VSRS Sklep III R 28/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-06-16

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

gospodarski spor - spori, ki nastanejo med stečajnim postopkom ali v zvezi z njim - odškodninska odgovornost direktorja - kazenski postopek - krajevna pristojnost

V skladu s 63. členom ZPP je za sojenje v sporih, ki nastanejo med stečajnim postopkom ali v zvezi s stečajnim postopkom, izključno krajevno pristojno sodišče, ki vodi stečajni postopek. Po tem določilu je odločilno merilo koneksnosti možen vpliv odločitve v sporu na stečajno maso.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Celju.

1. Tožnica je pri Okrajnem sodišču v Ljubljani vložila tožbo, v kateri uveljavlja plačilo odškodnine zoper toženo stranko na podlagi 263. člena Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1). Trdila je, da je toženka v breme tožnice odredila plačilo storitev čiščenja, ki niso bile opravljene v korist tožnice, temveč za zasebne potrebe toženke.

2. Okrajno sodišče v Ljubljani se je s sklepom z dne 3. 12. 2019 izreklo, da ni stvarno pristojno za odločanje v tej zadevi ter je po pravnomočnosti sklepa odstopilo zadevo Okrožnemu sodišču v Celju, saj je tožnica v stečajnem postopku in bo izid spora vplival na obseg stečajne mase. Poleg tega tožnica uveljavlja odškodninsko odgovornost toženke za škodo, ki naj bi jo bila povzročila kot direktorica tožnice, kar se presoja po pravu gospodarskih družb. Na podlagi teh dveh kriterijev je predpisana pristojnost okrožnih sodišč.

3. Okrožno sodišče v Celju je pri Vrhovnem sodišču sprožilo spor o pristojnosti. Meni, da spor ni v zvezi s stečajnim postopkom in da ni treba uporabiti prava gospodarskih družb, ker tožnica odgovornost toženke utemeljuje na podlagi kazenske obsodilne sodbe.

4. Za odločanje o tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrožno sodišče v Celju.

5. Po 1. točki prvega odstavka 482. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) pravila o gospodarskih sporih veljajo tudi v sporu med družbami in člani organov upravljanja gospodarskih družb, za katere je treba uporabiti pravo gospodarskih družb. Tožnica od toženke kot svoje nekdanje direktorice uveljavlja svojo terjatev iz naslova odškodninske odgovornosti po 263. členu ZGD-1, ker je bila s sodbo v kazenskem postopku X K 7131/2019 napotena, da to svojo terjatev uveljavlja v pravdi. Zato je izpolnjen pogoj za uporabo pravil postopka v gospodarskih sporih, za sojenje v katerih so po 7. točki drugega odstavka 32. člena ZPP pristojna okrožna sodišča ne glede na vrednost spornega predmeta.

6. V skladu s 63. členom ZPP je za sojenje v sporih, ki nastanejo med stečajnim postopkom ali v zvezi s stečajnim postopkom, izključno krajevno pristojno sodišče, ki vodi stečajni postopek. Po tem določilu je odločilno merilo koneksnosti možen vpliv odločitve v sporu na stečajno maso. Zatrjevana odškodninska odgovornost toženke ima potencialni vpliv na obseg stečajne mase tožnice kot stečajne dolžnice, zoper katero se vodi stečajni postopek pred Okrožnim sodiščem v Celju.

7. Vrhovno sodišče je zato na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP sklenilo, da je za odločanje v zadevi pristojno Okrožno sodišče v Celju.

8. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 25, 25/2, 32, 32/2, 32/2-7, 63

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 263, 482, 482/1-1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.