobnost in sicer za nastopanje v sodnih, upravnih in drugih uradnih postopkih.

6. Vloga poslovno nesposobne osebe ni niti prepozna niti nepopolna in tudi ne nedovoljena v smislu četrtega odstavka 343. člena ZPP(1). Oseba, ki ji je odvzeta poslovna sposobnost za nastopanje v sodnih postopkih, ne more oziroma ne sme sama opravljati procesnih dejanj. To izhaja že iz samega bistva (delnega) odvzema poslovne sposobnosti. To bistvo je, da izjava volje, ki jo poda poslovno nesposobna oseba, ne more imeti nikakršnih pravnih posledic. Smiselno enako izhaja tudi iz določbe drugega odstavka 81. člena ZPP, ki sodišču nalaga, naj takšni osebi postavi skrbnika, da bo lahko zanjo opravljal pravdna dejanja. Če pa takšna oseba skrbnika že ima, tedaj ravnanje po drugem odstavku 81. člena ZPP seveda ni več potrebno ter ostane le še dejstvo, da njena lastna ravnanja ne morejo imeti pravnih posledic.

7. Izrecne ureditve, kako ravnati s predlogom za dopustitev revizije, ki jo vloži poslovno nesposobna oseba, sicer ni. Pravno dejstvo pa je, da ne more imeti nikakršnih pravnih učinkov in je torej neupošteven. Vrhovno sodišče je zato o tem pravnem dejstvu izdalo ugotovitveni sklep.

(1) Če jo je vložila oseba, ki ni imela te pravice, ali oseba, ki se je pritožbi odpovedala ali jo umaknila, ali če pritožnik ni imel pravnega interesa za pritožbo.“

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 81, 81/2, 343, 343/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 67/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-09

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča - izločitev sodnika - dolgotrajnost postopka - zavrnitev predloga

Morebitne subjektivne okoliščine na strani posamezne sodnice so lahko kvečjemu razlog za njeno izločitev in ne krhajo objektivne nepristranskosti celotnega sodišča.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Žalcu poteka pravdni postopek P 128/2018 (prej P 88/2014 in P 135/2016). Tožena stranka je Vrhovnemu sodišču že tretjič predlagala delegacijo pristojnosti zaradi zagotovitve nepristranskega sojenja. V zadevi naj bi bile podane nove okoliščine, ki jih Vrhovno sodišče do sedaj še ni upoštevalo. Sodnica naj bi v postopku podala predlog za izločitev, ker bi lahko njena izjava, ki bi jo podala kot priča v kazenskem postopku, vplivala na odločitev v tej zadevi. To naj bi pri tožencih povzročilo dvom v korektnost vodenja in nepristranskost sojenja. Predlogu za izločitev sodnice je bilo ugodeno. Tudi kazenska zadeva zoper oba toženca (zaradi dogodka z dne 29. 1. 2016) je bila odstopljena Okrajnemu sodišču v Celju. Toženca sta popolnoma izgubila zaupanje v pristojno sodišče, isti sodniki sodijo v več njunih zadevah, tudi ta konkretna zadeva je že drugič vrnjena v ponovno sojenje.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča. Okoliščine, ki jih navaja tožena stranka, po presoji Vrhovnega sodišča ne utemeljujejo delegacije pristojnosti v zadevi.

4. Morebitne subjektivne okoliščine na strani posamezne sodnice

so lahko kvečjemu razlog za njeno izločitev in ne krhajo objektivne nepristranskosti celotnega sodišča. Še toliko bolj, ker je dotična sodnica že sama predlagala svojo izločitev in je bilo njenemu predlogu ugodeno.

5. Glede na to, da je do incidenta, ki je podlaga za kazenski postopek zoper toženca, prišlo na glavni obravnavi v tem pravdnem postopku, je razumljiva delegacija kazenske zadeve na drugo stvarno pristojno sodišče. Vendar ti razlogi na enak način ne utemeljujejo prenosa pravdne pristojnosti, kot skušata s predlogom doseči toženca.

6. Prav tako delegacije ne utemeljuje domnevna dolgotrajnost obravnavanega sodnega postopka ali razveljavitev odločitev na višji stopnji ter vrnitev v ponovno sojenje.

7. Zato je Vrhovno sodišče predlog tožencev za prenos pristojnosti zavrnilo.

V obravnavanem primeru dejstvo, da bo sodnica kot priča zaslišana v kazenskem postopku zoper toženca.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 101/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-16

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - nedovoljen predlog - sklep sodišča druge stopnje - zavrženje predloga

V obravnavani zadevi kupovalka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je sodišče druge stopnje razveljavilo prvostopenjski sklep o preoblikovanju sklepa o izročitvi nepremičnine z dne 4. 4. 2008.

V prvem odstavku 10. člena ZIZ je določeno, da je (le) zoper sklep, izdan na drugi stopnji, s katerim je pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne, dovoljena revizija pod pogoji, ki jih določa ZPP. Ker izpodbijani sklep sodišča druge stopnje ni sklep, s katerim je bilo pravnomočno odločeno o zavrženju ali zavrnitvi predloga za izvršbo, revizija v konkretnem primeru ni dovoljena.

1. Sodišče prve stopnje je preoblikovalo sklep o izročitvi z dne 4. 4. 2008 tako, da se 1. in 2. točka izreka glasita: da se nepremičnine, določene v 15 alinejah, ki so bile last dolžnikov M. M. in H. H., vsakega do ½, in so nastale iz parc. št. 1265/2 in 1265/6, ki so bile v času tretje javne dražbe vpisane v vložek št. 3860 k. o. ..., in ki so bile prodane na tretji javni dražbi dne 16. 11. 2007 za znesek 111.000,00 EUR, izročijo kupovalki Š. Š.; v zemljiški knjigi pa se po pravnomočnosti tega sklepa pri zgoraj navedenih nepremičninah vknjiži lastninska pravica na ime kupovalke do celote in se izbrišejo vsa vpisana bremena.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi dolžnikov ugodilo in izpodbijani sklep razveljavilo. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je kupovalka vložila predlog za dopustitev revizije.

5. V obravnavani zadevi kupovalka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je sodišče druge stopnje razveljavilo prvostopenjski sklep o preoblikovanju sklepa o izročitvi nepremičnine z dne 4. 4. 2008.

6. V prvem odstavku 10. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ)

je določeno, da je (le) zoper sklep, izdan na drugi stopnji, s katerim je pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne, dovoljena revizija pod pogoji, ki jih določa Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Ker izpodbijani sklep sodišča druge stopnje ni sklep, s katerim je bilo pravnomočno odločeno o zavrženju ali zavrnitvi predloga za izvršbo, revizija v konkretnem primeru ni dovoljena.

7. Nedovoljen predlog za dopustitev revizije ima lahko le enake posledice kot nedovoljena revizija, zato je Vrhovno sodišče kupovalkin predlog zavrglo (primerjaj 377. člen ZPP v zvezi s četrtim odstavkom 384. člena istega zakona).

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 10

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 57/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-16

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - POGODBENO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - plačilo odškodnine - predložitev dokaza - materialno procesno vodstvo - obrazložitev odločbe sodišča druge stopnje - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo plačilo 5.872,69 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 20. 7. 2013 dalje do plačila tožniku (I. točka izreka), v presežku (za 7.536,56 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi in v delu glede zakonskih zamudnih obresti od zneska 5.872,69 EUR od 23. 5. 2013 do 19. 7. 2013) pa je tožbeni zahtevek zavrnilo (II. točka izreka). Odločilo je, da je toženka dolžna povrniti tožniku njegove pravdne stroške v znesku 5.710,77 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (III. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je toženkini pritožbi ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo v I. točki izreka tako, da je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 5.872,69 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 20. 7. 2013 dalje do plačila, ter v III. točki izreka tako, da je znesek 5.710,77 EUR nadomestilo z zneskom 4.085,68 EUR. Odločilo je, da tožnik sam krije svoje stroške pritožbenega postopka, dolžan pa je toženki povrniti 305,00 EUR pritožbenih stroškov s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožnik. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pomembnih pravnih vprašanjih: 1) Ali je sodišče druge stopnje, v kolikor samo spremeni sodbo sodišča prve stopnje, v enaki meri dolžno upoštevati napotek iz 8. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in ali mora sodba višjega sodišča, ki nadomešča izpodbijano sodbo, zadostiti vsem standardom obrazložene sodne odločbe? 2) Ali je pravilno stališče sodišča druge stopnje, da je dovolj, da stranka do prvega naroka navede dokaz, vendar ga ne predloži? 3) V kolikor sodišče dopusti naknadno predložitev dokaza, ali je nasprotna stranka lahko prekludirana z dodatnimi navedbami (stališče sodišča v tem postopku)? 4) Ali je zavarovalnica dolžna dokazati predložitev splošnih pogojev in drugega pogodbenega prava zavarovancu, da se nanje lahko sklicuje in da imajo ti pogoji posledice pri zavarovancu? 5) Kakšen je standard skrbnega ravnanja pri sklepanju zavarovalnih pogodb na strani zavarovalnice?

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v tožnikovem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je njegov predlog zavrnilo (367. c člen ZPP). Tožnik, ki s predlogom ni uspel, sam krije svoje stroške postopka za dopustitev revizije (prvi odstavek 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 8, 367a, 367a/1, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 61/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-09

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - strokovni sodelavec - družinsko podjetje kot stranka v postopku

Za odločanje v tej zadevi na drugi stopnje se določi Višje sodišče v Ljubljani.

Za odločanje v tej zadevi na drugi stopnji se določi Višje sodišče v Ljubljani.

1. Višjemu sodišču v A. je bila v reševanje predložena pritožba tožencev zoper prvostopenjsko sodbo v pravdni zadevi P 424/2013 Okrožnega sodišča v A.

2. Višje sodišče v A. je s predlogom z dne 3. 4. 2019 predlagalo Vrhovnemu sodišču, naj določi za postopanje na drugi stopnji v tej zadevi drugo stvarno pristojno sodišče. V predlogu je navedlo, da je prva tožena stranka B., d. o. o. v lasti staršev njihove strokovne sodelavke C. C., ki je razporejena na delo na Oddelek za gospodarsko sodstvo Višjega sodišča v A., v letu 2018 pa je delala tudi na Oddelku za civilno sodstvo. Iz predloga nadalje izhaja, da sta navedena oddelka sodišča relativno majhna, sodniki in strokovni sodelavci (11 sodnikov in 4 strokovne sodelavke) pa so tudi sicer medsebojno povezani. Srečujejo se praktično vsakodnevno v službi, pa tudi zunaj nje, na skupnih kosilih. Strokovna sodelavka je kolegom sodnikom že pred časom povedala za obstoj družinskega podjetja, v katerem je pred leti delala tudi sama. Po mnenju predlagatelja bi odločanje v zadevi lahko pri nasprotni stranki vzbudilo dvom v nepristranskost Višjega sodišča v A., kar terja določitev drugega stvarno pristojnega sodišča v pomenu določbe 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

4. Po določbi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Vrhovno sodišče ugotavlja, da je v konkretnem primeru podan razlog iz 67. člena ZPP. Okoliščina, da je hči „lastnikov“ prve tožene stranke postopka kot strokovna sodelavka zaposlena pri sodišču, ki je pristojno za odločanje o pravnem sredstvu v njeni zadevi, je – upoštevaje tudi v predlogu opisan način povezanosti in komuniciranja med oddelkoma ter relativno majhnost oddelkov glede na število zaposlenih – tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Ta okoliščina bi utegnila pri nasprotni stranki vzbuditi vtis pristranskosti, hkrati pa bi mogla negativno vplivati na percepcijo javnosti o nevtralnosti in s tem objektivne nepristranskosti odločanja v postopku na drugi stopnji. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje na drugi stopnji v tej zadevi določilo Višje sodišče v Ljubljani.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.