TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 50/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-22

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo z delom sodnika - procesne kršitve - zavrnitev predloga

Toženec v svojem predlogu za prenos pristojnosti ne navaja takšnih okoliščin, ki bi prenos utemeljevale. Med utemeljene okoliščine namreč ne spada nezadovoljstvo z delom konkretnega sodnika oziroma njegovimi odločitvami ali uveljavljanje postopkovnih nepravilnosti, za odpravo katerih so na voljo druga pravna sredstva; kar je tudi v sodni praksi že ustaljeno stališče.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Ilirski Bistrici poteka pravdni postopek P 3/2019 za ureditev najemnega razmerja, izpraznitev in izročitev nepremičnine. Tožnik je v svoji vlogi z dne 25. 2. 2020 predlaga spremembo krajevne pristojnosti, ker naj bi na pristojnem sodišču doživel nesprejemljivo dogajanje; spis mu namreč ni bil na razpolago, ampak ga je imel sodnik pri sebi na drugem sodišču. Sodnik naj bi vzel spis, ki vsebuje osebne podatke, in s tem kršil določbe o hrambi osebnih podatkov iz Uredbe o varstvu osebnih podatkov. Zaradi ravnanja sodnika naj bi obstajal razumen dvom, da je lahko vsakdo prišel v stik z osebnimi podatki tožnika. Če bi sodišče pri odločanju bilo v dvomu, ali lahko sodnik s spisom potuje po Republiki Sloveniji, tožnik predlaga naj postavi predhodno vprašanje na Sodišče Evropske Unije.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča.

4. Toženec v svojem predlogu za prenos pristojnosti ne navaja takšnih okoliščin, ki bi prenos utemeljevale. Med utemeljene okoliščine namreč ne spada nezadovoljstvo z delom konkretnega sodnika oziroma njegovimi odločitvami ali uveljavljanje postopkovnih nepravilnosti, za odpravo katerih so na voljo druga pravna sredstva; kar je tudi v sodni praksi že ustaljeno stališče.

Vrhovno sodišče se pri tem ne spušča v vsebinsko presojo očitanih kršitev v pomenu instančnega preizkusa, zato tožniku, ki ga moti konkretno ravnanje z osebnimi podatki, v tem pomenu s predlogom po 67. členu ZPP že v zasnovi ne more uspeti. Očitane kršitve pa, četudi bi bile zares podane, same po sebi ne (o)krnijo videza nepristranskosti in neodvisnosti celotnega sodišča.

5. Uveljavljane okoliščine tako ne utemeljujejo prenosa krajevne pristojnosti, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Prim. s sklepi VSRS I R 11/2020, I R 126/2017, I R 42/2011.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 80/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-06-19

Nina Betetto (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - končan postopek na prvi stopnji - zavrženje predloga

Toženka je predlog za delegacijo pristojnosti prvostopenjskega sodišča vložila potem, ko je bil postopek pred sodiščem prve stopnje že končan, saj je to sodišče dne 29. 1. 2020 izdalo zamudno sodbo. Toženka zato v tem trenutku nima pravnega interesa za delegacijo pristojnosti sodišča v postopku na prvi stopnji.

1. Tožnica je pred Okrajnim sodiščem na Ptuju zoper toženko vložila tožbo zaradi ugotovitve obstoja služnostne pravice pešhoje preko toženkinega zemljišča. Sodišče je v zadevi izdalo zamudno sodbo. O toženkini pritožbi zoper to sodbo še ni bilo odločeno.

2. Toženka v laični vlogi z dne 11. 5. 2020 predlaga delegacijo pristojnosti z Okrajnega sodišča na Ptuju na drugo sodišče. Svoj predlog pretežno utemeljuje z okoliščinami, ki se nanašajo na postopanje druge sodnice v drugem sodnem postopku – pravdi zaradi motenja posesti, ki jo zoper toženko pred istim sodiščem vodi drug tožnik (mož tukajšnje tožnice). Na tu obravnavano zadevo se nanaša le trditev, da naj bi toženkin sin pred narokom na sodišču opazil tožničinega moža s sodnikom A. A., ki je pred leti vodil postopek razdelitve solastnega premoženja med toženkinim možem in njegovim sinom ter izdal sodno poravnavo. Tudi mož naj bi ji nekoč že omenil poznanstvo med tožničinim možem in navedenim sodnikom. Toženka meni, da tudi v tej zadevi tožnica tožbe ni napisala sama in da ji jo je dejansko napisal prav ta sodnik. Zoper sodnika je zato vložila kazensko ovadbo. Ker naj bi imel možnost vplivati tudi na drugi sodnici, toženka predlaga delegacijo pristojnosti.

4. Toženka je predlog za delegacijo pristojnosti prvostopenjskega sodišča vložila potem, ko je bil postopek pred sodiščem prve stopnje že končan, saj je to sodišče dne 29. 1. 2020 izdalo zamudno sodbo. Toženka zato v tem trenutku nima pravnega interesa za delegacijo pristojnosti sodišča v postopku na prvi stopnji. Na ta način namreč ne more doseči postopanja in odločanja pred drugim stvarno pristojnim sodiščem prve stopnje v tej zadevi. O toženkini pritožbi zoper prvostopenjsko sodbo bo odločalo pritožbeno sodišče in le v primeru njene razveljavitve ter vrnitve zadeve v novo sojenje pred sodiščem prve stopnje bi se lahko ponovno odprla možnost delegacije pristojnosti, če bi za to obstajali utemeljeni razlogi.

5. Nedovoljen predlog je Vrhovno sodišče zato zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 76/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-06-05

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - uslužbenka pristojnega sodišča kot stranka v postopku - sodniška pomočnica pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Prva nasprotna udeleženka je sodniška pomočnica, ki je zaposlena na pristojnem sodišču, drugi nasprotni udeleženec pa je njen partner. Gre za sodišče z manjšim kolektivom, pri čemer sodniški pomočniki po naravi dela strokovno sodelujejo s sodniki. Vse to pa narekuje prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno okrajno sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Celju.

1. Pred Okrajnim sodiščem v A. poteka nepravdni postopek N 32/2020 za ureditev meje. Predlagateljica je podala predlog za prenos krajevne pristojnosti iz razloga, ker je prva nasprotna udeleženka zaposlena na Okrajnem sodišču v A. kot samostojna sodniška pomočnica, drugi nasprotni udeleženec pa je njen zunajzakonski partner. Kot samostojna sodniška pomočnica naj bi glede na naravo dela strokovno sodelovala s sodniki, še zlasti na tako majhnem sodišču, kot je Okrajno sodišče v A., ki ima le šest sodnikov. Glede na naravo postopka bosta nasprotna udeleženca verjetno tudi zaslišana, to pa naj bi v javnosti utegnilo vzbuditi dvom v nepristranskost odločanja tega sodišča.

3. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v povezavi z 42. členom Zakona o nepravdnem postopku (ZNP-1) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi. Drug tehten razlog v smislu 67. člena ZPP je tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Izključiti je namreč treba vsako okoliščino, ki bi, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, lahko omajala zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi, ker bi se ustvarjal videz, da naj bi vsi sodniki danega sodišča zaradi te okoliščine ne mogli prosto odločati po svoji vesti.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da okoliščine, ki jih je navedla predlagateljica, predstavljajo tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Prva nasprotna udeleženka je sodniška pomočnica, ki je zaposlena na pristojnem sodišču, drugi nasprotni udeleženec pa je njen partner.

Gre za sodišče z manjšim kolektivom, pri čemer sodniški pomočniki po naravi dela strokovno sodelujejo s sodniki. Vse to pa narekuje prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno okrajno sodišče.

5. Ker je predlog utemeljen, je Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrajno sodišče v Celju.

Prim. z odločbami VSRS Sklep I R 34/2020, I R 21/2020, I R 122/2019, I R 45/2019, I R 169/2018.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS sklep I R 117/2015, enako tudi VSRS Sklep I R 63/2020
VSRS Sklep II DoR 200/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-06-19

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - izredno pravno sredstvo - pooblastilo za vložitev predloga za dopustitev revizije - Specializirano državno tožilstvo Republike Slovenije - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije je vložilo Specializirano državno tožilstvo Republike Slovenije, ki nima zakonskega pooblastila za zastopanje Republike Slovenije v revizijskem postopku. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrglo.

1. Sodišče prve stopnje je tožbo za odvzem premoženja nezakonitega izvora zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije.

5. Specializirano državno tožilstvo Republike Slovenije zastopa Republiko Slovenijo kot tožečo stranko v postopku za odvzem premoženja nezakonitega izvora ali v zvezi z njim. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi, ki jih obravnava Vrhovno sodišče Republike Slovenije, zastopa Republiko Slovenijo Vrhovno državno tožilstvo Republike Slovenije (drugi odstavek 7. člena Zakona o odvzemu premoženja nezakonitega izvora).

6. Predlog za dopustitev revizije je vložilo Specializirano državno tožilstvo Republike Slovenije, ki nima zakonskega pooblastila za zastopanje Republike Slovenije v revizijskem postopku. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrglo (377. člen ZPP). Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377

Zakon o odvzemu premoženja nezakonitega izvora (2011) - ZOPNI  - člen 7, 7/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 636/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-06-19

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Nina Betetto

dopuščena revizija - vzpostavitev prejšnjega zemljiškoknjižnega stanja - pripoznava dolga - pretrganje zastaranja - zastaranje

- ali dolžnikova (prodajalčeva) tožba vložena zoper tretjo osebo na vzpostavitev prejšnjega zemljiškoknjižnega stanja, ki predstavlja pravno stanje kot ga mora prodajalec zagotoviti kupcu po prodajni pogodbi, predstavlja pripoznavo dolga, ki pretrga zastaranje;

- ali dogovor prodajalca in kupca, da se vloži tožba zoper tretjo osebo na vzpostavitev prejšnjega zemljiškoknjižnega stanja, to je pravnega stanja kot ga mora prodajalec omogočiti kupcu po prodajni pogodbi, predstavlja izjavo kupca, da pogodba kljub "odvzemu" stvari ostane v veljavi (ter zato ne pride v poštev uporaba 1. odstavka 490. člena Obligacijskega zakonika o ex lege razvezi pogodbe) in posledično nudi dodatni rok za izpolnitev pogodbe, ki odlaga trenutek zapadlosti obveznosti; Ali je tak dodatni rok lahko opredeljen smiselno (z dokončanjem sodnega postopka) ali pa mora biti nujno datumsko definiran.

Revizija se dopusti glede vprašanj, (1) ali dolžnikova (prodajalčeva) tožba vložena zoper tretjo osebo na vzpostavitev prejšnjega zemljiškoknjižnega stanja, ki predstavlja pravno stanje kot ga mora prodajalec zagotoviti kupcu po prodajni pogodbi, predstavlja pripoznavo dolga, ki pretrga zastaranje; (2) ali dogovor prodajalca in kupca, da se vloži tožba zoper tretjo osebo na vzpostavitev prejšnjega zemljiškoknjižnega stanja, to je pravnega stanja kot ga mora prodajalec omogočiti kupcu po prodajni pogodbi, predstavlja izjavo kupca, da pogodba kljub »odvzemu« stvari ostane v veljavi (ter zato ne pride v poštev uporaba 1. odstavka 490. člena Obligacijskega zakonika o ex lege razvezi pogodbe) in posledično nudi dodatni rok za izpolnitev pogodbe, ki odlaga trenutek zapadlosti obveznosti? Ali je tak dodatni rok lahko opredeljen smiselno (z dokončanjem sodnega postopka) ali pa mora biti nujno datumsko definiran?

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 100.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije glede dveh pravnih vprašanj.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Vrhovno sodišče zaključuje, da so pogoji za dopustitev revizije izpolnjeni in je v skladu s 367.c členom ZPP dopustilo revizijo glede vprašanj, navedenih v izreku tega sklepa. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 364

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 181/2019-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-21

dr. Miodrag Đorđević (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

dopuščena revizija - zavarovalna pogodba - premoženjsko zavarovanje - plačilo zavarovalnine - splošni pogoji za požarno zavarovanje - navadna škoda - odprava posledic škodnega dogodka - načelo proste presoje dokazov - dokazna sredstva - trditveno in dokazno breme - nedokazane trditve - materialno procesno vodstvo

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči prve in druge stopnje v okoliščinah konkretnega primera prekršili načelo proste presoje dokazov.

odprava posledic škodnega dogodka - povrnitev stroškov - zmanjšanje premoženja - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - dokazovanje - načelo proste presoje dokazov

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči prve in druge stopnje v okoliščinah konkretnega primera prekršili načelo proste presoje dokazov?

1. Sodišče prve stopnje je v delu, relevantnem za presojo predloga, zavrnilo tožbeni zahtevek tožeče stranke za povrnitev 6.591,34 REUR iz naslova zavarovalne pogodbe v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka) in ji naložilo plačilo stroškov postopka tožene stranke (III. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdilo (I. točka izreka). Odločilo je, da pritožnica sama nosi svoje stroške pritožbenega postopka (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa (to je glede dela drugega zastavljenega vprašanja). Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo. Glede drugih zastavljenih vprašanj predlogu ni ugodilo, saj vprašanja niso pomembna pravna vprašanja.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 8, 367a, 367a/1

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 949, 949/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 112/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-28

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča

Dolžnik z navedenimi razlogi pristranskost očita le posameznim sodnicam in sodniški pomočnici, kar pa ni razlog za dvom v nepristranskost celotnega pristojnega sodišča in s tem razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ.

1. Pri Okrajnem sodišču v A. je zoper dolžnika v teku izvršilni postopek 2179 I 4598/2003 zaradi izterjave 523,09 EUR s pripadki.

2. Dolžnik je v vlogah z dne 6. 7. 2020 in 10. 7. 2020 (med drugim) podal predlog za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno okrajno sodišče, ki naj bo, kot navaja, izven A., vendar ne na primorsko štajersko dolenjsko gorenjskem območju „zaradi delovanja sodnikov za določene direktorje“ oziroma „ker je B. B., predsednik Višjega sodišča v A., C.-ljan“ oziroma ker na gorenjskem območju „vlada“ D. D., sodnik Okrajnega sodišča v A. Predlog utemeljuje z navedbami, da mu stvarno in krajevno pristojno sodišče ni sposobno zagotoviti poštenega nepristranskega sojenja, saj posamezne sodnice in sodniška pomočnica le navidezno izkazujejo poštenost in nepristranskost sojenja.

4. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki se na podlagi 15. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) smiselno uporablja tudi v izvršilnem postopku, lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

5. Dolžnik ni navedel razloga, ki bi utemeljeval presojo, da bi bil prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče smotrn, čeprav je ravno smotrnost ključna predpostavka delegacije pristojnosti. Zanjo ni navedel niti drugih tehtnih razlogov. Ti so med drugim podani, če bi se s prenosom pristojnosti zagotovila nepristranskost sojenja ali preprečila percepcija javnosti, da bi lahko bilo sojenje pred stvarno in krajevno pristojnim sodiščem pristransko. Dolžnik z navedenimi razlogi pristranskost očita le posameznim sodnicam in sodniški pomočnici, kar pa ni razlog za dvom v nepristranskost celotnega pristojnega sodišča in s tem razloga za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ.

6. Vrhovno sodišče je zato predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča zavrnilo.

Glej sklep VS RS I R 38/2019 z dne 15. 4. 2019, v katerem je Vrhovno sodišče tudi pojasnilo, da institut delegacije pristojnosti ni namenjen in ni sredstvo za odpravo nepravilnosti pri postopanju sodišča niti morebitna sankcija za njegovo nepravilno delo. Za odpravo takih nepravilnosti imajo stranke na razpolago redna (in kadar so izpolnjeni pogoji tudi izredna) pravna sredstva.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 57/2020, enako tudi VSRS Sklep I R 56/2020, VSRS Sklep I R 55/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-03-12

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - videz nepristranskosti - otrok sodnika pristojnega sodišča kot stranka v postopku - poznanstvo med sodniki - ugoditev predlogu

Okoliščine, da je upnik sin sodnice, ki je zaposlena na drugem oddelku sodišča ter se pozna in sodeluje s sodniki, ki bi odločali v zadevi, poleg tega pa je v postopku predlagana kot priča, utemeljujejo delegacijo pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Kranju.

1. V postopku pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani zaradi predloga za izdajo začasne odredbe o varstvu, vzgoji in izvajanju stikov, je stranka postopka A. A.. Njegova mati je B. B., ki je sodnica na kazenskem oddelku Okrožnega sodišča v Ljubljani. V sporu je A. A. dne 18. 2. 2020 sodišču sporočil, da naj bi otrokova mati kršila začasno odredbo glede izvajanja stikov, pri čemer je v potrditev njegovih navedb predlagal zaslišanje svoje matere. Sodniki Okrožnega sodišča v Ljubljani se med seboj poznajo in sodelujejo. Sodniki oddelka za družinsko sodstvo sodelujejo s sodniki kazenskega oddelka zlasti v času svojih dežurstev. Ker bi navedeno lahko vzbujalo dvom v videz nepristranskosti sodišča, Okrožno sodišče v Ljubljani predlaga določitev pristojnosti drugega stvarno pristojnega sodišča.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku). »Drugi tehtni razlogi«, ki lahko utemeljujejo delegacijo pristojnosti po navedenem členu, so po ustaljeni sodni praksi

tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost sodišča.

4. Iz predloga Okrožnega sodišča v Ljubljani izhaja, da je A. A. sin sodnice, ki je zaposlena na kazenskem oddelku tega sodišča, s sodniki oddelka za družinsko sodstvo, ki bi odločali v zadevi, se pozna in z njimi sodeluje, poleg tega pa je predlagana tudi kot priča v zadevi. Navedene okoliščine po presoji Vrhovnega sodišča utemeljujejo delegacijo pristojnosti, saj bi sicer lahko bil prizadet videz nepristranskosti sojenja, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

5. Ker je predlog utemeljen, je Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Kranju.

Glej sklepe VS RS v zadevah I R 88/2017 z dne 20. 7. 2017, I R 117/2016 z dne 8. 12. 2016, I R 136/2015 z dne 10. 12. 2015, I R 83/2015 z dne 9. 7. 2015 in številne druge.

Glej sklepe VS RS v zadevah I R 20/2017 z dne 16. 3. 2017, I R 57/2017 z dne 11. 5. 2017.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Opr. št: VSRS Sklep I R 56/2020, z dne 12.03.2020, ECLI:SI:VSRS:2020:I.R.56.2020

Opr. št: VSRS Sklep I R 55/2020, z dne 12.03.2020, ECLI:SI:VSRS:2020:I.R.55.2020

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.