TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 186/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-27

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - nedovoljen predlog - postopek za ugotovitev pripadajočega zemljišča - odkupna pravica - ustanovitev odkupne pravice - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije se zavrže. Gre za postopek o ustanovitvi odkupne pravice na podlagi 53. člena ZVEtL-1. Navedena določba je umeščena med posebne določbe postopka za ugotovitev pripadajočega zemljišča. Pred to določbo je v 51. členu zakona določeno, da je zoper pravnomočno odločbo sodišča o ugotovitvi pripadajočega zemljišča, izdano na drugi stopnji, mogoče vložiti revizijo na način in pod pogoji, kot jih določa zakon, ki ureja pravdni postopek. Glede na to, da v konkretni zadevi ne gre za tako odločbo, revizija v postopku zaradi odkupne pravice ni dovoljena.

Predlog za dopustitev revizije se zavrže.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog predlagatelja za izdajo dopolnilne odločbe glede odkupne pravice po 53. členu Zakona o vzpostavitvi etažne lastnine na določenih stavbah in o ugotavljanju pripadajočega zemljišča (v nadaljevanju ZVEtL-1).

2. Višje sodišče je pritožbo predlagatelja zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep.

3. Predlog za dopustitev revizije vlaga predlagatelj. V predlogu za dopustitev revizije zastavi vprašanji: 1) ali je predlagatelj upravičen do kupnine za parkirišča (nepremičnine), katere je kupil v stečajnem postopku in je pravni naslednik prvotnega investitorja, etažni lastniki pa so pridobili nepremičnine, za katere niso nikoli plačali kupnine in 2) ali je prikrajšanje predlagatelja pri razlastitvi nepremičnin – parkirišč brez odkupnine, v nasprotju z 69. in ostalimi členi Ustave Republike Slovenije in načeli Ustavnega sodišča RS.

5. Gre za postopek o ustanovitvi odkupne pravice na podlagi 53. člena ZVEtL-1. Navedena določba je umeščena med posebne določbe postopka za ugotovitev pripadajočega zemljišča. Pred to določbo je v 51. členu zakona določeno, da je zoper pravnomočno odločbo sodišča o ugotovitvi pripadajočega zemljišča, izdano na drugi stopnji, mogoče vložiti revizijo na način in pod pogoji, kot jih določa zakon, ki ureja pravdni postopek. Glede na to, da v konkretni zadevi ne gre za tako odločbo, revizija v postopku zaradi odkupne pravice ni dovoljena.

6. Vrhovno sodišče je nedovoljen predlog predlagatelja za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP).

Zakon o vzpostavitvi etažne lastnine na določenih stavbah in o ugotavljanju pripadajočega zemljišča (2017) - ZVEtL-1  - člen 51, 53

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 396/2010, enako tudi VSRS II DoR 349/2010
VSRS Sklep II DoR 253/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-06

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

nepravdni postopek - zapuščinski postopek - sklep o napotitvi na pravdo - predlog za dopustitev revizije - dovoljenost revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

ZD v zapuščinskem postopku ne predvideva revizije. Zato jo je revizijsko sodišče zavrglo (377. člen ZPP).

Predlog za dopustitev revizije se zavrže.

1. Sodišče prve stopnje je prekinilo zapuščinski postopek in dediča M. S. napotilo na pravdo z zahtevkom za ugotovitev, da je po zapustničini lastnoročni oporoki z dne 1. 9. 2014 dedič celotnega premoženja, ki se je v času njene smrti nahajalo na depozitu št. ... pri Banki.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi dediča ugodilo in sklep prvostopenjskega sodišča v napotitvenem delu I. točke izreka spremenilo tako, da je na pravdo napotilo dedinjo A. S. zaradi ugotovitve, da je glede na vsebino zapustničine lastnoročne oporoke z dne 1. 9. 2014 oporočni dedič M. S. upravičen do dedovanja le gotovine in ne vsega premoženja, ki se je ob zapustničini smrti nahajalo na depozitu št. ...pri Banki.

3. Predlog za dopustitev revizije vlaga dedinja A. S. V njem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava in bistvenih kršitev določb pravdnega postopka.

5. Zapuščinski postopek je po svoji naravi nepravdni postopek, za slednjega pa glede na določbo 34. člena Zakona o nepravdnem postopku

velja, da revizija ni dovoljena, razen če zakon določa drugače. Zakon o dedovanju v zapuščinskem postopku ne predvideva revizije. Zato jo je revizijsko sodišče zavrglo (377. člen Zakona o pravdnem postopku).

Postopki, ki so bili začeti pred uveljavitvijo ZNP-1 pred pristojnimi sodišči, se v skladu z 216. členom prehodnih in končnih odločb tega zakona dokončajo po določbah do sedaj veljavnih predpisov.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377

Zakon o nepravdnem postopku (1986) - ZNP  - člen 34

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 28/2014, enako tudi II DoR 243/2014
VSRS Sklep III DoR 34/2019-10
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-19

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

odstop terjatve (cesija) - ugovor iz temeljnega posla - izguba pravice

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja ali je dolžnik glede na okoliščine obravnavanega primera s podpisom pogodbe o prodaji terjatev z dne 19. 12. 2013 proti prevzemniku terjatve izgubil ugovore, ki jih je imel do podpisa te pogodbe.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja:

- Ali je dolžnik glede na okoliščine obravnavanega primera s podpisom pogodbe o prodaji terjatev z dne 19. 12. 2013 proti prevzemniku terjatve izgubil ugovore, ki jih je imel do podpisa te pogodbe?

1. Sodišče prve stopnje je v delu, relevantnem za presojo predloga, ohranilo v veljavi 1. in 3. odstavek sklepa o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani opr. št. VL 100942/2015 z dne 2. 9. 2015. Predmet tožbenega zahtevka je plačilo 9.271,00 EUR s pripadki.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo. Glede preostalih zastavljenih vprašanj predlogu ni ugodilo, saj vprašanja niso pomembna pravna vprašanja.

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 421

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 156/2018-9
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-02-19

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

dopuščena revizija - podjemna pogodba - prenehanje podjemne pogodbe po volji naročnika - trajno dolžniško razmerje - prenehanje trajnega dolžniškega razmerja - odpovedni rok - posledice odstopa od pogodbe

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali se 648. člen OZ, v delu, ki določa posledice odstopa od pogodbe, uporablja tudi v primeru, ko gre za odstop od pogodbe na podlagi pogodbeno dogovorjene opcije, da lahko vsaka stranka odstopi od pogodbe z dogovorjenim odpovednim rokom.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali se 648. člen OZ, v delu, ki določa posledice odstopa od pogodbe, uporablja tudi v primeru, ko gre za odstop od pogodbe na podlagi pogodbeno dogovorjene opcije, da lahko vsaka stranka odstopi od pogodbe z dogovorjenim odpovednim rokom.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 13.975,31 EUR kar predstavlja dogovorjeno plačilo po Pogodbi o izvajanju storitev varovanja ljudi in premoženja v objektu R., zmanjšano za stroške, ki bi jih tožnica (podjemnica) imela, če toženka (naročnica) od pogodbe ne bi odstopila.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnice v delu, relevantnem za odločitev o predlogu za dopustitev revizije, ugodilo in izpodbijano sodbo spremenilo tako, da je tožbenemu zahtevku ugodilo (I. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Vrhovno sodišče je odločbo sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 648

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 14/2019-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-02-19

mag. Marijan Debelak (preds.), Borut Vukovič (poroč.), mag. Irena Žagar

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - poškodba pri delu - odškodnina - strah

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo glede določitve odškodnine za strah.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo glede določitve odškodnine za strah.

1. Sodišče prve stopnje je tožencu in stranskemu intervenientu naložilo, da tožniku nerazdelno plačata odškodnino za nepremoženjsko škodo v višini 35.000,00 EUR (za telesne bolečine 12.000,00 EUR, za strah 8.000,00 EUR in za duševne bolečine zaradi zmanjšanja življenjske aktivnosti 15.000,00 EUR) ter mu povrneta premoženjsko škodo v znesku 801,73 EUR. Odločitev temelji na ugotovitvi, da je toženec krivdno odgovoren za škodo, ki jo je utrpel tožnik in da ima stranski intervenient na strani toženca položaj enotnega sospornika.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbama toženca in stranskega intervenienta in sodbo sodišča prve stopnje delno razveljavilo v delu, ki se nanaša na stranskega intervenienta, delno pa spremenilo v odločitvi o plačilu premoženjske škode tako, da je zavrnilo zahtevek za plačilo zneska 5.060,00 EUR ter v odločitvi o stroških postopka. V preostalem je pritožbi zavrnilo in potrdilo nespremenjeni in nerazveljavljeni izpodbijani del sodbe sodišča prve stopnje.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije glede vprašanja, ali sta sodišči nižjih stopenj pravilno uporabili materialno pravo glede določitve odškodnine za strah.

5. V skladu s prvim odstavkom 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. RS, št. 26/29 s spremembami) sodišče dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava in za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367. a člena ZPP, zato je na podlagi prvega odstavka 367. c člena ZPP revizijo dopustilo glede vprašanja, ki je navedeno v izreku tega sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 238/2018-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-23

Marjana Lubinič (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - letni dopust

Revizija se dopusti glede vprašanja pravilne uporabe določbe tretjega odstavka 159. člena ZDR-1.

Revizija se dopusti glede vprašanja pravilne uporabe določbe tretjega odstavka 159. člena ZDR-1.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožničin zahtevek za določitev dodatnih 5 dni letnega dopusta za leto 2016.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožničino pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožeča stranka je vložila predlog za dopustitev revizije. Sprašuje, ali kategorijam delavcev iz tretjega odstavka 159. člena Zakona o delovnih razmerjih (ZDR-1) - starejši delavec, invalid, delavec z najmanj 60-odstotno telesno okvaro in delavec, ki neguje in varuje otroka, ki potrebuje posebno nego in varstvo - pripadajo najmanj trije dodatni dnevi letnega dopusta za vsako od naštetih kategorij v primeru, da posamezni delavec sodi v dva ali več od naštetih kategorij, ali mu dodatni letni dopust pripada le v primeru, da kumulativno izpolnjuje vse naštete pogoje oziroma sodi v vse naštete kategorije.

4. Sodišče po prvem odstavku 367a. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, zato je revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367.a

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 159, 159/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 184/2018-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-22

mag. Marijan Debelak (preds.), Borut Vukovič (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - neplačilo sodne takse - domneva umika predloga za dopustitev revizije

Toženka v odrejenem 15 dnevnem roku sodne takse ni plačala. Prav tako v tem roku ni vložila ugovora zoper plačilni nalog iz razlogov, na katere je bila posebej opozorjena. Prav tako ni zaprosila za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodne takse.

Vrhovno sodišče je zato v skladu z določbo tretjega odstavka 105.a člena Zakona o pravdnem postopku štelo, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Sodišče prve stopnje je v ugodilnem delu sodbe toženki naložilo, da tožeči stranki plača 8.004,27 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 26. 11. 2011 do plačila.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke zoper ugodilni del sodbe sodišča prve stopnje.

3. Toženka je zoper odločitev pritožbenega sodišča vložila predlog za dopustitev revizije.

4. Ob vložitvi predloga za dopustitev revizije toženka ni plačala sodne takse za predlog za dopustitev revizije, zato ji je Vrhovno sodišče v plačilnem nalogu za plačilo sodne takse naložilo, da jo plača v 15 dneh od vročitve tega naloga. Hkrati jo je opozorilo na posledice, če v danem roku takse ne bo plačala oziroma, če v tem roku ne bo zaprosila za oprostitev, odlog ali njeno obročno plačilo.

5. Pooblaščenec toženke je plačilni nalog prejel 3. 10. 2018. Toženka v odrejenem 15 dnevnem roku sodne takse ni plačala. Prav tako v tem roku ni vložila ugovora zoper plačilni nalog iz razlogov, na katere je bila posebej opozorjena. Prav tako ni zaprosila za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodne takse.

6. Vrhovno sodišče je zato v skladu z določbo tretjega odstavka 105.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami) štelo, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105.a, 105.a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 122/2019-5
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-04

mag. Marijan Debelak (preds.), Borut Vukovič (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - prepozen predlog - zavrženje predloga

V skladu z določbo prvega odstavka 367.b člena Zakona o pravdnem postopku mora stranka predlog za dopustitev revizije vložiti v 30 dneh po vročitvi pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje.

Tožnica je predlog za dopustitev revizije Vrhovnemu sodišču priporočeno poslala 29. 4. 2019, to je po izteku 30-dnevnega roka za njegovo vložitev.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožničin zahtevek, da se toženi stranki naloži, da ji predloži v podpis aneks k pogodbi o zaposlitvi, s katerim ji priznava in dodeljuje še dodatne 4 plačne razrede iz naslova večopravilnosti za čas od 1. 6. 2012.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnice in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije. Navaja, da je sodišče prve stopnje kršilo načelo kontradiktornosti, saj se ni opredelilo do navedb in trditvene podlage tožnice in tožnica tudi ni imela možnosti, da se izreče o trditvah nasprotne stranke, saj je sodišče ni zaslišalo.

5. V skladu z določbo prvega odstavka 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami) mora stranka predlog za dopustitev revizije vložiti v 30 dneh po vročitvi pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje.

6. Iz povratnice, ki jo je Vrhovnemu sodišču predložilo sodišče prve stopnje, izhaja, da je bila drugostopenjska sodba tožničini pooblaščenki vročena 14. 3. 2019. Rok za vložitev predloga za dopustitev revizije je začel teči naslednjega dne, iztekel pa se je glede na določbo četrtega odstavka 111. člena ZPP

v ponedeljek 15. 4. 2019. Tožnica je predlog za dopustitev revizije Vrhovnemu sodišču priporočeno poslala 29. 4. 2019, to je po izteku 30-dnevnega roka za njegovo vložitev.

7. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče ob smiselni uporabi določbe 377. člena ZPP predlog za dopustitev revizijo zavrglo kot prepozen.

Če je zadnji dan roka sobota, nedelja, praznik ali drug dela prost dan, ki ga določa Zakon o praznikih, se izteče rok s pretekom prvega prihodnjega delavnika.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 89/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-07-25

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - skupno premoženje zakoncev - delitev skupnega premoženja zakoncev - določitev deležev na skupnem premoženju - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni.

1. Pravdni stranki sta bivša zakonca, ki sta v času trajanja zakonske zveze zgradila prizidek k hiši toženčevih staršev. Tožnica je v postopku zoper toženca uspela s stvarnopravnim zahtevkom, sporna pa je višina deleža vsakega od zakoncev na skupnem premoženju.

2. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da v skupno premoženje pravdnih strank spada nepremičnina s parc. št. 382/17, ki v naravi predstavlja zemljišče s stanovanjsko zgradbo. Delež tožnice znaša 30/100, delež toženca pa 70/100.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Predlog za dopustitev revizije je vložila tožnica in v njem izpostavila vprašanje, ali je pri določitvi deleža strank na skupnem premoženju potrebno izračunati prispevke posamezne stranke, kadar je tak izračun mogoč, in šele nato po prosti dokazni oceni oceniti, v kakšnem obsegu to vpliva na posamezne solastniške deleže.

5. Utemeljuje, da je treba prispevke k skupni gradnji, ki so ocenljivi, oceniti z izvedencem cenilcem. Nato pa po prosti dokazni oceni presoditi, kako rezultati cenitve vplivajo na velikost posameznih solastniških deležev. Sklicuje se na prakso Višjega sodišča v Ljubljani v zadevi II Cp 192/2006. Sodišče pa je temu nasprotno toženčev večji prispevek, ki se je kazal v pomoči njegovih prijateljev in sorodnikov pri gradnji in prejeti odškodnini, ocenilo samo, čeprav za to nima potrebnega strokovnega znanja.

7. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je tožničin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 288/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-08-08

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DRUŽINSKO PRAVO - STVARNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - skupno premoženje izvenzakonskih partnerjev - delež na skupnem premoženju - originarna pridobitev lastninske pravice - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je dovolilo spremembo tožbe in ugotovilo, da je tožnik lastnik v II. točki izreka opredeljenih nepremičnin do deleža v višini ¾. Odločilo je, da je toženec dolžan tožniku povrniti pravdne stroške.

2. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije in predlagal dopustitev revizije glede vprašanja, ali je pravilna materialnopravna odločitev Višjega sodišča v Kopru v sodbi I Cp 143/2019, da je tožnik pravočasno uveljavil ugotovitev lastninske pravice na deležu vtoževanih nepremičnin, pri tem pa ni upoštevalo niti ocenilo trditve predlagatelja, da je od leta 1998 do vložitve tožbe po tožniku v letu 2010 bila A. A. v zakoniti in dobroverni izključni posesti vtoževanih nepremičnin in jih priposestvovala v desetletni priposestvovalni dobi in je po samem zakonu postala izključna lastnica nepremičnin, po njeni smrti pa predlagatelj z dedovanjem.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.