VSRS Sklep II DoR 398/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-31

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - LASTNINJENJE - STVARNO PRAVO

dopuščena revizija - pridobitev lastninske pravice na nepremičnini - zemljišče - družbena lastnina - pravica uporabe - lastninjenje

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je materialnopravno pravilna odločitev sodišča druge stopnje, da tožnica (oziroma njen pravni prednik) na sporni nepremičnini ni pridobila lastninske pravice na podlagi Zakona o lastninjenju nepremičnin v družbeni lastnini.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je materialnopravno pravilna odločitev sodišča druge stopnje, da tožnica (oziroma njen pravni prednik) na sporni nepremičnini ni pridobila lastninske pravice na podlagi Zakona o lastninjenju nepremičnin v družbeni lastnini.

je zavrnilo primarni tožbeni zahtevek za ugotovitev, da je tožnica pridobila lastninsko pravico na nepremičnini, parc. št. 1038/9 k. o. ..., s priposestvovanjem in gradnjo na tujem zemljišču (I. točka izreka). Ugodilo pa je podrednemu tožbenemu zahtevku za ugotovitev, da je tožnica pridobila lastninsko pravico na nepremičnini, parc. št. 1038/9 k. o. ..., z uveljavitvijo Zakona o lastninjenju nepremičnin v družbeni lastnini, v nadaljevanju ZLNDL (II. točka izreka). Odločilo je še o stroških postopka (III. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je toženkini pritožbi ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v II. in III. točki izreka spremenilo tako, da je zavrnilo tudi podredni tožbeni zahtevek. Posledično je spremenilo tudi odločitev o prvostopenjskih stroških postopka. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

3. Tožnica v predlogu za dopustitev revizije trdi, da odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča (ob tem se sklicuje na zadevi II Ips 75/2013 in II Ips 559/2005) ter sodne prakse višjih sodišč (ob tem se sklicuje na zadevo VSL I Cp 2979/2016, ki je v bistvenem identična tu obravnavani zadevi, in zadevo VSL I Cp 432/2014). Poudarja, da je njen pravni prednik pridobil zemljišče izrecno z navedbo, da se mu zemljišče dodeli za izgradnjo manjše hišice, torej je imel pravico graditi, kar je istovetno s pravico uporabe zemljišča. Navaja še, da za objekte, zgrajene do leta 1968, gradbeno dovoljenje ni bilo potrebno, in da je sporna stavba evidentirana v zemljiškem katastru. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, ali pridobi lastninsko pravico po ZLNDL, kdor je v letu 1953 pridobil zemljišče v uporabo za izgradnjo koče za osebno bivanje in bivanje njegove družine in je kočo zgradil v letu 1954, je vpisan v kataster, ter jo ves čas (tudi z nasledniki) uporablja in plačuje vse stroške in davke ter vseskozi tudi vlaga v infrastrukturo (kot je napeljava vode, elektrike, izgradnja ceste); in ali se domneva o uporabnem dovoljenju za objekte, zgrajene pred letom 1967, šteje za legalno gradnjo (2. in 3. člen ZLNDL ter 1. točka prvega odstavka 197. člena Zakona o graditvi objektov (ZGO-1)).

4. Predlog je utemeljen v obsegu, opredeljenem v izreku tega sklepa.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena istega zakona).

Zakon o lastninjenju nepremičnin v družbeni lastnini (1997) - ZLNDL  - člen 2, 3

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.