TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 528/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-03-12

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost predloga za dopustitev revizije - nepopolna vloga - postulacijska sposobnost - podpis vlagatelja - zavrženje predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožnice na ugotovitev, da spadajo v skupno premoženje strank stanovanje na naslovu ..., in vse premičnine, ki se nahajajo v stanovanju, ter da sta deleža strank na skupnem premoženju enaka, in sicer ½ celote. Zavrnilo je zahtevek na izstavitev zemljiškoknjižne listine, na podlagi katere bi se tožnica lahko vknjižila kot solastnica stanovanja. Sodišče je zavrnilo tudi podredni zahtevek na plačilo 47.500,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Sodišče je zavrglo tožbo v delu, s katero je tožnica predlagala zaznambo (tega) spora v zemljiški knjigi, odločilo pa je tudi o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnice in potrdilo izpodbijano sodbo, odločilo je tudi o stroških postopka.

3. Tožnica je zoper odločbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje bistvene kršitve določb pravdnega postopka. Zastavlja vprašanje glede uporabe tretjega odstavka 310. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju oziroma 92. člena Stvarnopravnega zakonika v postopku osebnega stečaja. Pomembnost vprašanja utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti in enotne uporabe prava ter njegovega razvoja preko sodne prakse.

5. Tožnica je vložila predlog za dopustitev revizije, pri čemer ta ni lastnoročno podpisan s strani pooblaščenca, pač pa je njegov podpis le natisnjen. Eden od formalnih pogojev za popolnost predloga je podpis njenega vlagatelja. To izhaja iz splošne določbe tretjega odstavka 105. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki določa podpis kot obligatorno vsebino vsake vloge; predvsem pa iz (specialnih) določb 4. točke 335. člena ZPP in tretjega odstavka 343. člena ZPP, ki določata podpis pritožnika kot obvezno sestavino pritožbe, na podlagi 383. člena ZPP pa se smiselno uporabljata tudi za revizijski postopek. Glede na navedeno predlog ni popoln, v skladu s 336. členom ZPP v zvezi s 383. členom ZPP pa se v revizijskem postopku ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev.

6. Tožnica je predlog vložila po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit, ni pa odvetnik. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena ZPP), ali sama, če ima opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). Ker pooblaščenec tožnice ni odvetnik, sama pa ni predložila potrdila o opravljenem pravniškem državnem izpitu, predlog (tudi) ni dovoljen.

7. Ker predlog ni popoln niti dovoljen, ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367.č člen, 377. člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105, 105/3, 335, 335-4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 228/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-07-31

Jan Zobec (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - pravica do povrnitve škode - neupravičen odvzem prostosti

Revizija se dopusti glede vprašanja ali okoliščine obravnavanega primera tožnico opravičujejo do odškodnine na podlagi 542. člena ZKP.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali okoliščine obravnavanega primera tožnico opravičujejo do odškodnine na podlagi 542. člena ZKP?

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je tožbeni zahtevek po podlagi v celoti utemeljen (I. točka izreka), odločitev o stroških pa je pridržalo za končno sodbo (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje (I. točka izreka), odločitev o stroških pritožbenega postopka pa je pridržalo za končno odločbo (II. točka izreka).

3. Zoper odločbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava. Zastavlja tri vprašanja, katerih pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti in enotne uporabe prava ter njegovega razvoja preko sodne prakse.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Vrhovno sodišče zaključuje, da so pogoji za dopustitev revizije izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, zato je revizijo v skladu z drugim odstavkom 367.a člena ZPP v tem obsegu dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367a/2

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 542

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 131/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-09-25

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Jan Zobec

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nepravdni postopek - sodnik pristojnega sodišča kot stranka (udeleženec) v postopku - objektivna nepristranskost sodišča - manjše sodišče - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je eden izmed nasprotnih udeležencev te nepravdne zadeve sodnik na Okrajnem sodišču na Jesenicah, ki na prvi stopnji odloča v obravnavani zadevi, pomeni tehten razlog za prenos krajevne pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kranju.

1. Okrajno sodišče na Jesenicah na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) predlaga Vrhovnemu sodišču, da določi drugo stvarno pristojno sodišče zunaj območja pristojnosti Okrožnega sodišča v Kranju, ker je eden izmed nasprotnih udeležencev te nepravdne zadeve A. A. okrajni sodnik njihovega sodišča. Predlagatelj trdi, da so sodniki Okrajnega sodišča na Jesenicah v tesnih medsebojnih odnosih tudi s sodniki drugih organizacijskih enot. Ker je sodnik A. A. zaradi bolezni dlje časa odsoten, je predlog posredoval brez njegove izjave.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Drugi tehtni razlogi, ki lahko utemeljujejo delegacijo pristojnosti po navedenem členu, so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost sodišča.

Okoliščina, da je eden izmed nasprotnih udeležencev te nepravdne zadeve sodnik na Okrajnem sodišču na Jesenicah, ki na prvi stopnji odloča v obravnavani zadevi, pomeni tehten razlog za prenos krajevne pristojnosti. Zaradi varovanja objektivne nepristranskosti sojenja je Vrhovno sodišče predlogu delno ugodilo in za odločanje v zadevi določilo Okrajno sodišče v Kranju. Predlogu za dodelitev zadeve drugemu stvarno pristojnemu sodišču zunaj območja pristojnosti Okrožnega sodišča v Kranju ni sledilo, ker predlagatelj ni konkretiziral navedbe, da naj bi bili sodniki Okrajnega sodišča na Jesenicah v tesnih medsebojnih odnosih s sodniki vseh organizacijskih enot Okrožnega sodišča v Kranju. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Sklep VS RS I R 41/2019 z dne 14. 3. 2019; I R 76/2015 z dne 9. 7. 2015; I R 102/2012 z dne 21. 6. 2012.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 65/2020, enako tudi VSRS Sklep I R 64/2020

VSRS Sklep I R 60/2021, enako tudi VSRS Sklep I R 61/2021, VSRS Sklep I R 62/2021, VSRS Sklep I R 63/2021, VSRS Sklep I R 64/2021, VSRS Sklep I R 65/2021
VSRS Sklep X DoR 256/2020-3
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-07-24

Brigita Domjan Pavlin (preds.), Peter Golob (poroč.), Borivoj Rozman

predlog za dopustitev revizije - omejitev gibanja - nevarnost pobega - zapustitev države - zavrnitev predloga - vprašanje ni pomembno za obravnavano zadevo - ni izkazan odstop od sodne prakse - odložitvena začasna odredba - zahteva za izdajo začasne odredbe - zavrženje zahteve

V zvezi z zatrjevano neenotno sodno prakso upravnega sodišča tožeča stranka primerjave sodb glede pravnega in dejanskega stanja ni opravila ter tako ni izkazala, da je ob primerljivem dejanskem in pravnem stanju sodišče odločilo drugače.

O zahtevi za izdajo začasne odredbe je mogoče odločiti le do odločitve o reviziji. Ker je Vrhovno sodišče v obravnavani zadevi zavrnilo predlog za njeno dopustitev, ni izpolnjen pogoj za vsebinsko odločanje o začasni odredbi. Zahtevo je zato zavrglo.

II. Zahteva za izdajo začasne odredbe se zavrže.

1. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji iz 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1).

2. Vrhovno sodišče še pojasnjuje, da, ob upoštevanju konkretnih okoliščin obravnavanega primera, v predlogu za dopustitev revizije postavljeno vprašanje o jasnosti in predvidljivosti določb ZMZ-1 glede "utemeljene nevarnosti pobega" (drugi odstavek 84. člena v povezavi z 31. točko 2. člena ZMZ-1) pred koncem azilnega postopka, v tej zadevi ni relevantno. Sodišče prve stopnje je namreč po opravljeni glavni obravnavi ugotovilo jasno izražen namen tožeče stranke glede zapustitve Republike Slovenije, zato presoja vprašanja obstoja objektivnih kriterijev, kot podlage za sklepanje, da je izkazana utemeljena nevarnost, da bo prosilec pobegnil, v obravnavanem primeru ni potrebna; v zvezi z zatrjevano neenotno sodno prakso upravnega sodišča pa tožeča stranka primerjave sodb glede pravnega in dejanskega stanja ni opravila ter tako ni izkazala, da je ob primerljivem dejanskem in pravnem stanju sodišče odločilo drugače.

3. Iz prvega odstavka 84. člena ZUS-1 je razvidno, da vložena revizija ne zadrži izvršitve pravnomočne sodbe, zoper katero je bila vložena. Izjema je predvidena v drugem odstavku navedenega člena, skladno s katerim lahko Vrhovno sodišče na zahtevo revidenta izda začasno odredbo do odločitve o reviziji zaradi razlogov iz drugega odstavka 32. člena ZUS-1.

4. Iz navedenih določb izhaja, da je o zahtevi za izdajo začasne odredbe mogoče odločiti le do odločitve o reviziji. Ker je Vrhovno sodišče v obravnavani zadevi zavrnilo predlog za njeno dopustitev, ni izpolnjen pogoj za vsebinsko odločanje o začasni odredbi. Zahtevo je zato zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/2

Zakon o mednarodni zaščiti  (2017) - ZMZ-1  - člen 2, 2-31, 84, 84/2

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 32, 32/2, 84, 84/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 234/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-11

dr. Mile Dolenc (preds.), Franc Seljak (poroč.), Vladimir Balažic

predlog za dopustitev revizije - neizvedba glavne obravnave - odločanje na seji - zatrjevano pomembno pravno vprašanje - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali bi Upravno sodišče moralo izvesti glavno obravnavo.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali bi Upravno sodišče moralo izvesti glavno obravnavo?

1. Upravno sodišče je v I. točki izreka sodbe, v zvezi s katero tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije, zavrnilo njeno tožbo zoper odločbo Banke Slovenije o ugovoru z oznako PBH-24.70-007/18-006 z dne 19. 12. 2019.

2. Zoper sodbo Upravnega sodišča vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu, glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 122/2020-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-06-30

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

dopuščena revizija - odškodnina - nesreča pri delu - soprispevek delavca - višina - telesne bolečine - duševne bolečine zaradi zmanjšanja življenjske aktivnosti

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je materialno pravno pravilna odločitev sodišča druge stopnje o višini soprispevka tožnika in o višini prisojene odškodnine za telesne bolečine in duševne bolečine zaradi zmanjšanja življenjske aktivnosti.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je materialno pravno pravilna odločitev sodišča druge stopnje o višini soprispevka tožnika in o višini prisojene odškodnine za telesne bolečine in duševne bolečine zaradi zmanjšanja življenjske aktivnosti.

1. Sodišče prve stopnje je ob ugotovitvi objektivne odgovornosti prve toženke za nesrečo pri delu, soprispevka tožnika, ki ga je ocenilo na 60%, in že plačanega delnega zneska odškodnine, tožniku v breme obeh strank nerazdelno za nepremoženjsko škodo prisodilo še 295,50 EUR ter 11.342,01 EUR iz naslova premoženjske škode. Prisodilo mi je tudi zakonske zamudne obresti od zneskov in datumov zapadlosti, ki so razvidni iz sodbe, višji zahtevek pa je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi tožnika in druge toženke in odločitev sodišča prve stopnje delno razveljavilo glede plačila premoženjske škode v znesku 6.400 EUR in odločitev tudi delno spremenilo. Sprememba sodbe se pretežno nanaša na odločitev o odškodnini za nepremoženjsko škodo; soprispevek tožnika je namreč sodišče druge stopnje znižalo na 50%, obenem pa mu je prisodilo višjo odškodnino za nepremoženjsko škodo (8.225,50 EUR).

3. V predlogu za dopustitev revizije druga toženka postavlja vprašanji:

– ali je odločitev sodišča druge stopnje glede višine soprispevka tožnika materialno pravno pravilna;

- ali je odločitev sodišča druge stopnje glede višine nepremoženjske škode materialno pravno pravilna.

Navaja, da je sodišče druge stopnje soprispevek glede na to, da tožnik pri delu na višini ni spoštoval navodil za varno delo, določilo nepravilno in pri tem opozarja na sodbo Vrhovnega sodišča VIII Ips 321/2017 z dne 6. 11. 2018. Meni tudi, da višina odškodnine za telesne bolečine in duševne bolečine zaradi zmanjšanja življenjskih aktivnosti odstopa od sodne prakse.

5. V skladu s 367.a členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99 in naslednji) revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije, zato je le to dopustilo glede predlaganih vprašanj.

6. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno.

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 153, 179

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 184

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 117/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-07-31

Jan Zobec (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nepravdni postopek - videz nepristranskosti sodišča - sodnik sodišča iz okrožja pristojnega sodišča kot stranka v postopku - ugoditev predlogu

Okoliščine, da je nepravdna stranka (predlagateljica) sodnica okrožnega sodišča, katerega organizacijska enota je tudi okrajno sodišče, ki bi bilo sicer pristojno za odločanje o zadevi, pred tem pa je bila več let sodnica na tem okrajnem sodišču in se je z okrajnimi sodniki nepravdnega oddelka redno srečevala in imela z njimi stike, narekujejo prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno okrajno sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Mariboru je v teku pravdni postopek zaradi razdružitve skupnega premoženja in izdaje začasne odredbe N 155/2020

2. Okrajno sodišče v Mariboru je predlagalo delegacijo pristojnosti. Tehtnost razloga je utemeljilo s tem, da je bila predlagateljica, ki je trenutno zaposlena kot sodnica na Okrožnem sodišču v Mariboru (katerega organizacijska enota je tudi Okrajno sodišče v Mariboru), pred tem več let sodnica na Okrajnem sodišču v Mariboru. Z njo so se srečevali in imeli redne stike vsi sodniki nepravdnega oddelka. Zato bi lahko to dejstvo pri ostalih strankah vzbudilo dvom v nepristranskost sodišča.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge, ki lahko utemeljujejo delegacijo pristojnosti, se po ustaljeni sodni praksi

štejejo tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost sodišča. Prav taka okoliščina je po prepričanju Vrhovnega sodišča tudi ta, da je bila predlagateljica, ki je sedaj sodnica okrožnega sodišča, katerega organizacijska enota je tudi pristojno okrajno sodišče, več let zaposlena na tem okrajnem sodišču in se je z okrajnimi sodniki nepravdnega oddelka redno srečevala in imela z njimi stike. Navedena dejstva bi v tej zadevi, kjer predlagateljica uveljavlja razdružitev in razdelitev skupnega premoženja in izdajo začasne odredbe, utegnila povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja in narekujejo prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno okrajno sodišče.

5. Ker je predlog utemeljen, je Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici.

Primerjaj sklepe Vrhovnega sodišča v zadevah I R 88/2017, I R 117/2019, I R 136/2015 in ostale.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 21/2020, enako tudi VSRS Sklep I R 40/2020

VSRS Sklep I R 70/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 69/2022
VSRS Sklep VIII DoR 101/2020-9
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-06-30

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - tožbeni zahtevek - obračun plače - bruto plača

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali ima tožnica (kot delavka v okviru pogodbe o zaposlitvi) pred sodiščem pravico zahtevati obračun bruto razlik v plači, če je vse zapadle neto zneske dogovorjene plače že v celoti prejela.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali ima tožnica (kot delavka v okviru pogodbe o zaposlitvi) pred sodiščem pravico zahtevati obračun bruto razlik v plači, če je vse zapadle neto zneske dogovorjene plače že v celoti prejela.

1. Sodišče prve stopnje je naložilo toženki obračun bruto razlike v plači za obdobje od januarja 2013 do oktobra 2017 ter plačilo davkov in prispevkov od posameznih zneskov bruto razlike (II. točka izreka). Ugotovilo je, da je toženka tožnici del plače prikazovala in obračunavala kot kilometrino (od katere niso bili plačani davki in prispevki), čeprav ni opravila službenih poti in je posebej prejela plačane stroške prihoda na delo in z dela.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke in v pretežnem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje v II. točki izreka (delno je spremenilo le del o zamudnih obrestih). Pojasnilo je, da delavcu ni mogoče odreči sodnega varstva za terjatve iz naslova bruto plače tudi, če je delodajalec neto zneske izplačal.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije predlaga odločitev o vprašanju, ali ima tožeča stranka (kot delavec v okviru pogodbe o zaposlitvi) v konkretnem postopku pred sodiščem pravico zahtevati obračun bruto razlik v plači, če je vse zapadle neto zneske dogovorjene plače že v celoti prejela.

Sklicuje se na smiselno primerljivo prakso Vrhovnega sodišča, da terjatev za plačilo davkov in prispevkov ni zasebna terjatev delavca proti delodajalcu, ampak gre za potencialno javno terjatev pristojnih državnih organov proti delodajalcu kot zavezancu za plačilo takšnih terjatev.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP izpolnjeni, zato je predlogu toženke ugodilo.

7. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno.

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 129

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 63/2020-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-06-30

Marjana Lubinič (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - institucionalno varstvo - oprostitev plačila - plačilna sposobnost zavezanca

Predlogu se ugodi in se dopusti revizija glede vprašanj:

- ali lahko pristojni center za socialno delo v skladu z Uredbo o merilih za določanje oprostitev pri plačilih socialnovarstvenih storitev po uradni dolžnosti ugotavlja plačilno sposobnost zavezanca za institucionalno varstvo, tudi v primeru, če zavezanec ne poda vloge za oprostitev plačila institucionalnega varstva, pri čemer je bil zavezanec v upravnem postopku na prvi stopnji s strani centra za socialno delo pravilno opozorjen na pravico do uveljavljanja oprostitve plačila in na pravne posledice, ki bodo nastopile, če vloge ne bo vložil,

- ali se lahko pri zavezancu, ki ne vloži vloge za oprostitev plačila institucionalnega varstva, in katerega je upravni organ opozoril na pravne posledice, ki bodo nastopile, če vloge ne bo vložil, šteje, da je plačilna sposobnost zavezanca tolikšna, kolikor znaša oprostitev upravičenca.

Predlogu se ugodi in se dopusti revizija glede vprašanj:

- ali lahko pristojni center za socialno delo v skladu z Uredbo o merilih za določanje oprostitev pri plačilih socialnovarstvenih storitev po uradni dolžnosti ugotavlja plačilno sposobnost zavezanca za institucionalno varstvo, tudi v primeru, če zavezanec ne poda vloge za oprostitev plačila institucionalnega varstva, pri čemer je bil zavezanec v upravnem postopku na prvi stopnji s strani centra za socialno delo pravilno opozorjen na pravico do uveljavljanja oprostitve plačila in na pravne posledice, ki bodo nastopile, če vloge ne bo vložil,

- ali se lahko pri zavezancu, ki ne vloži vloge za oprostitev plačila institucionalnega varstva, in katerega je upravni organ opozoril na pravne posledice, ki bodo nastopile, če vloge ne bo vložil, šteje, da je plačilna sposobnost zavezanca tolikšna, kolikor znaša oprostitev upravičenca.

1. Sodišče prve stopnje je odpravilo odločbo Centra za socialno delo A. z dne 8. 3. 2016 ter odločbo tožene stranke z dne 23. 1. 2017. Toženi stranki je naložilo, da v 30 dneh od pravnomočnosti sodbe izda nov upravni akt o pravici do oprostitve plačila storitve institucionalnega varstva za A.A.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi obeh strank zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženec predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, ki izhajata iz izreka tega sklepa.

5. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so podani razlogi za dopustitev revizije v skladu s 367.a členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP), zaradi česar je predlogu ugodilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367.a, 367.c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.