VSRS Sklep II DoR 557/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-09

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Tomaž Pavčnik

nedovoljena pritožba zoper odločbo višjega sodišča - dovoljenost predloga za dopustitev revizije - postulacijska sposobnost - postulacijska sposobnost za izredna pravna sredstva - laična vloga - opravljen pravniški državni izpit - učinki pravnomočnosti - zavrženje predloga

Pravnomočne sodne odločbe ni dopustno izpodbijati s pritožbo, temveč le z izrednimi pravnimi sredstvi. Ker revizija poprej ni bila dopuščena, vloga v tem pomenu ni dovoljena, enako pa ne v pomenu predloga za dopustitev revizije, saj lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. Izjemoma jih sme opravljati sama, če ima pravniški državni izpit, česar vlagatelj ni izkazal. Glede na navedeno pa niso upoštevni nadaljnji vsebinski očitki o zadevi.

1. Vlagatelj je zoper sodbo sodišča druge stopnje podal laično vlogo, ki jo je poimenoval „pritožba“. V njej navaja, da sodišče ni izvedlo javnega in kontradiktornega postopka, kar pomeni kršitev poštenega sojenja. Najemnina ni bila plačana, ker mu je bil oviran dostop do stanovanja v prvem nadstropju Zdravstvenega doma S. Do razgovora pri tožnici ni prišlo, kar kaže na njeno nevestnost. Tožnica kljub prošnjam ni upoštevala, da je toženec invalid z izredno ovirano mobilnostjo. Morala bi mu omogočiti celodnevno uporabo dvigala. Sklenjena je bila pogodba za nedoločen čas. Tožnica bi morala tožencu, ki je invalid z napredujočo boleznijo, zagotoviti primerno stanovanje. Lahko bi mu dala tudi ključ od požarnih vrat ter mu omogočila uporabo dvigala. Tožencu je nastala škoda na zdravju. Negativen odnos tožnice se kaže v tem, da je s pisalom prekrila 18. člen najemne pogodbe, v katerem je določeno, da se pogodba sklepa za dobo dveh let oziroma dokler se ne najde možnost primernejšega stanovanja. To je bistveno dejstvo. S tem je prišlo do kaznivega dejanja, tožnica pa je toženca ponižala in mu okrnila dostojanstvo. Sodišče ni upoštevalo, da je toženec najemnino delno odplačeval. Odsotnost pravnega pouka pomeni onemogočanje pravice do pravnega sredstva in sodnega varstva.

2. Vlagatelj se obširno sklicuje na Ustavo RS, slovensko zakonodajo, mednarodne pogodbe in sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice. Vrhovnemu sodišču predlaga, naj opisane nepravilnosti upošteva ter pritožbi ugodi, po uradni dolžnosti pa naj zoper tožnico začne tudi kazenski pregon.

4. Pravnomočne sodne odločbe ni dopustno izpodbijati s pritožbo, temveč le z izrednimi pravnimi sredstvi. Ker revizija poprej ni bila dopuščena, vloga v tem pomenu ni dovoljena, enako pa ne v pomenu predloga za dopustitev revizije, saj lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Izjemoma jih sme opravljati sama, če ima pravniški državni izpit, česar vlagatelj ni izkazal (četrti odstavek 86. člena ZPP). Glede na navedeno pa niso upoštevni nadaljnji vsebinski očitki o zadevi.

5. Ker vloga ni dovoljena, jo je Vrhovno sodišče zavrglo (367.č člen ZPP, 377. člen ZPP).

Primerjaj s sklepom Vrhovnega sodišča II DoR 409/2019 z dne 5. 9. 2019.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 223/2019, enako tudi VSRS Sklep II DoR 228/2019, VSRS Sklep II DoR 252/2019, VSRS Sklep II DoR 374/2019, VSRS Sklep II DoR 192/2019, VSRS Sklep II DoR 103/2019, VSRS Sklep II DoR 226/2020, VSRS Sklep II DoR 570/2020