VSRS Sklep II DoR 518/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-23

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev nepremoženjske škode - vzdrževanje javnih površin - deljena odgovornost - objektivna odgovornost - krivdna odgovornost

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je odločitev sodišča druge stopnje glede višine prispevka tožnice k nastanku škode materialnopravno pravilna.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je odločitev sodišča druge stopnje glede višine prispevka tožnice k nastanku škode materialnopravno pravilna?

1. Sodišče prve stopnje je naložilo prvi toženki, da je dolžna plačati tožnici odškodnino skupno 6.281,18 EUR. V presežku je zavrnilo tožbeni zahtevek zoper prvo toženko za 28.482,46 EUR. Zavrnilo je tožbeni zahtevek zoper drugo toženko. Ugotovilo je, da je bila lastnica in upravljavka sporne javne površine Občina A., ki je imela s prvo toženko sklenjeno pogodbo o zavarovanju odgovornosti in ne druga toženka. Odločilo je, da javna prometna površina v času škodnega dogodka ni bila ustrezno vzdrževana, sanirana oziroma označena. Višinska razlika v površini pločnika je bila na enem delu 20 do 30 cm in se je zmanjševala na nekaj centimetrov ob nasprotnem robu pločnika. Sanirana je bila z nekaj lopatami betona, kar je še povečalo nevarnost za pešce. Sodišče je ugotovilo, da je bilo tožnici dobro poznano stanje vidljivosti in pločnika. Če bi ravnala kot povprečno pozoren in pazljiv pešec, bi se poškodovanemu pločniku izognila in do padca ne bi prišlo. Zaključilo je, da je tožnica soodgovorna za nastanek škode v višini 70 %.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnice delno ugodilo in spremenilo sodbo sodišča v izpodbijanem delu tako, da je prva toženka dolžna tožnici plačati še nadaljnjo odškodnino 10.468,64 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 6. 9. 2014 dalje do plačila. Ugodilo je pritožbenemu očitku zmotne uporabe materialnega prava zaradi previsoko ugotovljenega prispevka tožnice k nastanku škodnega dogodka in zaključilo, da je v okoliščinah tega primera in upoštevaje podobne primere v sodni praksi pravilen prispevek tožnice 20 %.

3. Predlog za dopustitev revizije vlaga prva toženka. V predlogu za dopustitev revizije zastavi vprašanje: „Ali je odločitev sodišča druge stopnje glede višine soprispevka tožnice materialnopravno pravilna?“

Navaja, da sodna praksa, na katero se sklicuje višje sodišče, ni primerljiva. Izpostavlja sodbe, v katerih je bila soodgovornost pešcev ocenjena drugače ali pa je bila sprejeta odločitev, da upravljavci kljub poškodovanemu cestišču odškodninsko sploh niso odgovorni. Res je, da sporna pot ni bila ustrezno vzdrževana, vendar pa je bila ob povprečni pazljivosti normalno prehodna. Tudi sama tožnica jo je mnogokrat prehodila brez težav.

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v obravnavani zadevi podani glede pravnega vprašanja, navedenega v izreku sklepa (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131, 171, 179

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.