VSRS Sklep I R 38/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-02-27

dr. Ana Božič Penko (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - sorodstvo med sodnikom pristojnega sodišča in pooblaščencem stranke v postopku - zavrnitev predloga

S strani tožeče stranke zatrjevane okoliščine o sorodstveni povezavi pooblaščenca tožene stranke s sodnico stvarno in krajevno pristojnega pritožbenega sodišča ne utemeljujejo prenosa pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče.

1. Okrožno sodišče na Ptuju je s sodbo P 117/2017 z dne 29. 5. 2019 zavrnilo tožbeni zahtevek za razvezo izročilne pogodbe, sklenjene med pravdnimi strankami, in izstavitev zemljiškoknjižne listine. Zoper sodbo je tožnik po svojem pooblaščencu vložil pritožbo. Za odločanje o njej je stvarno in krajevno pristojno Višje sodišče v Mariboru.

2. Tožnik je 3. 2. 2020 podal predlog za izločitev vseh sodnikov Višjega sodišča v Mariboru in določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, ki ga utemeljuje s tem, da je na Višjem sodišču v Mariboru kot sodnica zaposlena A. A., ki je mati pooblaščenca tožencev v tej pravdni zadevi. Pojasnjuje, da so vsi ostali sodniki, zaposleni na Višjem sodišču v Mariboru, njeni sodelavci in so z njo v vsakodnevnih prijateljskih kontaktih. Zaradi navedenega naj bi obstajal utemeljen dvom v nepristranskost odločanja kateregakoli sodnika na Višjem sodišču v Mariboru, kar po mnenju tožnika zagotovo predstavlja utemeljen razlog za določitev drugega stvarno pristojnega višjega sodišča za obravnavanje vložene pritožbe. Tožnik še navaja, da je Vrhovno sodišče že večkrat odločilo, da takšna okoliščina pomeni utemeljen razlog za prenos pristojnosti in se sklicuje na sklep Vrhovnega sodišča I R 6/2017 z dne 26. 1. 2017.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi. Drug tehten razlog v smislu 67. člena ZPP je tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Izključiti je namreč treba vsako okoliščino, ki bi, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, lahko omajala zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi, ker bi se ustvarjal videz, da naj bi vsi sodniki danega sodišča zaradi te okoliščine ne mogli prosto odločati po svoji vesti.

5. Po presoji Vrhovnega sodišča razlog, ki ga tožnik navaja v predlogu, ne more razumno utemeljevati dvoma v nepristranskost celotnega, za pritožbeni postopek pristojnega Višjega sodišča v Mariboru. Okoliščina, da je pooblaščeni odvetnik tožene stranke sin sodnice pristojnega višjega sodišča, po ustaljeni sodni praksi Vrhovnega sodišča ne spada med tehtne razloge za prenos pristojnosti. Takšno razmerje lahko služi le kot podlaga za izločitev sodnice iz sojenja v konkretni zadevi.

Sodnica pa sicer na odločanje v posamezni zadevi ne more vplivati.

Zadeva I R 6/2017 z dne 26. 1. 2017, ki jo navaja tožnik v podkrepitev svojega predloga, pa je drugačna, saj je bila v tej zadevi kot sodnica na pristojnem sodišču zaposlena zunajzakonska partnerka pravdne stranke in ne njenega pooblaščenega odvetnika.

6. Ker niso podani razlogi po 67. členu ZPP, je Vrhovno sodišče predlog tožnika zavrnilo.

Tako npr. sklepi VS RS I R 145/2010 z dne 18. 11. 2010, I R 149/2010 z dne 10. 11. 2010 in I R 1/2014 z dne 16. 1. 2014.

To velja še toliko bolj, ker je omenjena sodnica glede na seznam sodnikov, objavljen na spletni strani http://www.sodisce.si/vismb/zaposleni/seznam_sodnikov/, razporejena na kazenski oddelek, v obravnavanem primeru pa gre za civilno zadevo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.