TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 4/2020, enako tudi VSRS Sklep I R 88/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-23

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - videz nepristranskosti sodišča - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - sodniški pomočnik

Dolžnica, ki je zaposlena na okrajnem sodišču, opravlja delo na Centralnem oddelku za verodostojno listino, pred tem pa je delo opravljala na izvršilnem oddelku. Prav ta oddelek pa je pristojen za odločanje v izvršilni zadevi zoper dolžnico. Predlog za delegacijo pristojnosti je utemeljen.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Domžalah.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani poteka izvršilna zadeva I 4243/2019. Okrajno sodišče je Vrhovnemu sodišču predlagalo delegacijo stvarne pristojnosti, ker je dolžnica zaposlena kot sodniška pomočnica na tem sodišču, in sicer na Centralnem oddelku za verodostojno listino. Pred tem je delala na izvršilnem oddelku. Ta okoliščina bi lahko pri nasprotni stranki vzbudila vtis pristranskosti, hkrati pa bi lahko negativno vplivala tudi na percepcijo javnosti o nepristranskosti odločanja v postopku pred sodiščem.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča. V takem primeru mora predlagatelj podati takšne okoliščine, na podlagi katerih bi se pri razumnem človeku pojavil upravičen dvom o nepristranskosti sojenja na določenem sodišču.

4. Prav za takšno okoliščino gre v obravnavani zadevi. Dolžnica, ki je zaposlena na Okrajnem sodišču v Ljubljani, opravlja delo sodniške pomočnice neposredno pri Okrajnem sodišču v Ljubljani, in sicer trenutno na Centralnem oddelku za verodostojno listino, pred tem pa je delo opravljala na izvršilnem oddelku. Prav ta oddelek pa je pristojen za odločanje o zadevi I 4243/2019 zoper dolžnico.

5. Ker je predlog utemeljen, je Vrhovno sodišče za odločanje v zadevi določilo Okrajno sodišče v Domžalah.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Opr. št: VSRS Sklep I R 88/2020, z dne 10.07.2020, ECLI:SI:VSRS:2020:I.R.88.2020

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 37/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-02-27

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - postopek za postavitev odrasle osebe pod skrbništvo

Prenos pristojnosti utemeljuje dejstvo, da je treba osebo, ki se nahaja v domu starejših občanov, v postopkih postavitve pod skrbništvo zaslišati.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Velenju.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Murski Soboti je v teku nepravdna zadeva N 7/2020 za postavitev nasprotne udeleženke pod skrbništvo. Okrajno sodišče v Murski Soboti Vrhovnemu sodišču predlaga, da v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) določi drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrajno sodišče v Velenju. Pojasnjuje, da je razdalja med Mursko Soboto in Topolšico 134 km. Nasprotno udeleženko je v postopku treba zaslišati. To je povezano s stroški in dodatnimi težavami. Osebje centra starejših občanov pa ne želi prevzemati odgovornosti in pripeljati osebe na tako oddaljeno sodišče.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

4. Po presoji Vrhovnega sodišča so razlogi, s katerimi Okrajno sodišče v Murski Soboti utemeljuje predlog za prenos pristojnosti, razumni. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Topolšici najbližje okrajno sodišče, to je Okrajno sodišče v Velenju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 36/2021, enako tudi VSRS Sklep I R 142/2021
VSRS Sklep I R 190/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-23

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Jan Zobec

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - videz nepristranskosti sodišča - zastopnik - več postopkov pred istim sodiščem - zavrnitev predloga

Dejstvo, da ima zastopnik tožeče pred pristojnim sodiščem že več postopkov, samo po sebi ne prestavlja utemeljenega razloga za določitev drugega pristojnega sodišča. Drugih okoliščin, ki bi kazale na "okuženost" razpravljajočega sodnika ali celega sodišča, toženka ne navaja.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani poteka pravdni postopek V P 965/2019 za plačilo 764,74 EUR. Tožena stranka je v svoji vlogi z dne 17. 9. 2019 sodišču predlagala delegacijo krajevne pristojnosti na sodišče v Novem mestu, in sicer zato, ker ima gospod A. (zastopnik tožeče stranke) na sodišču v Ljubljani že veliko odprtih tožb in je to sodišče že „okuženo“.

2. Tožeča stranka je na poziv sodišča odgovorila, da z delegacijo pristojnosti ne soglaša.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča. Okoliščine, ki jih navaja toženka, po presoji Vrhovnega sodišča ne utemeljujejo delegacije pristojnosti v zadevi.

5. Dejstvo, da ima zastopnik tožeče stranke pred pristojnim sodiščem odprtih že več postopkov, samo po sebi ne predstavlja utemeljenega razloga za določitev drugega pristojnega sodišča. Drugih okoliščin, ki bi kazali na „okuženost“ razpravljajočega sodnika ali celega sodišča, toženka ne navaja.

6. Ker predlagateljica razlogov, ki bi utemeljevali delegacijo pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov, ni navedla, je Vrhovno sodišče njen predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 5/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-23

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - videz nepristranskosti sodišča - nekonkretiziranost predloga - zavrnitev predloga

Predlog Okrožnega sodišča v Murski Soboti temelji na goli okoliščini, da je tožnica zaposlena na tem sodišču. Pri tem iz predloga za prenos pristojnosti ni razvidno, v kakšni vlogi je zaposlena, kakor tudi ne, na katerem sodnem oddelku. Predlog nasploh ne podaja nobenih konkretnih okoliščin primera.

Ker je tako, Vrhovno sodišče pred seboj nima dejanskih okoliščin, na katere bi lahko oprlo prenos pristojnosti po 67. členu ZPP. Zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Domžalah.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani poteka izvršilna zadeva I 4245/2019. Okrajno sodišče je Vrhovnemu sodišču predlagalo delegacijo stvarne pristojnosti, ker je dolžnica zaposlena kot sodniška pomočnica na tem sodišču, in sicer na Centralnem oddelku za verodostojno listino. Pred tem je delala na izvršilnem oddelku. Ta okoliščina bi lahko pri nasprotni stranki vzbudila vtis pristranskosti, hkrati pa bi lahko negativno vplivala tudi na percepcijo javnosti o nepristranskosti odločanja v postopku pred sodiščem.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča. V takem primeru mora predlagatelj podati takšne okoliščine, na podlagi katerih bi se pri razumnem človeku pojavil upravičen dvom o nepristranskosti sojenja na določenem sodišču.

4. Prav za takšno okoliščino gre v obravnavani zadevi. Dolžnica, ki je zaposlena na Okrajnem sodišču v Ljubljani, opravlja delo sodniške pomočnice neposredno pri Okrajnem sodišču v Ljubljani, in sicer trenutno na Centralnem oddelku za verodostojno listino, pred tem pa je delo opravljala na izvršilnem oddelku. Prav ta oddelek pa je pristojen za odločanje o zadevi I 4245/2019 zoper dolžnico.

5. Ker je predlog utemeljen, je Vrhovno sodišče za odločanje v zadevi določilo Okrajno sodišče v Domžalah.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 4/2020, enako tudi VSRS Sklep I R 88/2020
VSRS Sklep VIII DoR 285/2019-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-02-11

mag. Marijan Debelak (preds.), Borut Vukovič (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - vojska - tedenski počitek

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči bistveno kršili določbe pravdnega postopka glede trditvenega in dokaznega bremena ter glede oblikovanja dokazne ocene.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči bistveno kršili določbe pravdnega postopka glede trditvenega in dokaznega bremena ter glede oblikovanja dokazne ocene.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je toženka dolžna tožniku plačati znesek 3.124,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 27. 7. 2014 dalje do plačila zaradi nezagotavljanja tedenskega počitka na misiji. Višji tožbeni zahtevek še za plačilo 276,32 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 27. 7. 2014 dalje do plačila, je zavrnilo. Postopek v delu tožbenega zahtevka za plačilo davkov in prispevkov je ustavilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo izpodbijani del sodbe in sklepa sodbe sodišča prve stopnje. Zaključilo je, da je tožnik tudi na tiste dneve, ko naj bi bil prost, imel določene omejitve oziroma dolžnosti, čeprav mu nadrejeni operativnih nalog niso odrejali, kar pomeni, da mu neprekinjeni 24-urni počitek ni bil omogočen.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije glede pravilnosti materialnopravne presoje sodišč, da tožniku tedenski počitek ni bil zagotovljen, kot tudi glede bistvenih kršitev določb pravdnega postopka v zvezi z oblikovanjem dokazne ocene ter v zvezi s trditvenim in dokaznim bremenom glede upoštevanja evidenc delovnega časa.

5. Glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, zato se revizija v tem delu dopusti.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II Ips 92/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-02-27

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Ana Božič Penko, dr. Mateja Končina Peternel, Tomaž Pavčnik

Po določilu drugega odstavka 334. člena v zvezi s 383. členom ZPP lahko stranka umakne že vloženo revizijo, dokler Vrhovno sodišče ne izda odločbe. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče ugotovilo umik revizije.

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo ugotovilo, (1) da v skupno premoženje pravdnih strank spada korist od prodaje osebnega vozila Nissan v znesku 4.566,66 EUR in da sta deleža pravdnih strank enaka, (2) obstoj terjatve tožeče stranke do tožene v višini 2.816,01 EUR in (3) v enaki višini obstoj terjatve tožene do tožeče, (4) medsebojni terjatvi je pobotalo, (5) v presežku pa zavrnilo tožbeni zahtevek tožeče stranke. Odločilo je tudi o pravdnih stroških (6. točka izreka).

2. Višje sodišče je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in v točkah 5 in 6 potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Pritožbi tožene stranke pa je ugodilo in sodbo prve stopnje v preostalih točkah izreka spremenilo tako, da je zavrnilo zahtevek za ugotovitev skupnega premoženja, deležev na njem in plačilo 2.816,01 EUR. Odločilo je tudi o pritožbenih stroških.

3. S sklepom II DoR 80/2019 je Vrhovno sodišče 18. 4. 2019 na predlog tožnika dopustilo revizijo glede vprašanja, ali je pravilen materialnopravni zaključek sodišča, da vozilo Nissan, s tem pa tudi denarna vrednost prodanega vozila, v okoliščinah konkretnega primera ne sodi v skupno premoženje pravdnih strank, saj ga je tožena stranka odkupila in s tem pridobila lastninsko pravico po prenehanju ekonomske skupnosti in po razvezi zakonske zveze.

4. Zoper sodbo je nato tožnik pravočasno vložil revizijo zaradi zmotne uporabe materialnega prava in predlagal, da Vrhovno sodišče sodbo sodišča druge stopnje razveljavi in zadevo vrne temu sodišču v novo sojenje.

5. Revizija je bila po 375. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) vročena toženki, ki je nanjo odgovorila in predlagala, naj jo Vrhovno sodišče zvrne.

6. Toženka je nato v vlogi sporočila, da je tožnik umaknil revizijo, da se z umikom strinja in ne priglaša stroškov tega postopka.

7. Vrhovno sodišče je vlogo vročilo tožniku, ki je potrdil, da revizijo umika.

8. Po določilu drugega odstavka 334. člena v zvezi s 383. členom ZPP lahko stranka umakne že vloženo revizijo, dokler Vrhovno sodišče ne izda odločbe. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče ugotovilo umik revizije.

9. S tem ko je umaknil revizijo, je tožnik umaknil tudi zahtevo po povrnitvi stroškov revizijskega postopka, toženka pa je v vlogi sporočila, da stroškov ne priglaša, torej je tudi ona umaknila zahtevo za njihovo povrnitev. O stroških revizijskega postopka zato Vrhovno sodišče ni odločalo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 334, 334/2, 383.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 16/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-03-10

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - sorodnik partnerja stranke v postopku kot uslužbenec pristojnega sodišča - zakonec zakonitega zastopnika stranke v postopku kot sodnik pristojnega sodišča - edini družbenik stanke v postopku kot sorodnik partnerja sodnika pristojnega sodišča

Okoliščina, da sta direktor dolžnika in njegova edina družbenica zakonec oziroma tašča sodnice na sodišču, pred katerim je bil podan predlog za začetek stečajnega postopka, predstavlja drug tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP za določitev drugega pristojnega sodišča, da postopa v zadevi.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Ljubljani.

1. Okrožno sodišče v Kopru, ki odloča o predlogu upnika za začetek stečajnega postopka nad dolžnikom, je z dopisom z dne 26. 2. 2020 Vrhovnemu sodišču predlagalo delegacijo pristojnosti v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Navaja, da je iz podatkov sodnega registra razvidno, da je direktor dolžnika zakonec okrožne sodnice Okrožnega sodišča v Kopru, edina družbenica dolžnika pa je sodničina tašča.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju). Drug tehten razlog je lahko tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, pri kateri gre za vprašanje, ali se po kriteriju razumnega opazovalca v javnosti ustvarja videz, da naj bi vsi sodniki danega sodišča zaradi določene okoliščine ne mogli prosto odločati po svoji vesti.

4. Okoliščina, da sta direktor dolžnika in njegova edina družbenica zakonec oziroma tašča sodnice na sodišču, pred katerim je bil podan predlog za začetek stečajnega postopka, predstavlja drug tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP za določitev drugega pristojnega sodišča, da postopa v zadevi. Zato je Vrhovno sodišče predlogu za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Ljubljani.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 20/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-03-10

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - neupravičena pridobitev - pravila vračanja - obseg vrnitve - nepošteni pridobitelj

Revizija se dopusti glede vprašanja kdaj postane prejemnik plačila na podlagi pravnomočne sodbe, zoper katero je vložena revizija, nepošten v smislu 193. člena Obligacijskega zakonika (OZ).

Revizija se dopusti glede vprašanja: Kdaj postane prejemnik plačila na podlagi pravnomočne sodbe, zoper katero je vložena revizija, nepošten v smislu 193. člena Obligacijskega zakonika (OZ)?

1. Sodišče druge stopnje je v delu, ki je relevanten za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje, s katero je to zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 4.993,06 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 24. 1. 2018 naprej.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 193

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 15/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-03-10

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči nižjih stopenj pravilno uporabili določbo četrtega odstavka 5. člena Pogodbe o odstopu terjatev z dne 30. 12. 2016.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči nižjih stopenj pravilno uporabili določbo četrtega odstavka 5. člena Pogodbe o odstopu terjatev z dne 30. 12. 2016.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo terjatev tožeče stranke v znesku321.662,02 EUR (I. točka izreka), ugotovilo terjatev tožene stranke v znesku 48.347,94 EUR (II. točka izreka), terjatvi pobotalo do zneska 48.347,94 EUR(III. točka izreka) ter toženi stranki naložilo plačilo 273.314,08 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 6. 3. 2018 (IV. točka izreka). V presežku, za16,556.526,67 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 18. 8. 2018, je tožbeni zahtevek zavrnilo (V. točka izreka) ter tožeči stranki naložilo povrnitev5.909,90 EUR stroškov postopka tožene stranke z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (VI. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je v delu, relevantnem za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, zavrnilo pritožbo tožeče stranke glede izpodbijaneII. - VI. točke izreka sodbe sodišča prve stopnje ter sodbo v tem obsegu potrdilo(I. točka izreka). Odločilo je, da pravdni stranki nosita sami vsaka svoje stroške za pritožbo (III. točka izreka) ter tožeči stranki naložilo povračilo 2.779,77 EUR stroškov tožene stranke za odgovor na pritožbo z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (IV. točka izreka). Sodišču prve stopnje je naložilo še odpravo očitne pisne pomote v V. točki izreka, tako glede višine zavrnjenega dela zahtevka kot glede datuma obrestnega dela zahtevka (VI. točka izreka).

3. Tožeča stranka zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja tako, kot je opredeljeno v izreku sklepa. Revizijo je zato glede tega vprašanja dopustilo.

5. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 82

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 616/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-03-12

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

dopuščena revizija - zavarovalna pogodba - zavarovanje avtomobilskega kaska - splošni pogoji - splošni zavarovalni pogoji - prometna nesreča - izguba zavarovalnih pravic - domneva o vinjenosti voznika - obvestilo policiji o prometni nezgodi - izmik preizkusu alkoholiziranosti - vzročna zveza

1. ali je v okoliščinah konkretnega primera tožnica zadostila svoji obveznosti iz 3. točke prvega odstavka 28. člena Splošnih pogojev;

2. ali je v okoliščinah konkretnega primera pravilna materialnopravna presoja, da se je tožnica izmaknila preizkusu alkoholiziranosti;

3. ali je pravilno stališče, da dejanskega stanja glede poteka prometne nesreče (nastanka zavarovalnega primera) v konkretnem primeru ni bilo treba ugotavljati.

1. ali je v okoliščinah konkretnega primera tožnica zadostila svoji obveznosti iz 3. točke prvega odstavka 28. člena Splošnih pogojev;

2. ali je v okoliščinah konkretnega primera pravilna materialnopravna presoja, da se je tožnica izmaknila preizkusu alkoholiziranosti;

3. ali je pravilno stališče, da dejanskega stanja glede poteka prometne nesreče (nastanka zavarovalnega primera) v konkretnem primeru ni bilo treba ugotavljati.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek plačilo zavarovalnine v višini 10.650,90 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnice in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava in bistvene kršitve določb pravdnega postopka. Zastavlja šest vprašanj, katerih pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in razvojem prava preko sodne prakse. Zatrjuje neenotnost sodne prakse višjih sodišč in odstop od sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) so izpolnjeni glede vprašanj, navedenih v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnikov, ki so navedeni v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 921

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.