VSRS Sklep II DoR 486/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-11-20

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - GRADBENIŠTVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - UPRAVNI POSTOPEK - USTAVNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodninska odgovornost države - odgovornost države za delo upravnega organa - izdaja uporabnega dovoljenja - podlage odškodninske odgovornosti - protipravnost - vzročna zveza - teorija adekvatne vzročnosti - teorija o ratio legis vzročnosti - javna listina - dokazno pravilo - prosta presoja dokazov - zavrnitev predloga

1. 15. 1. 2012 so v apartmaju hiše A. umrle tri osebe, med njimi tudi tožnikov brat; bili so najemniki navedenega apartmaja. Pokojni so v apartmaju kurili dve peči, plinsko in kaminsko; zaradi njunega sočasnega delovanja je v apartmaju prišlo do nalaganja ogljikovega monoksida in posledično do smrti treh oseb.

2. Sodišče prve stopnje je v novem sojenju prvi in drugi toženki naložilo, da sta tožniku solidarno dolžni plačati 8.000 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 6. 2. 2019 dalje do plačila; v presežku pa je tožbeni zahtevek kot neutemeljen zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi prve toženke delno ugodilo glede odločitve o pravdnih stroških in v tem delu sodbo sodišča prve stopnje spremenilo. V preostalem pa je pritožbo prve toženke in v celoti pritožbo druge toženke zavrnilo ter sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem, a nespremenjenem delu, potrdilo.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje druga toženka vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja Vrhovnemu sodišču naslednja vprašanja:

(1) ali mora izvedenec pri tehničnem pregledu za izdajo uporabnega dovoljenja vidne nepravilnosti, nevarnosti ali fizične pomanjkljivosti jasno podati na zapisnik;

(2) ali se lahko vsebina zapisnika kot javna listina izpodbija s strani izvedenca, ki je kot strokovno usposobljena oseba sodeloval v postopku sestave tega zapisnika in na vsebino ni imel pripomb;

(3) ali so okoliščine, ki so v zvezi s škodnim dogodkom, dovolj skrbno raziskane, da je pravilen zaključek sodišča, da je vzročna zveza, kot jo je izluščilo sodišče, vrednotno dovolj samostojna, da je ni mogoče pojmovati kot naravno vzročnost, in da lahko vzrok škodnega dogodka, kot ga je ugotovilo sodišče, štejemo kot pravno priznan vzrok;

(4) kakšen vpliv ima na vzročno zvezo časovna oddaljenost med opustitvijo delavca upravne enote oziroma protipravno izdajo uporabnega dovoljenja in škodnim dogodkom, ki se je zgodil sedem let kasneje, glede na to, da je lahko neko stanje v tako dolgem časovnem obdobju rezultat številnih soodvisnih naravnih pogojev;

(5) kateri so tisti kriteriji, na podlagi katerih je sodišče izoliralo in obravnavalo samo enega kot vzrok za nastalo škodo, to je opustitev delavca upravne enote, glede na to, da je v nekem časovnem obdobju lahko rezultat številnih soodvisnih pogojev;

(6) ali bi moralo sodišče opustitveni vzročni zvezi najprej ugotoviti delovanje narave, torej ali bi človeško storitveno dejanje preprečilo konkretno posledico, glede na to, da mora biti posledica škode za povzročitelja predvidljiva, v obdobju sedmih let pa je lahko nastala škoda rezultat številnih soodvisnih pogojev.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 26

Zakon o splošnem upravnem postopku (1999) - ZUP  - člen 80

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.