TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep III DoR 185/2019-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-21

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

OBLIGACIJSKO PRAVO - PRAVO EVROPSKE SKUPNOSTI

dopuščena revizija - kršitev pravil o javnem naročanju - finančni popravek - sofinanciranje iz sredstev evropske kohezijske politike - sredstva evropske kohezijske politike - nadzor nad namensko porabo sredstev

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je odločitev Višjega sodišče v Mariboru v sodbi I Cpg 305/2018, da ni pravne podlage za izrek finančnih popravkov glede na pogodbeno dogovorjeno uporabo Uredbe ES št. 1083/2006, materialno pravno pravilna.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je odločitev Višjega sodišče v Mariboru v sodbi I Cpg 305/2018, da ni pravne podlage za izrek finančnih popravkov glede na pogodbeno dogovorjeno uporabo Uredbe ES št. 1083/2006, materialno pravno pravilna?

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek in sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 70834/2014 z dne 28. 5. 2014 razveljavilo v delu, s katerim je bilo toženi stranki kot dolžniku naloženo, da tožeči stranki kot upniku v roku 8 dni plača glavnico 1,796.211,50 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 4. 3. 2014 in 1.402,50 EUR izvršilnih stroškov z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (I. točka izreka). Tožeči stranki je naložilo povrnitev 31.505,69 EUR pravdnih stroškov tožene stranke z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo (I. točka izreka) ter odločilo, da pravdni stranki sami krijeta vsaka svoje stroške pritožbenega postopka (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja tako, kot je opredeljeno v izreku sklepa. Revizijo je zato glede tega dopustilo.

5. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

EU - Direktive, Uredbe, Sklepi / Odločbe, Sporazumi, Pravila

Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 - člen 98

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 64/2020-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-26

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

dopuščena revizija - stroški prevoza na delo - javni uslužbenec - prevozni stroški - javni prevoz - kilometrina

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje materialno pravno pravilno razlagalo pojem "javni prevoz ni možen" v zvezi s pravico do povrnitve stroškov prevoza javnega uslužbenca v višini stroškov prevoza z javnimi prevoznimi sredstvi.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje materialno pravno pravilno razlagalo pojem »javni prevoz ni možen« v zvezi s pravico do povrnitve stroškov prevoza javnega uslužbenca v višini stroškov prevoza z javnimi prevoznimi sredstvi.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek tožnice za izplačilo razlike v stroških prevoza na delo v znesku 1.920,00 EUR. Presodilo je, da ji je toženka upravičeno priznala le (nižje) stroške kilometrine. Sodišče druge stopnje je s presojo soglašalo. Pojasnilo je, da tožnica nima možnosti prevoza z javnimi sredstvi pod pogoji iz 168. člena Zakona o uravnoteženju javnih financ (ZUJF, Ur. l. RS, št. 40/2012 in naslednji) in Aneksa h Kolektivni pogodbi zdravstva in socialnega varstva Slovenije za leto 2012 (Ur. l. RS, št. 40/2012), ker bi tožnici pot z javnim prevozom na relaciji Šenčur – Kranj vzela več kot eno uro v eno smer, kombinacija primestnega in mestnega prometa pa ni možna, ker je od končne postaje primestnega prometa do delovnega mesta manj kot 2 kilometra.

2. Tožnica je vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem postavlja vprašanje, ali je sodišče druge stopnje materialno pravno pravilno razlagalo pojem »javni prevoz ni možen« v zvezi s pravico do povrnitve stroškov prevoza javnega uslužbenca v višini stroškov prevoza z javnimi prevoznimi sredstvi.

4. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

5. Ker so izpolnjeni pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP glede vprašanja, ki je opredeljeno v izreku tega sklepa, je Vrhovno sodišče revizijo dopustilo. Odločitev je sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

Zakon za uravnoteženje javnih financ (2012) - ZUJF  - člen 168

Aneks h Kolektivni pogodbi za dejavnost zdravstva in socialnega varstva Slovenije (2012) - člen 5, 5/1, 5/2, 5/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 83/2020-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-12

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), Marjana Lubinič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZDRAVSTVENO ZAVAROVANJE

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - povračilo stroškov zdravljenja v tujini - neupravičena obogatitev

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek, da je toženec dolžan tožeči stranki vrniti 34.232,11 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od datuma vročitve tožbe dalje ter tožeči stranki naložilo, da tožencu povrne stroške postopka v višini 257,03 EUR.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženca ugodilo in spremenilo stroškovni sklep; pritožbo tožeče stranke je zavrnilo in v nespremenjenem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je tožeča stranka vložila predlog za dopustitev revizije z vprašanji:

– ali za nastanek, priznanje ali/in izplačilo dejanskih stroškov zadostuje materialnopravno upravičenje, temelječe na zakonu, ali mora za nastanek, priznanje ali/in izplačilo dejanskih stroškov nastopiti tudi premik premoženja pri upravičencu (prejemniku) do dejanskih stroškov,

- ali se pri nastanku, priznanju in/ali izplačilu dejanskih stroškov glede dolžniško upniškega razmerja v smislu 271. člena Obligacijskega zakonika upošteva zavarovalniški vidik (razmerje med zavodom in zavarovano osebo), ali se upošteva civilnopravni vidik med osebami, ki niso v zavarovalnem razmerju, torej ali se upošteva razmerje med izvajalcem zdravstvenih storitev, ki nastopa v vlogi upnika do zavarovane osebe in med zavarovano osebo kot dolžnikom do izvajalca zdravstvenih storitev,

- ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno uporabili materialno pravo 271. in 274. člena Obligacijskega zakonika, ko sta humanitarno organizacijo šteli kot izpolnitvenega pomočnika tožeče stranke?

5. Glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.), zato se revizija v tem delu dopusti.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 190

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 74/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-26

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - politični zapornik - poprava krivic - pokojninska doba - pokojninska doba brez dokupa

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali se lahko pokojninska doba, ki je bila tožniku priznana na podlagi Zakona o popravi krivic (ZPKri) v dvojnem trajanju, izenači s pokojninsko dobo brez dokupa iz četrtega odstavka 27. člena po Zakonu o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (ZPIZ-2).

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali se lahko pokojninska doba, ki je bila tožniku priznana na podlagi Zakona o popravi krivic (ZPKri) v dvojnem trajanju, izenači s pokojninsko dobo brez dokupa iz četrtega odstavka 27. člena po Zakonu o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (ZPIZ-2).

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek na odpravo odločb toženca z dne dne 19. 3. 2019 in dne 27. 2. 2019, za priznanje pravice do starostne pokojnine brez odbitkov ter za izplačilo razlik med že izplačano pokojnino in starostno pokojnino brez odbitkov.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožnika in spremenilo sodbo sodišča prve stopnje tako, da je odpravilo odločbi toženca in zadevo vrnilo v ponovno odločanje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije glede pravnega vprašanja, ali se lahko pokojninska doba, ki je bila tožniku priznana na podlagi ZKPri v dvojnem trajanju, izenači s pokojninsko dobo brez dokupa iz četrtega odstavka 27. člena po ZPIZ-2?

5. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prave ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji iz prvega odstavka 367. a člena ZPP glede vprašanja, ki je opredeljeno v izreku tega sklepa, zato je revizijo dopustilo. Odločitev je sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

Zakon o popravi krivic (1996) - ZPKri  - člen 1, 6, 6/1, 7, 20, 20/1

Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (2012) - ZPIZ-2  - člen 7-23, 27, 29, 161, 161/1-23

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 22/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-15

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odgovornost za stvarne napake - garancija - tehnične značilnosti izdelka - znižanje kupnine - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je kupnino za sporno tovorno vozilo zmanjšalo za 95 % (I. točka izreka) in odločilo, da je toženka dolžna tožniku plačati 59.804,40 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 30. 12. 2014 dalje (II. točka izreka) ter pravdne stroške v višini 8.787,48 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi (III. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je toženkini pritožbi delno ugodilo in izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje razveljavilo v I. točki izreka glede višine znižanja kupnine ter v II. in III. točki izreka in zadevo v tem obsegu vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje. V preostalem delu je pritožbo zavrnilo in izpodbijano sodbo glede podlage garancijske odgovornosti potrdilo. Odločitev o pritožbenih stroških je pridržalo za končno odločbo.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga toženka. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pomembnih pravnih vprašanjih: 1) Kakšna je pravna razlaga pojma okvare stvari? 2) Ali je okvara podana v primeru, ko sestavni deli stvari sami po sebi nimajo nobene napake, vendar njene lastnosti ne omogočajo običajne oziroma posebne rabe stvari? 3) Ali ponudnik, ki se prijavi na javni razpis, nosi odgovornost, da mora ponujeno blago, poleg v javnem razpisu navedenih pogojev in zahtev, imeti tudi lastnosti potrebne za njegovo razkrito posebno rabo, čeprav ta ni izrecno določena v javnem razpisu? 4) Ali je odgovornost za pravilno izbiro blaga na javnem razpisu, s katero se bo dosegel namen javnega razpisa, na strani ponudnika ali na strani naročnika javnega razpisa? 5) Ali nezmožnost rabe kupljene stvari na način, kot si je želel kupec, pri čemer je stvar izbral kupec in sam določil tudi, katere tehnične zahteve naj stvar izpolnjuje, stvar pa te tehnične zahteve v celoti izpolnjuje, vzpostavlja obveznost prodajalca iz naslova garancije za brezhibno delovanje stvari?

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v toženkinem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je njen predlog zavrnilo (367.c člen ZPP). Toženka, ki s predlogom ni uspela, sama krije svoje stroške postopka za dopustitev revizije (prvi odstavek 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenim v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 15/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-15

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost revizije v nepravdnem postopku - ureditev razmerij med etažnimi lastniki - zavrženje predloga

V skladu s 34. členom ZNP v nepravdnem postopku revizija ni bila dovoljena, razen če je zakon določil drugače. Ker ZNP v dvanajstem poglavju, ki ureja postopek za ureditev razmerij med solastniki, revizije ni izrecno dovolil, ta v tem postopku ni dovoljena in je tudi ni mogoče dopustiti.

1. Sodišče prve stopnje je nadomestilo pogodbo o medsebojnih razmerjih etažnih lastnikov.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo predlagateljice zavrnilo.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je predlagateljica vložila predlog za dopustitev revizije.

5. Zakon o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP-1) se uporablja od 15. 4. 2019.

V prvem odstavku 216. člena ZNP-1 je določeno, da se postopki, ki so bili začeti pred uveljavitvijo tega zakona pred pristojnimi sodišči, dokončajo po določbah do sedaj veljavnih predpisov. V drugem odstavku istega člena je določeno, da se postopek nadaljuje po tem zakonu, če se po uveljavitvi tega zakona v postopkih iz prejšnjega odstavka odločba sodišča prve stopnje razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v ponovno odločanje.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da je bil konkretni postopek začet še pred uveljavitvijo ZNP-1. V predmetni zadevi je bil s sklepom z dne 6. 3. 2017 predlog za nadomestitev pogodbe o medsebojnih razmerjih zavrnjen. To odločbo je Višje sodišče v Mariboru s sklepom I Cp 563/2017 z dne 28. 7. 2017 razveljavilo ter zadevo vrnilo v novo odločanje. Ker do razveljavitve odločbe sodišča prve stopnje ni prišlo po uveljavitvi ZNP-1, se na podlagi prvega odstavka 216. člena ZNP-1 za celoten postopek, vključno z revizijskim postopkom, uporabljajo določbe prej veljavnega Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP).

7. V skladu s 34. členom ZNP v nepravdnem postopku revizija ni bila dovoljena, razen če je zakon določil drugače. Ker ZNP v dvanajstem poglavju, ki ureja postopek za ureditev razmerij med solastniki, revizije ni izrecno dovolil, ta v tem postopku ni dovoljena in je tudi ni mogoče dopustiti. Vrhovno sodišče je zato predlog za dopustitev revizije zavrglo (377. člen Zakona o pravdnem postopku v povezavi s 37. členom ZNP).

Uradni list SRS, št. 30/86 s spremembami in dopolnitvami.

Zakon o nepravdnem postopku (2019) - ZNP-1  - člen 216, 216/1

Zakon o nepravdnem postopku (1986) - ZNP  - člen 34, 37

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 2/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-23

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sodnik pristojnega sodišča kot stranka v izvršilnem postopku - objektivna nepristranskost sodišča

Po praksi Vrhovnega sodišča drug tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP pomeni tudi dejstvo, da je stranka postopka sodnik na sodišču, pred katerim teče konkretni postopek.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Ljubljani.

1. Okrajno sodišče na Jesenicah, ki je stvarno in krajevno pristojno za odločanje v tej izvršilni zadevi, je predlagalo Vrhovnemu sodišču delegacijo pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Predlog je utemeljilo z navedbo, da je stranka (dolžnik) konkretnega izvršilnega postopka sodnik tamkajšnjega sodišča. Pojasnilo je, da je predlogu za izločitev okrajnega sodnika, ki mu je bila zadeva dodeljena v reševanje, že ugodilo, meni pa, da noben drug sodnik pristojnega sodišča ne bi mogel obravnavati zadeve na način, da bi bil ohranjen videz objektivne nepristranskosti sodišča. Enako naj bi veljalo tudi za ostale notranje organizacijske enote Okrožnega sodišča v Kranju; dolžnik naj bi bil že dolga leta sodnik in v tesnih medsebojnih odnosih tudi s sodniki drugih organizacijskih enot.

3. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi z določbo 15. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge sodi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sojenja, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča. Ta t.i. videz nepristranskosti bi bil lahko prizadet v primeru obstoja okoliščin, zaradi katerih bi se lahko v javnosti, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, ustvaril vtis, da vsi sodniki pristojnega sodišča ne bi mogli prosto odločati po svoji vesti.

4. Po praksi Vrhovnega sodišča táko okoliščino in torej drug tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP pomeni tudi dejstvo, da je stranka postopka sodnik na sodišču, pred katerim teče konkretni postopek. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Ljubljani.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 95/2020-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-06-09

mag. Marijan Debelak (preds.), Borut Vukovič (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - pokojnina - pokojninska doba - pokojninska doba brez dokupa - poprava krivic

- ali je pravilno stališče sodišč, da se pokojninska doba, ki je bila tožniku priznana na podlagi Zakona o popravi krivic (ZPKri), upošteva kot pokojninska doba brez dokupa,

- ali je pravilno stališče sodišč, da je toženka dolžna pri odmeri pokojnine tožniku upoštevati tretji odstavek 6. člena ZPKri.

- ali je pravilno stališče sodišč, da se pokojninska doba, ki je bila tožniku priznana na podlagi Zakona o popravi krivic (ZPKri), upošteva kot pokojninska doba brez dokupa,

- ali je pravilno stališče sodišč, da je toženka dolžna pri odmeri pokojnine tožniku upoštevati tretji odstavek 6. člena ZPKri.

1. Sodišče prve stopnje je odpravilo odločbi toženke z dne 29. 1. 2019 in z dne 18. 9. 2018, št. dosjeja 16 6039114 in zadevo vrnilo toženki v novo upravno odločanje.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije z vprašanji:

– ali se lahko pokojninska doba, ki je bila tožniku priznana na podlagi Zakona o popravi krivic (Ur. l. RS, št. 59/1996 s spremembami, ZPKri) v dvojnem in v enojnem trajanju, izenači s pokojninsko dobo brez dokupa iz četrtega in petega odstavka 27. člena ZPIZ-2,

- ali je podana pravna podlaga za izračun pokojninske osnove po tretjem odstavku 6. člena ZPKri za tožnika, ki je uživalec 20 % izplačila predčasne pokojnine po določbi prvega odstavka 39. a člena ZPIZ-2 in je še vedno aktivni zavarovanec?

5. Glede vprašanj, opredeljenih v izreku tega sklepa, so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, zato se revizija dopusti.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

Zakon o popravi krivic (1996) - ZPKri  - člen 6

Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (2012) - ZPIZ-2  - člen 27

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 100/2020-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-06-09

Marjana Lubinič (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), Borut Vukovič

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - odškodnina za nesrečo pri delu - soprispevek - višina denarne odškodnine

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je materialnopravno pravilna odločitev sodišča druge stopnje o višini soprispevka tožnika in o višini prisojene odškodnine za telesne bolečine in duševne bolečine zaradi zmanjšanja življenjske aktivnosti.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je materialnopravno pravilna odločitev sodišča druge stopnje o višini soprispevka tožnika in o višini prisojene odškodnine za telesne bolečine in duševne bolečine zaradi zmanjšanja življenjske aktivnosti.

1. Sodišče prve stopnje je ob ugotovitvi objektivne odgovornosti prve toženke za nesrečo pri delu, soprispevka tožnika, ki ga je ocenilo na 60%, in že plačanega delnega zneska odškodnine, tožniku v breme obeh strank nerazdelno za nepremoženjsko škodo prisodilo še 295,50 EUR ter 11.342,01 EUR iz naslova premoženjske škode. Prisodilo mu je tudi zakonske zamudne obresti od zneskov in datumov zapadlosti, ki so razvidni iz sodbe, višji zahtevek pa je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi tožnika in druge toženke in odločitev sodišča prve stopnje delno razveljavilo glede plačila premoženjske škode v znesku 6.400 EUR in odločitev tudi delno spremenilo. Sprememba sodbe se v glavnem nanaša na odločitev o odškodnini za nepremoženjsko škodo; soprispevek tožnika je namreč sodišče druge stopnje znižalo na 50%, obenem pa mu je prisodilo višjo odškodnino za nepremoženjsko škodo (8.225,50 EUR).

3. V predlogu za dopustitev revizije prva toženka postavlja vprašanja o materialno pravni pravilnosti odločitve o višini soprispevka tožnika, v zvezi s tem tudi pomena tega, da je bil tožnik (ki ni uporabil varnostnega pasu) delovodja, postavlja pa tudi vprašanje glede odmere odškodnine s strani sodišča druge stopnje za telesne bolečine in duševne bolečine zaradi zmanjšanja življenjske aktivnosti. V zvezi z vprašanji zatrjuje odmik od sodne prakse, na katero se sklicuje.

5. V skladu s 367.a členom ZPP revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije, zato je le to dopustilo glede vprašanj, ki sta navedeni v izreku tega sklepa.

6. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 153, 179

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.