VSRS Sklep I R 189/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-23

Jan Zobec (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - videz nepristranskosti sodišča - sodnik kot stranka v postopku - poslovanje v isti sodni stavbi - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je tožnica sodnica okrajnega sodišča, ki spada pod pristojno okrožno sodišče, do 1. 6. 2019 pa je bila sodnica okrajnega sodišča, ki se nahaja v isti sodni stavbi kot pristojno okrožno sodišče, glede na povezanost sodnikov pristojnega okrožnega sodišča s tožnico in majhnost sodišč predstavlja okoliščino, zaradi katere bi bil lahko v tej zadevi, kjer tožnica zahtevek uveljavlja na podlagi določil ZZZDR o skupnem premoženju pravdnih strank, okrnjen videz nepristranskosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče na Ptuju.

1. Pred Okrožnim sodiščem v Murski Soboti je v teku pravdni postopek zaradi plačila 54.996,09 EUR opr. št. P 169/2019 med pravdnima strankama, ki sta razvezana zakonca.

2. Okrožno sodišče v Murski Soboti je predlagalo delegacijo pristojnosti, ker je tožnica sodnica Okrajnega sodišča v Ljutomeru, do 1. 6. 2019 pa je bila sodnica Okrajnega sodišča v Murski Soboti in je imela pisarno v isti stavbi, kot so pisarne sodnikov Okrožnega sodišča v Murski Soboti. Sodniki so se vsakodnevno srečevali in se občasno tudi družili. Med razveznim postopkom in pozneje do vložitve tožbe v obravnavani zadevi je tožnica večkrat iskala nasvete sodnikov pravdnega oddelka, zato so vsi sodniki vsaj delno seznanjeni s situacijo v njeni družini oziroma tudi s finančnimi težavami obeh zakoncev. Tožnica pa sedaj v obravnavani zadevi zahtevek utemeljuje na podlagi določil Zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (v nadaljevanju ZZZDR) o skupnem premoženju zakoncev. Zato bi ob nespremenjeni pristojnosti lahko obstajal dvom v nepristranskost sodnikov in bi bilo porušeno zaupanje strank.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe po ustaljeni sodni praksi spada tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki zagotavlja izključitev razumnega dvoma strank v nepristranskost odločanja pristojnega sodišča. Okoliščina, da je tožnica sodnica okrajnega sodišča, ki spada pod pristojno okrožno sodišče, do 1. 6. 2019 pa je bila sodnica okrajnega sodišča, ki se nahaja v isti sodni stavbi kot pristojno okrožno sodišče, glede na povezanost sodnikov pristojnega okrožnega sodišča s tožnico in majhnost sodišč predstavlja okoliščino, zaradi katere bi bil lahko v tej zadevi, kjer tožnica zahtevek uveljavlja na podlagi določil ZZZDR o skupnem premoženju pravdnih strank, okrnjen videz nepristranskosti. Vrhovno sodišče je zato za odločanje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrožno sodišče na Ptuju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.