TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I Up 206/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-06

UPRS (zunanji oddelek v Novi Gorici) Sklep III U 240/2018

dr. Erik Kerševan (preds.), Brigita Domjan Pavlin (poroč.), Peter Golob

ustavitev postopka zaradi neplačane sodne takse

Pritožnik je v upravnem sporu zoper toženo stranko zaradi sklepa o davčni izvršbi vložil tožbo. Prvi člen Zakona o sodnih taksah določa, da se pred sodišči v Republiki Sloveniji plačujejo takse po določbah tega zakona in taksne tarife, ki je njegov sestavni del. Če torej pritožnik želi sodno varstvo zoper izdano upravno odločbo, je pred slovenskimi sodišči dolžan plačati sodno takso, in to ne glede na to, kje živi in rezident katere države je.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje štelo, da je tožnik (v nadaljevanju pritožnik) zaradi neplačila sodne takse tožbo umaknil in je zato postopek na podlagi drugega odstavka 34. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) ustavilo.

2. Pritožnik vlaga pritožbo iz vseh pritožbenih razlogov ter predlaga, da Vrhovno sodišče pritožbi ugodi in sklep odpravi.

3. Tožena stranka na pritožbo ni odgovorila.

5. V obravnavani zadevi pritožnik v danem roku ni poravnal sodne takse za tožbo, zaradi česar je Upravno sodišče tožbo štelo za umaknjeno in je postopek ustavilo.

6. Pritožnik v pritožbi navaja, da ni rezident Republike Slovenije, saj formalno živi na Svobodnem tržaškem ozemlju in bi posledično moral biti oproščen vsakršnega plačila sodne takse in dohodnine v Sloveniji. Formalno imajo namreč po njegovem mnenju oblast nad tem teritorijem še vedno Združeni Narodi. Podlaga za izdajo izpodbijanega sklepa naj bi bila nezakonita, saj temelji na odločbi, ki je nična in pomeni poseg v njegove z Ustavo in konvencijo o človekovih pravicah zajamčene pravice.

7. Ti pritožbeni očitki so nepravilni in nerelevantni ter očitno neutemeljeni. Pritožnik je v upravnem sporu zoper toženo stranko zaradi sklepa o davčni izvršbi vložil tožbo. Prvi člen Zakona o sodnih taksah pa določa, da se pred sodišči v Republiki Sloveniji plačujejo takse po določbah tega zakona in taksne tarife, ki je njegov sestavni del. Če torej pritožnik želi sodno varstvo zoper izdano upravno odločbo, je pred slovenskimi sodišči dolžan plačati sodno takso, in to ne glede na to, kje živi in rezident katere države je. Druge pritožbene navedbe, kot so na primer navedbe glede pripadnosti ozemlja Socialistični federativni republiki Jugoslaviji, so za odločitev v zadevi popolnoma nerelevantne.

8. Ker je bila odločitev sodišča prve stopnje pravilna in na zakonu utemeljena, je Vrhovno sodišče pritožbo na podlagi 76. člena v zvezi s prvim odstavkom 82. člena ZUS-1 kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep.

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 34, 34/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 17/2019-9
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-19

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - III. kategorija invalidnosti - premestitev - ohranitev pridobljenih pravic - plača

Revizija se dopusti glede vprašanja pravilne uporabe določb podjetniške in kolektivne pogodbe dejavnosti o pravicah premeščenega delavca.

Revizija se dopusti glede vprašanja pravilne uporabe določb podjetniške in kolektivne pogodbe dejavnosti o pravicah premeščenega delavca.

1. Sodišče prve stopnje je tožnici prisodilo razliko v plači za obdobje od 1. 1. 2013 do 30. 9. 2016 v skupnem znesku 5.182,06 EUR bruto s pripadajočimi zamudnimi obrestmi od neto zneskov. Zahtevek za plačilo 3.343,34 EUR neto je zavrnilo. Ugotovilo je, da je bila tožnica premeščena kot invalid III. kategorije na drugo delovno mesto, zato je zaradi manjše plače na tem delovnem mestu upravičena do razlike v skladu z določbami podjetniške kolektivne pogodbe in Kolektivne pogodbe elektrogospodarstva Slovenije (Kolektivna pogodba dejavnosti, Ur. l. RS št. 38/96 in naslednji).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sodbo in sklep sodišča prve stopnje.

3. V pravočasnem predlogu za dopustitev revizije toženka kot pomembni izpostavlja dve vprašanji v zvezi s pravilno uporabo materialnega prava, konkretno določb 80., 84., 85., 86., in 136. člena podjetniške kolektivne pogodbe in razlago teh določb z vidika 94. člena Kolektivne pogodbe dejavnosti. Meni, da sodišče določb kolektivnih pogodb ni pravilno razlagalo oziroma jih je razlagalo preširoko, ker bi moralo upoštevati, da tožnica ni bila premeščena na pobudo delodajalca, pač pa zaradi invalidnosti III. kategorije in odločbe ZPIZ, ki je delodajalcu nalagala premestitev delavke.

5. Sodišče po prvem odstavku 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nadaljnji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ocenjuje, da so pogoji iz 367. a člena ZPP glede vprašanja iz izreka tega sklepa izpolnjeni, zato je revizijo v tem obsegu dopustilo.

Kolektivna pogodba elektrogospodarstva Slovenije (1996) - člen 94

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII Ips 202/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-16

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), Marjana Lubinič, Borut Vukovič, mag. Irena Žagar

Ugotovi se, da je tožena stranka umaknila revizijo.

Ugotovi se, da je tožena stranka umaknila revizijo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožnika za ugotovitev, da mu je delovno razmerje pri toženi stranki z dnem 15. 2. 2017 nezakonito prenehalo in da je izredna odpoved pogodbe o zaposlitvi iz krivdnega razloga z dne 10. 2. 2017 nezakonita. Zavrnilo je tudi njegov tožbeni zahtevek, da ga je dolžna tožena stranka pozvati nazaj na delo pod pogoji pogodbe o zaposlitvi, ki mu je bila nezakonito odpovedana, ga za obdobje od 16. 2. 2017 do vrnitve nazaj na delo prijaviti v socialna zavarovanja ter mu za to obdobje obračunati mesečna bruto nadomestila plače, od teh zneskov plačati prispevke in akontacijo dohodnine ter mu izplačati mesečna neto nadomestila plače skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Odločilo je še, da vsaka stranka krije svoje stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnika ugodilo in izpodbijano sodbo spremenilo tako, da je ugotovilo, da tožniku delovno razmerje pri toženi stranki ni prenehalo 15. 2. 2017 in da je izredna odpoved pogodbe o zaposlitvi z dne 10. 2. 2017 nezakonita. Toženi stranki je naložilo, da tožnika pozove nazaj na delo pod pogoji nezakonito odpovedane pogodbe o zaposlitvi, ga za obdobje od 16. 2. 2017 do vrnitve na delo prijavi v socialna zavarovanja, mu za to obdobje obračuna mesečna bruto nadomestila plač, od teh zneskov plača prispevke in akontacijo dohodnine ter mu izplača mesečna neto nadomestila plač skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Toženi stranki je naložilo, da povrne tožniku njegove pravdne stroške, nastale v postopku pred sodiščem prve stopnje in stroške pritožbenega postopka.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožena stranka po predhodni dopustitvi revizije vložila revizijo zaradi bistvenih kršitev določb pravdnega postopka pred sodiščem prve stopnje, ki jih je uveljavljala pred sodiščem druge stopnje, zaradi bistvenih kršitev določb pravdnega postopka pred sodiščem druge stopnje in zaradi zmotne uporabe materialnega prava.

4. Tožena stranka je z vlogo z dne 3. 4. 2019 umaknila revizijo, ker sta pravdni stranki glede konkretne zadeve sklenili poravnavo. Vrhovnemu sodišču je predlagala, da revizijski postopek ustavi, vsaka stranka pa naj nosi svoje stroške v revizijskem postopku.

5. Dokler sodišče ne izda odločbe, lahko stranka umakne že vloženo revizijo (drugi odstavek 334. člena Zakona o pravdnem postopku; Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.; ZPP, v zvezi s 383. členom ZPP). Ker Vrhovno sodišče o vloženi reviziji tožene stranke v času do njenega umika še ni izdalo odločbe, je umik revizije dopusten in upošteven. Vrhovno sodišče zato o reviziji ni odločalo, temveč le ugotavlja, da je revizija umaknjena.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 334, 383

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep X Ips 404/2007, enako tudi X Ips 306/2008, X Ips 15/2010
VSRS Sklep VIII DoR 4/2019-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-02-19

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Irena Žagar

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DELOVNO PRAVO - SOCIALNO VARSTVO

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - zavarovalna doba - delo na kmetiji

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bilo pravilno uporabljeno materialno pravo v zvezi z vštevanjem dela na kmetiji v zavarovalno dobo.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bilo pravilno uporabljeno materialno pravo v zvezi z vštevanjem dela na kmetiji v zavarovalno dobo.

1. Sodišče prve stopnje je odpravilo odločbi toženke z dne 22. 11. 2016 in z dne 10. 5. 2016 ter odločilo, da se tožniku v pokojninsko dobo kot zavarovalna doba všteje čas dela na kmetijskem posestvu očeta J. K. za čas od 25. 6. 1973 do 13. 4. 1974 in od 13. 6. 1975 do 31. 12. 1983.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženke ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije. Navaja, da so stališča sodišča druge stopnje v zvezi z vštevanjem dela na kmetiji v zavarovalno dobo v nasprotju s sodno prakso Vrhovnega sodišča RS.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami), zato je revizijo dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 280/2018-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-02-19

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), mag. Irena Žagar

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - tedenski počitek - vojska

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo materialno pravo glede opredelitve, ali tudi nošenje službene uniforme ali športne opreme Slovenske vojske, raztovarjanje vode za pitje, oddajanje umazanih oblačil v pranje, prevzemanje čistih oblačil, nahajanje v bazi, sestanki v zvezi z obveznostmi naslednjega dne pomenijo, da tedenski počitek pripadniku ni bil omogočen.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo materialno pravo glede opredelitve, ali tudi nošenje službene uniforme ali športne opreme Slovenske vojske, raztovarjanje vode za pitje, oddajanje umazanih oblačil v pranje, prevzemanje čistih oblačil, nahajanje v bazi, sestanki v zvezi z obveznostmi naslednjega dne pomenijo, da tedenski počitek pripadniku ni bil omogočen?

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je toženka dolžna tožniku plačati znesek 2.159,30 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 23. 9. 2013 dalje do plačila zaradi nezagotavljanja tedenskega počitka na misiji. Višji tožbeni zahtevek za plačilo zneska 126,61 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 23. 9. 2013 dalje do plačila, je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbi toženke in potrdilo izpodbijani del sodbe in sklepa sodbe sodišča prve stopnje.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije glede vprašanja, ali določene aktivnosti (kot npr. nošenje službene uniforme, raztovarjanje pitne vode) pomenijo, da tedenski počitek pripadniku ni bil omogočen; v zvezi z uporabo Direktive 2003/88/ES ter glede pravnega statusa posebnega misijskega dopusta.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami), zato je revizijo v tem delu dopustilo. V preostalem delu pogoji za dopustitev revizije niso podani.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 100/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-15

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - superficies solo cedit - sprememba tožbe - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je dovolilo spremembo tožbe z dne 22. 2. 2016 (I. točka izreka). Zavrnilo je tožbeni zahtevek na ugotovitev, da je tožnik solastnik v idealnem deležu do 1/10 nepremičnin z ID oznakami ..., k.o. ... Zavrnilo je tudi zahtevek na prednostno plačilo terjatve v znesku 53.200,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 10. 7. 2014 do plačila, in sicer iz stroškov stečajnega postopka St 568/2012 (III. točka izreka). Tožniku je naložilo, da tožencu plača pravdne stroške z zakonskimi zamudnimi obrestmi (IV. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije in predlagal dopustitev revizije glede naslednjih pravnih vprašanj:

– Kakšne so pravice lastnika zemljišča na stavbi, ki deloma stoji na njegovi nepremičnini?

- Ali mora sodišče v primeru privilegirane spremembe tožbe, ki je posledica odtujitve sporne stvari ali pravice med pravdo, odločiti o spremenjenem zahtevku, ali lahko kljub temu odloči o zahtevku, ki ga je tožnik sprva uveljavljal?

4. Predlagatelj meni, da sta nižji sodišči napačno uporabili pravilo superficies solo cedit in da bi morali odločiti o spremenjenem tožbenem zahtevku.

6. Predpostavke za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso izpolnjene. Skladno z določbo drugega odstavka 367.c člena istega zakona je zato Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009
VSRS Sklep II DoR 489/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-08

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - kupoprodajna pogodba - navidezna (simulirana) pogodba - lastninska pravica na vozilu - pridobitev lastninske pravice - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da se sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 127034/2014 z dne 26. 9. 2014 zoper toženko razveljavi tudi v prvem in tretjem odstavku izreka ter razsodilo, da je toženka dolžna v roku 15 dni nerazdelno s S. M. plačati tožniku glavnico v znesku 43.542,58 EUR in glavnico v znesku 19.489,84 EUR, oboje skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi (opredeljenimi v II. In III. točki izreka odločbe sodišča prve stopnje). Odločilo je, da je toženka dolžna povrniti tožniku njegove stroške pravdnega postopka v znesku 1.384,00 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je toženkino pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep in sodbo sodišča prve stopnje ter odločilo, da toženka sama krije svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga toženka. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pomembnih pravnih vprašanjih glede razlage pomena in učinkov prirejenosti zakonov, določb (pisne) kupoprodajne pogodbe oziroma pooblastila zanjo, ker je izpodbijana odločba pritožbenega sodišča nepravilna: 1) ker je za razlago lastništva motornih vozil po 41. členu Zakona o obveznih zavarovanjih v prometu uporabilo 62. in 63. člen v zvezi z 11. točko prvega odstavka 3. člena Zakona o motornih vozilih, po katerih se lastništvo vozila pridobi šele z vpisom v register vozil; 2) ker bi se za pooblastilo za kupoprodajno pogodbo in s tem lastništvo vozila, ki je bila sklenjena preko „slamnatega kupca“ z namenom prikritja premoženja in neplačila dolgov, zaradi navideznosti moralo uporabiti 50. člen Obligacijskega zakonika, čeprav prodajalec vozila tega ni vedel; 3) ker pogodba z navideznim kupcem ni veljavna pogodba, če ni sklenjena v poslovnem interesu osebe, ki je ostala v ozadju (toženke) in če koristi niso prenesene na dejanskega gospodarja posla na podlagi obligacijske zaveze, zaradi česar ni moglo priti do prenosa omenjene pravice in zato toženka (resnični kupec) nikoli ni postala lastnica vozila.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v toženkinem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je njen predlog zavrnilo (367.c člen ZPP). Toženka, ki s predlogom ni uspela, sama krije svoje stroške postopka za dopustitev revizije (prvi odstavek 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c

Zakon o obveznih zavarovanjih v prometu (1994) - ZOZP  - člen 41, 62, 63

Zakon o motornih vozilih (2010) - ZMV  - člen 3, 3/1-11

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 50

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 43/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-28

Jan Zobec (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti

Morebitne pristranske osebne okoliščine posamezne sodnice (ki v zadevi ne sodi več) so lahko kvečjemu razlog za njeno izločitev in ne krhajo objektivne nepristranskosti celotnega sodišča. Prav tako delegacije ne utemeljuje domnevna dolgotrajnost obravnavanega sodnega postopka.

1. Pred Okrožnim sodiščem v Mariboru poteka pravdni postopek III P 740/2010 za ugotovitev deleža na skupnem premoženju in izstavitve zemljiškoknjižne listine.

2. Tožeča stranka je Vrhovnemu sodišču predlagala delegacijo pristojnosti zaradi zagotovitve nepristranskega sojenja. Sojenje Okrožnega sodišča v Mariboru naj bi bilo neustrezno in s pravnega stališča nedopustno. Postopek traja od leta 2010, kar naj bi bil dokaz, da ni mogoče pričakovati poštene obravnave in enakosti strank v postopku. To dejstvo naj bi izhajalo iz sporočila varuha človekovih pravic z dne 21. 12. 2018. Sodnica A. A. in predsednica sodišča B. B. naj bi bili objektivno in subjektivno odgovori za sojenje v nerazumnem roku. Sodnica A. A. in odvetnica C. C. naj bi se odlično poznali in sodelovali. Okrožno sodišče v Mariboru naj ne bi bilo sposobno varovati pravne varnosti in 14. člena Ustave RS ter pošteno in korektno soditi.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča. Okoliščine, ki jih navaja predlagatelj, po presoji Vrhovnega sodišča niso takšne, ki bi utemeljevale delegacijo pristojnosti v zadevi. Morebitne osebne okoliščine posamezne sodnice (ki v zadevi ne sodi več) so lahko kvečjemu razlog za njeno izločitev in ne krhajo objektivne nepristranskosti celotnega sodišča. Prav tako delegacije ne utemeljuje domnevna dolgotrajnost obravnavanega sodnega postopka. V skladu z enotno sodno prakso zgolj dolgotrajnost sodnega postopka in izguba zaupanja stranke v potek postopka, sama po sebi ne predstavljata utemeljenega razloga za določitev drugega pristojnega sodišča.

Zato je Vrhovno sodišče predlog tožnika za prenos pristojnosti zavrnilo.

Prim. VSRS sklepe I R 126/2018 z dne 6. 9. 2018, I R 119/2018 z dne 9. 8. 2018 in I R 70/2018 z dne 7. 6. 2018

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 96/2016, enako tudi VSRS Sklep I R 147/2018, VSRS Sklep I R 161/2018

VSRS Sklep I R 151/2018, enako tudi VSRS Sklep I R 175/2018
VSRS Sklep II DoR 22/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-15

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - NEPRAVDNO PRAVO - STVARNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - pripadajoče zemljišče - garaža - dokazovanje z izvedencem - postavitev novega izvedenca - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je predlogu za določitev pripadajočega zemljišča delno ugodilo. V preostalem delu je predlog zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo predlagateljev zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje so predlagatelji vložili predlog za dopustitev revizije in predlagali dopustitev revizije glede naslednjih pravnih vprašanj:

– Ali iz konkretiziranih pripomb predlagateljev zoper ugotovitve izvedenca, navedenih v vlogah z dne 3. 2. 2015, 1. 9. 2015, 16. 12. 2016, 13. 2. 2017 ter 11.07.2017, upoštevajoč izvedensko mnenje z dopolnitvami in zaslišanje izvedenca na naroku z dne 23. 11. 2016, izhaja takšen dvom v pravilnost in popolnost izvedenčevih ugotovitev, da bi bilo upravičeno preizkusiti njegovo mnenje s postavitvijo novega izvedenca?

- Ali je sodišče prve oziroma druge stopnje s tem, ko ni obrazloženo zavrnilo (se izreklo) o predlogu predlagateljev po postavitvi novega izvedenca ter tudi novega izvedenca ni postavilo, zagrešilo absolutno kršitev iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP oziroma relativno bistveno kršitev tretjega odstavka 254. člena ZPP?

- Ali zemljišče (konkretno garaža), ki po osnovni funkciji služi stavbi oziroma njenim stanovalcem ter je tudi tehnično in funkcionalno povezano s to stavbo, ne more predstavljati pripadajočega (funkcionalnega) zemljišča, ker hkrati s svojo osnovno funkcijo, zlasti zaradi svoje nivojske narave, služi še tudi drugim funkcijam?

- Ali je pretekla raba zemljišča iz 3. točke prvega odstavka 43. člena ZVEtL-1, kot to zatrjujeta sodišči prve in druge stopnje, upoštevna le v primerih, ko prostorski akti dopuščajo dvom o namenski rabi določenega zemljišča, ali pa jo je možno uporabiti tudi kot kasnejši korektiv (spremembo oziroma nadomestilo) teh aktov?

- Katera dejstva in strokovna pravila so odločilna za razmejitev med pripadajočim zemljiščem posamezne stavbe in zemljiščem v splošni oziroma javni rabi, če prostorski akt, na podlagi katerega je bila soseska urejena, o tem molči?

5. Predpostavke za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso izpolnjene. Skladno z določbo drugega odstavka 367.c člena istega zakona je zato Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o vzpostavitvi etažne lastnine na določenih stavbah in o ugotavljanju pripadajočega zemljišča (2017) - ZVEtL-1  - člen 42, 42/1, 43, 43/1, 51

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.