TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 86/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-06-12

mag. Nina Betetto (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristanskost sodišča - nekonkretiziranost predloga - zavrnitev predloga

Predlagatelj ne ponudi dejanskih trditev, ki bi zadoščale že za sklep, da mu v predhodnem postopku res nista bili zagotovljeni konvencijskih pravici. Še toliko manj pa je predlog konkretiziran v smeri sklepa, da pritožniku na celotnem Višjem sodišču v Ljubljani ne bo mogoče zagotoviti sojenja v skladu z ustavnimi in konvencijskih procesnimi jamstvi.

1. Nasprotni udeleženec je vložil pritožbo zoper sklep Okrajnega sodišča v Ljubljani N 53/2011 z dne 18. 2. 2020. Pritožnik „podrejeno podaja tudi predlog za delegacijo višjega sodišča v Ljubljani.“ Trdi namreč, da mu v pritožbenem postopku Višjega sodišča v Ljubljani II Cp 2040/2012 nista bili zagotovljeni pravici iz 6. in 13. člena Evropske konvencije o človekovih pravicah.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP).

4. „Drugi tehtni razlogi“ so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost sodišča.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da takšnih okoliščin predlagatelj ni zatrjeval, marveč le pavšalno trdi, da mu v predhodnem postopku pred Višjim sodiščem v Ljubljani nista bili zagotovljeni dve konvencijski pravici. Predlagatelj ne ponudi dejanskih trditev, ki bi zadoščale že za sklep, da mu v predhodnem postopku res nista bili zagotovljeni konvencijskih pravici. Še toliko manj pa je predlog konkretiziran v smeri sklepa, da pritožniku na celotnem Višjem sodišču v Ljubljani ne bo mogoče zagotoviti sojenja v skladu z ustavnimi in konvencijskih procesnimi jamstvi.

6. Ker torej okoliščine, ki bi vzbujale dvom v nepristranskost celotnega Višjega sodišča v Ljubljani niso zatrjevane, je Vrhovno sodišče predlog za prenos pristojnosti zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 123/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-06-12

mag. Nina Betetto (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - družbena lastnina - prenos pravice uporabe - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je tožnica lastnica nepremičnine z ID znakom ... do celote (I. točka izreka), in odločilo, da je toženka dolžna tožnici v roku 15 dni povrniti njene pravdne stroške v višini 2.540,39 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je toženkino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je, da je toženka dolžna tožnici v roku 15 dni povrniti njene pritožbene stroške v višini 373,32 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga toženka. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pomembnih pravnih vprašanjih: 1) Ali odločba Občinskega ljudskega odbora Ljubljana – Bežigrad št. 05/4-HI 57/1-60 z dne 29. 6. 1960 (v nadaljevanju Odločba Občinskega ljudskega odbora), s katero je odločil, da se sme zemljišče, na katerem so sedaj garaže, uporabiti za gradnjo dveh nizov pritličnih garaž, lahko predstavlja pravno podlago za prenos pravice uporabe na fizične osebe, ki so te garaže zgradile, in jih nato uporabljale in imele v posesti? 2) Ali Odločba Občinskega ljudskega odbora, s katero se je investitorju odobrila uporaba zemljišča za gradnjo, predstavlja odločbo o dodelitvi stavbnega zemljišča v uporabo v smislu 43. oziroma 46. člena Zakona o prometu z zemljišči in stavbami (v nadaljevanju ZPSZ)? 3) Ali ZPSZ predstavlja materialno podlago za prenos pravice uporabe glede na določbo 3. člena ZPSZ, ki določa, da se prenos pravice uporabe kmetijskih in stavbnih zemljišč, ki so družbena lastnina, ureja s posebnim zveznim zakonom? 4) Ali Odločba Občinskega ljudskega odbora in kupoprodajna pogodba, sklenjena 23. 8. 1995 med prodajalko A. A. in kupovalko B. B., torej tožnico, zadoščata za dobro vero tožnice? Sklicuje se na sklep Vrhovnega sodišča II Ips 205/86.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v toženkinem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je njen predlog zavrnilo (367.c člen ZPP). Toženka, ki s predlogom ni uspela, sama krije svoje stroške postopka za dopustitev revizije (prvi odstavek 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c

Zakon o privatizaciji Slovenskih železarn d.d (1998) - ZPSZ  - člen 3, 43, 46

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 40/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-18

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev škode - odgovornost delodajalca - nesreča pri delu - padec z višine - soprispevek delavca - Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (ZPIZ) - regresni zahtevek zavoda

- ali gre v konkretnem primeru toženi stranki, glede na ugotovljeno dejansko stanje o izvedenih pregledih delovne opreme, očitati opustitev izvajanja dolžnih ukrepov s področja zdravja in varstva pri delu,

- ali sta sodišči glede na okoliščine primera in obstoječo sodno prakso pravilno ovrednotili soprispevek delavca (delovodje) k nastali delovni nezgodi.

– ali gre v konkretnem primeru toženi stranki, glede na ugotovljeno dejansko stanje o izvedenih pregledih delovne opreme, očitati opustitev izvajanja dolžnih ukrepov s področja zdravja in varstva pri delu, in

– ali sta sodišči glede na okoliščine primera in obstoječo sodno prakso pravilno ovrednotili soprispevek delavca (delovodje) k nastali delovni nezgodi.

1. Sodišče prve stopnje je v delu, relevantnem za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, toženi stranki naložilo plačilo 18.304,92 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka) ter ji naložilo povrnitev pravdnih stroškov tožeče stranke v višini 255,28 EUR z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (IV. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je v delu, relevantnem za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, pritožbo tožene stranke zavrnilo in izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje v II. in IV. točki izreka potrdilo (I. točka izreka) ter odločilo, da tožena stranka sama krije svoje stroške pritožbenega postopka (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

5. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) izpolnjeni glede pravnih vprašanj, navedenih v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v navedenem obsegu dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (2012) - ZPIZ-2  - člen 191

Zakon o varnosti in zdravju pri delu (2011) - ZVZD-1  - člen 5, 12

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III Ips 13/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-11

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc, Miodrag Đorđević, Jan Zobec

zahteva za varstvo zakonitosti - izvršilni postopek - nadaljevanje izvršilnega postopka v pravdi - umik tožbe - umik zahteve za varstvo zakonitosti

Vrhovno državno tožilstvo je v izvršilnem postopku vložilo zahtevo za varstvo zakonitosti. Izvršilni postopek se je nadaljeval kot pravdni postopek, v katerem je tožnik umaknil tožbo, toženec pa se je z umikom strinjal. Vrhovno sodišče je o umiku tožbe obvestilo Vrhovno državno tožilstvo, ki je glede na to umaknilo zahtevo za varstvo zakonitosti

Ugotovi se, da je Vrhovno državno tožilstvo zahtevo za varstvo zakonitosti umaknilo.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom z dne 9. 7. 2019 dolžniku naložilo, da v roku8 dni po vročitvi sklepa upniku poravna v predlogu navedeno terjatev na račun, naveden v predlogu za izvršbo. Sodišče je dovolilo predlagano izvršbo in odločilo, da bo po pravnomočnosti sklepa izvršilni postopek vodilo in o njem odločalo Okrajno sodišče v Ljubljani. Stroške upnika je odmerilo na 190,40 EUR.

2. Po ugovoru dolžnika je sodišče prve stopnje s sklepom z dne 13. 8. 2019 svoj prejšnji sklep razveljavilo (1. točka izreka) in odločilo, da se bo o zahtevku in stroških odločalo v pravdnem postopku pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani(2. točka izreka).

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo dolžnika zoper sklep sodišča prve stopnje z dne 13. 8. 2019 zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo.

4. Vrhovno državno tožilstvo (v nadaljevanju tudi VDT) je vložilo zahtevo za varstvo zakonitosti zaradi bistvene kršitve določb pravdnega postopka in Vrhovnemu sodišču predlagalo, naj zahtevi ugodi in sklep sodišča druge stopnje ter sklep sodišča prve stopnje (z dne 13. 8. 2019) v 2. točki izreka razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v ponovno odločanje.

5. Po tem, ko je VDT vložilo zahtevo za varstvo zakonitosti, je upnik oziroma tožeča stranka v pravdnem postopku pred Okrožnim sodiščem v LjubljaniI X Pg 2236/2019 umaknila tožbo, dolžnik oziroma tožena stranka pa se je z umikom strinjala, o čemer je Vrhovno sodišče VDT obvestilo z dopisom z dne13. 3. 2020. VDT je z dopisom z dne 16. 3. 2020 odgovorilo, da glede na navedeno umika zahtevo za varstvo zakonitosti.

6. Dokler Vrhovno sodišče ne izda odločbe, lahko Vrhovno državno tožilstvo umakne že vloženo zahtevo za varstvo zakonitosti (drugi odstavek 391. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s 383. členom ZPP in drugim odstavkom 334. člena ZPP). Vrhovno sodišče zato le ugotavlja, da je zahteva za varstvo zakonitosti umaknjena.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 188, 188/2, 334, 334/2, 383, 391, 391/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep XI Ips 1092/2010-120 ( XI Ips 21/2010), enako  tudi XI Ips 85833/2010-54 (XI Ips 89/2010), XI Ips 37/2010, XI Ips 19819/2011-295, XI Ips 33309/2012-194 ,  XI Ips 9797/2013-530, I Ips 1223/2012-109
VSRS Sklep III R 22/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-06-16

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

spor o pristojnosti - gospodarski spor - stranke v postopku - fizična oseba

Tožena stranka je fizična oseba in kot taka ne sodi med subjekte, za katere se uporabljajo pravila o gospodarskih sporih, zato v obravnavanem primeru ne gre za gospodarski spor.

Za odločanje v zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Celju.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani (Centralni oddelek za verodostojno listino) je s sklepom VL 49850/2019 z dne 8. 7. 2019 zaradi vloženega ugovora razveljavilo sklep o izvršbi VL 99596/2019 z dne 5. 6. 2019 ter sklenilo, da bo o zahtevku in stroških v pravdnem postopku odločalo Okrožno sodišče v Celju.

2. Okrožno sodišče v Celju je sprožilo spor o pristojnosti (prvi odstavek 24. člena in drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Meni, da je za odločanje v tem sporu podana stvarna in krajevna pristojnost Okrajnega sodišča v Celju.

3. Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Celju.

4. V obravnavanem primeru gre za premoženjskopravni spor, pri čemer vrednost spornega predmeta ne presega 20.000,00 EUR. Glede na določbo prvega odstavka 30. člena ZPP je v takih primerih za sojenje pristojno okrajno sodišče, razen če je podana katera od izjem, ki so navedene v drugem odstavku 32. člena ZPP. V obravnavanem primeru se zastavlja vprašanje, ali je podana izjema po 7. točki drugega odstavka 32. člena ZPP, ki se nanaša na gospodarske spore.

5. Tožena stranka je fizična oseba in kot taka ne sodi med subjekte, za katere se uporabljajo pravila o gospodarskih sporih (prvi odstavek 481. člena ZPP), zato v obravnavanem primeru ne gre za gospodarski spor. Prav tako ne gre za gospodarski spor na podlagi določb 482., 483. ali 484. člena ZPP.

6. Pristojnost okrožnega sodišča v obravnavanem primeru ni utemeljena niti s katerim drugim kriterijem iz drugega odstavka 32. člena ZPP, zato se za določitev stvarne pristojnosti uporabi splošno pravilo prvega odstavka 30. člena ZPP, po katerem je za sojenje pristojno okrajno sodišče. Upoštevaje krajevno pristojnost (47. člen ZPP) je to Okrajno sodišče v Celju.

7. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 30, 30/1, 481, 481/1, 482, 483, 484

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 42/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-06-16

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

CIVILNO PROCESNO PRAVO - JAVNI USLUŽBENCI - ZDRAVSTVENA DEJAVNOST

dopuščena revizija - javni sektor - plače javnih uslužbencev - kolektivna pogodba za javni sektor - aneks h kolektivni pogodbi - zdravstvena dejavnost - cena zdravstvenih storitev - kalkulacija cen

Revizija se dopusti glede vprašanja kakšna je pravilna razlaga določila Splošnega dogovora za pogodbeno leto 2017: "Če Vlada Republike Slovenije in reprezentativni sindikati javnega sektorja sprejmejo Aneks h kolektivni pogodbi v javnem sektorju, ki bi urejal spremembo višine plač v javnem sektorju in druga vprašanja, ki zadevajo plače v javnem sektorju, ali v primeru sprememb Zakona o sistemu plač v javnem sektorju oziroma drugega predpisa, ki ureja to področje, se v kalkulacijah cen zdravstvenih storitev avtomatično upoštevajo sprejete spremembe;" koga ta določba zavezuje in na kakšen način.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Kakšna je pravilna razlaga določila Splošnega dogovora za pogodbeno leto 2017, da "če Vlada Republike Slovenije in reprezentativni sindikati javnega sektorja sprejmejo Aneks h kolektivni pogodbi v javnem sektorju, ki bi urejal spremembo višine plač v javnem sektorju in druga vprašanja, ki zadevajo plače v javnem sektorju, ali v primeru sprememb Zakona o sistemu plač v javnem sektorju oziroma drugega predpisa, ki ureja to področje, se v kalkulacijah cen zdravstvenih storitev avtomatično upoštevajo sprejete spremembe," koga ta določba zavezuje in na kakšen način?

1. Sodišče druge stopnje je v delu, ki je relevanten za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, potrdilo zavrnilno prvostopenjsko sodbo za plačilo 57.222,43 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 10. 2. 2018 naprej.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju (1992) - ZZVZZ  - člen 63, 65, 66

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep III DoR 177/2019-7, enako tudi VSRS Sklep III DoR 184/2019-7, VSRS Sklep III DoR 216/2019-8, VSRS Sklep III DoR 43/2020, VSRS Sklep III DoR 82/2020
VSRS Sklep I R 91/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-06-19

Jan Zobec (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sorodstveno razmerje med pričo in uslužbencem pristojnega sodišča - videz nepristranskosti sojenja - objektivna nepristranskost

Dejstva, da je hči prve tožnice kot strokovna sodelavka zaposlena na sodišču, celo na oddelku tega sodišča, ki v zadevi odloča, in je bila v tej pravdi zaslišana kot priča, po oceni Vrhovnega sodišča Republike Slovenije ni mogoče subsumirati pod pojem „drugega tehtnega razloga“ iz 67. člena ZPP.

1. Okrožno sodišče v Ljubljani, ki je pristojno za sojenje v zadevi P 380/2020-I, je predlagalo delegacijo pristojnosti, ker je hčerka prve tožnice, ki je bila v postopku tudi zaslišana kot priča, zaposlena kot strokovna sodelavka na pravdnem oddelku tega sodišča. Sodeča sodnica sicer strokovne sodelavke ne pozna ter jo je videla le nekajkrat, vendar zaradi videza nepristranskosti predlaga določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, saj se toženec v postopku vse pogosteje osredotoča na „osebna poznanstva“.

3. Pomemben procesni institut, s katerim se zagotavlja ustavna pravica do nepristranskega sojenja (23. člen Ustave Republike Slovenije), je delegacija pristojnosti. Vrhovno sodišče lahko tudi na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Med druge tehtne razloge sodna praksa uvršča tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. V skladu s to zahtevo je treba izključiti vsak razumen dvom v nepristranskost vseh sodnikov določenega sodišča, ki bi se lahko pojavil pri udeležencih postopka ali v javnosti.

4. Dejstva, da je hči prve tožnice kot strokovna sodelavka zaposlena na sodišču, celo na oddelku tega sodišča, ki v zadevi odloča, in je bila v tej pravdi zaslišana kot priča, po oceni Vrhovnega sodišča Republike Slovenije ni mogoče subsumirati pod pojem „drugega tehtnega razloga“ iz 67. člena ZPP. Na pravdnem oddelku tega sodišča dela večje število strokovnih sodelavcev, zato je videz nepristranskosti sojenja, kadar obstajajo določene osebne povezave med zaposlenimi in strankami oziroma udeleženci v postopku, mogoče zagotoviti z ustrezno organizacijo dela.

Objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije, zato v konkretnem primeru po razumnih merilih ne more biti prizadeta, če bo v zadevi odločalo Okrožno sodišče v Ljubljani. Vrhovno sodišče je zato predlog za delegacijo pristojnosti zavrnilo.

5. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP).

Primerjaj odločitvi VS RS I R 99/2011 z dne 15. 9. 2011 in I R 188/2012 z dne 17. 1. 2013.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 231/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-07-24

Jan Zobec (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

prekinitev postopka - zahteva za oceno ustavnosti - ocena ustavnosti ZIZ

Vrhovno sodišče je v zadevi II DoR 62/2020 z dne 22. 5. 2020 s sklepom prekinilo postopek in vložilo zahtevo za presojo ustavnosti določbe prvega odstavka 10. člena ZIZ. Zadeva se pri Ustavnem sodišču vodi pod opr. št. U-I-225/2020.

Ker bi moralo Vrhovno sodišče pri odločanju o obravnavanem predlogu uporabiti navedeni člen ZIZ, je v skladu z drugim odstavkom 23. člena Zakona o Ustavnem sodišču (ZUstS) prekinilo tudi ta postopek.

Postopek se prekine do odločitve Ustavnega sodišča Republike Slovenije o zahtevi za oceno ustavnosti prvega odstavka 10. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (Uradni list RS, št. 3/07 – uradno prečiščeno besedilo, 93/07, 28/09, 51/10, 26/11, 53/14, 54/15 in 11/18 – v nadaljevanju ZIZ).

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo dolžničin ugovor zoper sklep o izvršbi ter odločilo, da slednja sama krije svoje stroške ugovornega in pritožbenega postopka.

2. Višje sodišče je dolžničino pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo. Odločilo je, da dolžnica sama krije tudi stroške pritožbenega postopka.

3. Zoper takšen sklep dolžnica pravočasno vlaga predlog za dopustitev revizije. Vrhovnemu sodišču dopustitev predlaga zaradi odločitve o vprašanju: ali določilo 112. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) velja tudi za primere, ko stranka v postopku izkazuje oddajo pošiljke s priporočeno pošto, dejansko pa poštna pošiljka zaradi napake pošte ni dosegla sodišča ter je stranka v postopku vlogo poslala ponovno, ter se sklicevala na pravilno oddajo prvotne pošiljke?

4. Postopek odločanja o predlogu se prekine.

5. Vrhovno sodišče je v zadevi II DoR 62/2020 z dne 22. 5. 2020 s sklepom prekinilo postopek in vložilo zahtevo za presojo ustavnosti določbe prvega odstavka 10. člena ZIZ.

Zadeva se pri Ustavnem sodišču vodi pod opr. št. U-I-225/2020.

6. Ker bi moralo Vrhovno sodišče pri odločanju o obravnavanem predlogu uporabiti navedeni člen ZIZ, je v skladu z drugim odstavkom 23. člena Zakona o Ustavnem sodišču (ZUstS) prekinilo tudi ta postopek.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Ki se glasi: „Zoper sklep, izdan na drugi stopnji, s katerim je pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne, je dovoljena revizija pod pogoji, ki jih določa zakon, ki ureja pravdni postopek.“

Zakon o ustavnem sodišču (1994) - ZUstS  - člen 23

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 10

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.