VSRS Sklep X DoR 159/2020-3
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-20

dr. Erik Kerševan (preds.), Brigita Domjan Pavlin (poroč.), Marko Prijatelj

CIVILNO PROCESNO PRAVO - PRAVO DRUŽB - UPRAVNI SPOR

predlog za dopustitev revizije - pooblastilo pravne osebe za vložitev revizije - pooblastilo za vložitev predloga za dopustitev revizije - veljavnost pooblastila - zastopanje pravne osebe - delniška družba (d. d.) - pooblastitelj - upravičenost za zastopanje - neustrezno pooblastilo - zavrženje predloga

Pooblastila za vložitev predloga za dopustitev revizije ni podpisala oseba, ki bi bila upravičena za zastopanje tožeče stranke. Odvetnika, ki sta vložila predlog, za njegovo vložitev torej nista imela pooblastila tožeče stranke.

1. Tožeča stranka je 12. 3. 2020 po odvetnikih vložila predlog za dopustitev revizije zoper v uvodu navedeno sodbo Upravnega sodišča.

3. Tožeča stranka je pravna oseba, organizirana v pravnoorganizacijski obliki delniške družbe. Pravna oseba sama ne more opravljati procesnih dejanj, zastopa jo njen zakoniti zastopnik (78. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Le ta oziroma od njega pooblaščena oseba lahko torej izstavi pooblastilo za zastopanje v postopku za dopustitev revizije, v katerem lahko stranka po drugem odstavku 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) opravlja dejanja samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1). Od statusa pooblastitelja, torej tistega, ki je dal pooblastilo za pravno osebo, je tako lahko odvisna tudi dovoljenost predloga za dopustitev revizije.

4. V skladu z 32. členom Zakona o gospodarskih družbah (v nadaljevanju ZGD-1) gospodarsko družbo zastopajo osebe, ki so določene z zakonom ali aktom o ustanovitvi družbe na podlagi zakona (zakoniti zastopnik). Po prvem odstavku 266. člena istega zakona delniško družbo zastopa uprava, ki ima lahko enega ali več članov (drugi odstavek 265. člena ZGD-1).

5. Iz pooblastila z dne 12. 3. 2020, priloženega k predlogu za dopustitev revizije, izhaja, da ga je podpisala oseba s priimkom K. Osebno ime podpisnika pooblastila in njegov položaj, ki ga ima v tožeči stranki, iz pooblastila nista razvidna. Iz vpogleda v poslovni register pa izhaja, da je priimek podpisnika pooblastila enak priimku enega izmed članov nadzornega organa tožeče stranke in da oseba s tem priimkom (ob podpisu pooblastila niti kdaj prej ali pozneje) ni bila član uprave tožeče stranke oziroma njen zakoniti zastopnik (direktor). To je bil v času podpisa pooblastila (in tudi ob izdaji tega sklepa) A. S., ki po podatkih iz poslovnega registra tožečo stranko samostojno zastopa.

6. Glede na navedeno Vrhovno sodišče ugotavlja, da pooblastila za vložitev predloga za dopustitev revizije ni podpisala oseba, ki bi bila upravičena za zastopanje tožeče stranke. Odvetnika, ki sta vložila predlog, za njegovo vložitev torej nista imela pooblastila tožeče stranke. Zato je Vrhovno sodišče predlog za dopustitev revizije zavrglo na podlagi 377. člena ZPP v zvezi z drugim odstavkom 374. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 78, 86, 86/4, 374, 374/2, 377

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 32, 32/1, 265, 265/2, 266

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.