VSRS Sklep Cp 27/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-21

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

postopek sprejema v varovani oddelek socialno varstvenega zavoda brez privolitve - pritožba zoper sklep sodišča druge stopnje o razveljavitvi sklepa sodišča prve stopnje - dovoljenost pritožbe - rok za pritožbo - pravočasnost pritožbe - zavrženje pritožbe

Rok za pritožbo zoper razveljavitveni sklep v postopku po ZDZdr je tri dni.

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se nasprotnega udeleženca A. A., roj. ..., sprejme na varovani oddelek posebnega socialno varstvenega zavoda B., za dobo enega leta, šteto od sprejema dalje; da je nasprotnega udeleženca dolžan posebni socialno varstveni zavod nemudoma sprejeti, sklenilo pa je tudi, da se pristojno ministrstvo pozove, da posebnemu socialno varstvenemu zavodu B. na njegovo zahtevo nemudoma zagotovi vse nujno potrebne pogoje za izvajanje oskrbe in varstva nasprotnega udeleženca v varovanem oddelku v skladu s predpisi s področja socialnega varstva.

2. Pritožbeno sodišče je pritožbi posebnega socialno varstvenega zavoda B. ugodilo, sklep sodišča prve stopnje razveljavilo in zadevo vrnilo temu sodišču v nov postopek. Hkrati je sklenilo, da se do odločitve sodišča prve stopnje, a največ za čas do štirih mesecev, nasprotnega udeleženca začasno sprejme v oddelek pod posebnim nadzorom Psihiatrične bolnišnice ....

3. Zoper sklep pritožbenega sodišča je predlagateljica, Psihiatrična bolnišnica C., po pooblaščencu vložila pritožbo. Sodišče druge stopnje je spregledalo, da zdravljenje nasprotnega udeleženca trenutno ni potrebno, zato je v nasprotju z določili Zakona o duševnem zdravju (ZDZdr), da bi bil nameščen v psihiatrično bolnišnico. Kljub prostorski stiski socialno varstvenih zavodov morajo sodišča upoštevati značilnosti, zakonske pristojnosti in namen (psihiatričnih) bolnišnic ter pri svojem odločanju paziti, da se te ne bodo spremenile v socialno varstvene zavode. Bolnišnica ni registrirana za varovanje oseb, ki pri njej niso nameščene zaradi potreb zdravljenja niti to ni njena pristojnost. Za nameščanje varovancev v bolnišnice ni v predpisih nobene podlage, s tem pa se kršijo pravice množici drugih pacientov z akutnimi stanji, ki se jih zaradi tega ne more obravnavati. Pritožbeno sodišče bi lahko zatrjevane kršitve postopka samo odpravilo oziroma postopek samo dopolnilo. Sodišče druge stopnje bi lahko glede na nujno naravo zadeve samo pozvalo ministrstvo, naj navede dejanske možnosti za rešitev v konkretnem primeru. Šele če bi dopolnjen dokazni postopek privedel do zaključka, da bi bilo treba določiti drug socialno varstveni zavod, bi bil upošteven argument višjega sodišča, da obstaja tveganje, da bi bila prvič določenemu socialno varstvenemu zavodu odvzeta pravica do pritožbe. Vrhovnemu sodišču predlaga, naj pritožbi ugodi in izpodbijani sklep sodišča druge stopnje spremeni tako, da pritožbo posebnega socialno varstvenega zavoda B. zavrne in potrdi sklep sodišča prve stopnje, podredno pa predlaga, naj Vrhovno sodišče izpodbijani sklep razveljavi in zadevo sodišču druge stopnje vrne v novo odločanje z začasno odločitvijo, da se nasprotnega udeleženca namesti v enega od posebnih socialno varstvenih zavodov.

5. V obravnavani zadevi gre za postopek sprejema v varovani oddelek socialno varstvenega zavoda brez privolitve na podlagi sklepa sodišča (75. - 79. člen ZDZdr). V tem postopku se smiselno uporabljajo določila 40. do 52. člena ZDZdr (drugi odstavek 75. člena ZDZdr). Zaradi nujnosti tovrstnih zadev je za pritožbo zoper sklep, s katerim se odredi sprejem v varovani oddelek socialno varstvenega zavoda, v 50. členu ZDZdr določen poseben, krajši pritožbeni rok, in sicer je zoper sklep dovoljeno vložiti pritožbo v treh dneh od vročitve sklepa.

6. Navedeno kot lex specialis velja tudi v primeru, ko stranka po posebnem določilu 357. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) vloži pritožbo zoper razveljavitveni sklep sodišča druge stopnje. Po 357. a členu ZPP je namreč zoper sklep sodišča druge stopnje o razveljavitvi sodbe in vrnitvi zadeve sodišču prve stopnje dovoljena pritožba, o kateri prednostno odloča Vrhovno sodišče. Ta določba se smiselno uporablja tudi v postopku s pritožbo zoper sklep, torej tudi v postopkih po ZDZdr. 357. a člen ZPP dolžine pritožbenega roka ne določa, zato je po presoji Vrhovnega sodišča treba smiselno uporabiti ureditev, ki po ZDZdr velja za pritožbo zoper meritorni sklep sodišča prve stopnje, to je ureditev po 50. členu tega zakona. Ta določa tridnevni pritožbeni rok, tak pritožbeni rok pa je zaradi nujnosti in hitrosti postopkov po ZDZdr primeren tudi za novo pravno sredstvo, ki je bilo uvedeno z novelo ZPP-E.

Na dolžino roka je bila pritožnica pravilno opozorjena v pravnem pouku, ki ga je vseboval izpodbijani sklep sodišča druge stopnje.

7. Vrhovno sodišče ugotavlja, da je bil sklep sodišča druge stopnje pritožnici vročen 30. 7. 2020. Glede na to, da gre za nujno zadevo (2. alineja tretjega odstavka 83. člena Zakona o sodiščih - ZS), nastop sodnih počitnic

na tek procesnih rokov v skladu z drugim odstavkom 83. člena ZS nima vpliva. Pritožbeni rok je tako pričel teči 31. 7. 2020 in se iztekel 3. 8. 2020, zato je pritožba, ki je bila na pošto priporočeno oddana 4. 8. 2020, prepozna.

8. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče pritožbo predlagateljice kot prepozno zavrglo (352. člen ZPP v zvezi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku - ZNP-1).

Takšno stališče je že zavzela tudi sodna praksa, prim. sklepa VSL I Cp 2536/2017 z dne 9. 11. 2017 in VSL I Cp 480/2018 z dne 28. 2. 2018.

Te so se v skladu z 67. členom Zakona o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije COVID-19 pričele 1. avgusta 2020.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 357a

Zakon o duševnem zdravju (2008) - ZDZdr  - člen 50

Zakon o sodiščih (1994) - ZS  - člen 83, 83/2, 83/3, 83/3-2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.