TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep III DoR 18/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-18

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

dopuščena revizija - evropska sredstva - odstop od pogodbe - začetek postopka prisilne poravnave zoper sopogodbenika - načelo vestnosti in poštenja - oblikovalna pravica - odstopno upravičenje - ex tunc učinek - reparacijski zahtevek - ničnost pogodbenega določila - nesorazmernost - svoboda urejanja obligacijskih razmerij - pogodba kot materialno pravo - obligacija rezultata - izpolnitev nedeljive obveznosti - delna izpolnitev - zmotna uporaba materialnega prava - učinek potrjene prisilne poravnave - terjatev, nastala po začetku postopka prisilne poravnave

- ali pogodbeno določilo, po katerem sme pogodbenik odstopiti od pogodbe v primeru, ko je zoper drugega pogodbenika, ki po pogodbi ni zavezan k nobeni denarni izpolnitvi, sprožen postopek prisilne poravnave, krši načelo vestnosti in poštenja v smislu prvega odstavka 5. člena OZ in je zato nično,

- ali plačilo stroškov po podlagi potrjenega dela na projektu (ki predstavlja izpolnjevanje pogodbenih zavez) predstavlja sprejem delne izpolnitve.

- Ali pogodbeno določilo, po katerem sme pogodbenik odstopiti od pogodbe v primeru, ko je zoper drugega pogodbenika, ki po pogodbi ni zavezan k nobeni denarni izpolnitvi, sprožen postopek prisilne poravnave, krši načelo vestnosti in poštenja v smislu prvega odstavka 5. člena Obligacijskega zakonika in je zato nično?

- Ali plačilo stroškov na podlagi potrjenega dela na projektu (ki predstavlja izpolnjevanje pogodbenih zavez) predstavlja sprejem delne izpolnitve?

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožnikov tožbeni zahtevek zoper toženko za plačilo 47.889,24 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnice delno ugodilo in izpodbijano sodbo delno spremenilo tako, da je razsodilo, da je toženka dolžna plačati tožnici 47.889,24 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 15. 12. 2016 dalje do plačila. V preostalem delu (glede zavrnitve tožbenega zahtevka za zakonske zamudne obresti od 28. 12. 2015 dalje do 14. 12. 2016) je pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanj, opredeljenih v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo. Glede preostalih zastavljenih vprašanj predlogu ni ugodilo, saj vprašanja niso pomembna pravna vprašanja.

5. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 86, 108, 111, 193, 285, 285/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 341, 367a, 367a/1

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 212, 214

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 54/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-11

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

dopuščena revizija - odškodninska odgovornost članov uprave - odpis dolga - odobritev pravnega posla - izključitev odgovornosti

Revizija se dopusti glede vprašanja ali iz dikcije tretjega odstavka 263. člena ZGD-1 izhaja, da je odškodninska odgovornost člana uprave za škodo, ki je nastala družbi zaradi določenega posla, izključena, če sta po sklenitvi tega posla nadzorni svet in/ali skupščina družbe odobrila ta posel.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali iz dikcije tretjega odstavka 263. člena ZGD-1 izhaja, da je odškodninska odgovornost člana uprave za škodo, ki je nastala družbi zaradi določenega posla, izključena, če sta po sklenitvi tega posla nadzorni svet in/ali skupščina družbe odobrila ta posel?

1. Sodišče druge stopnje je v delu, ki je relevanten za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje, s katero je to zavrnilo tožbeni zahtevek tožeče stranke zoper toženo stranko iz naslova odškodninske odgovornosti po 263. členu ZGD-1 glede odpisa dolga družbi A., d. o. o. z dne 15. 7. 2010.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 263

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 63/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-11

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

dopuščena revizija - najemna pogodba - poslovni prostor - veljavnost pogodbe

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo materialno pravo, ko je v okoliščinah konkretnega primera presodilo, da je najemna pogodba, sklenjena med pravdnima strankama, neveljavna.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo materialno pravo, ko je v okoliščinah konkretnega primera presodilo, da je najemna pogodba, sklenjena med pravdnima strankama, neveljavna?

1. Sodišče druge stopnje je v delu, ki je relevanten za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, pritožbi ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je zavrnilo tožbeni zahtevek tožeče stranke za plačilo 18.210,00 EUR s pripadki.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o poslovnih stavbah in poslovnih prostorih (1974) - ZPSPP  - člen 22

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 34/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-11

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - sedež odvetnika

Okoliščina, da ima tožnik (odvetnik) svoj sedež na območju predložitvenega sodišča, ne predstavlja drugega tehtnega razloga za prenos pristojnosti v smislu 67. člena ZPP.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

1. Okrožno sodišče v Celju je z dopisom je z dne 13. 7. 2020 Vrhovnemu sodišču odstopilo predlog tožene stranke za delegacijo pristojnosti v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP), v katerem delegacijo utemeljuje s sedežem tožeče stranke na območju pristojnega sodišča.

3. Po določbi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

4. Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča. Delegacija pristojnosti je izjema od splošnih pravil o krajevni pristojnosti sodišč, zato jo je treba – kot vse izjeme, razlagati restriktivno.

5. Okoliščina, da ima tožnik (odvetnik) svoj sedež na območju predložitvenega sodišča, ne predstavlja drugega tehtnega razloga za prenos pristojnosti v smislu 67. člena ZPP. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrnilo.

6. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 49/2002, enako tudi sklep I R 50/2002
VSRS Sklep VIII DoR 57/2020-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-26

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - pravica do zdraviliškega zdravljenja - zdravstveno stanje - zasebnik

Predlog je utemeljen glede vprašanja materialnopravne pravilnosti priznanja pravice do zdraviliškega zdravljenja.

Revizija se dopusti glede vprašanja materialnopravne pravilnosti priznanja pravice do zdraviliškega zdravljenja.

1. Sodišče prve stopnje je odpravilo odločbi toženke z dne 16. 3. 2018 in 28. 2. 2018, tožniku priznalo pravico do zdravljenja v naravnem zdravilišču A. in toženki naložilo izdajo napotnice.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženka je vložila predlog za dopustitev revizije. Toženka v več vprašanjih izpostavlja zmotno uporabo Pravil obveznega zdravstvenega zavarovanja (Pravila). Meni, da sodišče ne bi smelo uporabiti analogije po določbi drugega odstavka 3. člena Zakona o sodiščih (ZS) in priznati pravice do zdraviliškega zdravljenja za zdravstveno stanje, ki v okviru obveznega zdravstvenega zavarovanja ni predvideno. Prav tako ta storitev ne bi smela biti priznana, ker toženka glede tega z zasebnim izvajalcem zdravstvenih storitev, kjer je bilo zdravljenje opravljeno, sploh nima sklenjene pogodbe.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji iz prvega odstavka 367. a člena ZPP glede vprašanja, ki je opredeljeno v izreku tega sklepa, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo.

7. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 311/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-28

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - povrnitev premoženjske škode - odmera davka na motorna vozila - molk organa - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev v pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). V konkretni zadevi zastavljeno vprašanje teh meril ne izpolnjuje.

1. Tožnik je v tej pravdi zahteval odškodnino od države, ker mu davčna uprava skoraj sedem let od vložitve prijave za odmero davka na motorno vozilo ni izdala odločbe o odmeri davka. V tem obdobju zato ni mogel registrirati in uporabljati vozila, ki ga je kupil v državni članici Evropske unije.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Pritožbeno sodišče je pritožbo zoper odločitev o glavni stvari zavrnilo ter sodbo v tem delu potrdilo. Nosilna dejstva v primeru so naslednja:

- tožnik je 31. 3. 2008 v Belgiji kupil osebno vozilo;

- pri Davčnem uradu je 9. 10. 2009 vložil napoved za odmero davka na motorna vozila;

- davčnemu organu je poziv za izdajo odločbe o odmeri davka podal 18. 7. 2014;

- dne 9. 10. 2014 je zaradi molka organa vložil pritožbo;

- finančni urad je odločbo o odmeri davka tožniku izdal 23. 6. 2016;

- tožnik tudi po odmeri davka vozila ni registriral.

4. Nosilno pravno stališče v izpodbijani sodbi je, da je imel tožnik na voljo pravno sredstvo, ki mu je omogočalo odpraviti protipravno ravnanje in posledice tega ravnanja, namreč pritožbo zaradi molka organa, a te možnosti ni izkoristil vse do oktobra 2014. Opustitev vložitve pravnega sredstva ima učinek pretrganja vzročne zveze.

5. Zoper navedeno sodbo tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije glede vprašanja, „ali tožnik s tem, ko pritožbe zaradi molka organa ni vložil takoj po izpolnitvi pogojev, vendar pa pravočasno, pomeni, da ni izčrpal vseh pravnih sredstev.“

7. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev v pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP). V konkretni zadevi zastavljeno vprašanje teh meril ne izpolnjuje. Pogoji za dopustitev revizije tako niso izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 91/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-11

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - PRAVO DRUŽB

dopuščena revizija - poslovodja - odškodninska odgovornost zaradi vpliva tretjih oseb

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je bilo sodišče druge stopnje ob spremembi odločitve sodišča prve stopnje o odškodninski odgovornosti toženca dolžno argumentirati, zakaj tožencu pripisuje status de facto poslovodje.

Ali je bilo sodišče druge stopnje ob spremembi odločitve sodišča prve stopnje o odškodninski odgovornosti toženca dolžno argumentirati, zakaj tožencu pripisuje status de facto poslovodje?

je v celoti zavrnilo tožbeni zahtevek tožeče stranke (I. točka izreka) ter ji naložilo povrnitev pravdnih stroškov tožene stranke v 15-ih dneh po poteku izpolnitvenega roka, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi, in sicer: prvemu tožencu A. A. v višini 2.102,67 EUR in drugemu tožencu B. B. v višini 2.190,84 EUR (II. točka izreka).

je pritožbi tožeče stranke delno ugodilo in je sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je prvemu tožencu v roku 15-ih dni od prejema sodbe naložilo plačilo 4.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 19. 1. 2010 dalje do plačila, 1.200,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 30. 11. 2009 dalje do plačila in 1.194,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 28. 4. 2009 dalje do plačila. Obema tožencema pa je v istem roku naložilo v solidarno plačilo skupaj 35.500,25 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od posameznih zneskov, kot izhaja iz II. točke izreka sodbe sodišča druge stopnje. Prav tako jima je v solidarno plačilo v istem roku naložilo pravdne stroške tožeče stranke v višini 2.699,20 EUR (II. točka izreka) ter pritožbene stroške v višini 1.809,60 EUR (III. točka izreka), oboje v primeru zamude s plačilom z zakonskimi zamudnimi obrestmi od poteka roka za plačilo dalje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje drugi toženec vlaga predlog za dopustitev revizije.

5. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) izpolnjeni glede pravnega vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v navedenem obsegu dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 264

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 267a, 267a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 90/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-07-10

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Jan Zobec

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - zapuščinski postopek - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - kraj zapuščine

Vrhovno sodišče je predlogu ugodilo in za odločanje v zadevi določilo Okrajno sodišče v Radovljici, ker je glede na ugotovljene okoliščine očitno, da se bo postopek tam laže opravil.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Radovljici.

1. Pri Okrajnem sodišču v Piranu je v teku zapuščinski postopek D 62/2020 po pok. A. A. Zapustnikova vdova B. A. je predlagala prenos krajevne pristojnosti na Okrajno sodišče v Radovljici. Priložila je potrdilo o zapustnikovem začasnem prebivališču na območju sodnega okraja Radovljica in zemljiškoknjižni izpisek glede nepremičnine s parc. št. 87/18, k. o. ..., ter izpisek GURS. Navedla je, da so se jima v zakonski zvezi rodili trije otroci (C., D. in E. A.) in da sta dva še mladoletna. Zapustnik ima še enega sina iz prejšnje zveze. Pretežni del zapuščine, ki vključuje zapustnikovo nepremično premoženje, se nahaja na območja sodnega okraja Radovljica, kjer je bilo središče njegovih življenjskih interesov.

2. Okrajno sodišče v Piranu je pozvalo F. A. in C. A., da se izjavita o predlogu za prenos krajevne pristojnosti. S predlogom sta se oba strinjala.

4. Za zapuščinsko obravnavo je krajevno pristojno po zakonu stvarno pristojno sodišče, na katerega območju je imel zapustnik ob smrti stalno ali začasno prebivališče (prvi odstavek 177. člena Zakona o dedovanju). Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

5. Vrhovno sodišče je predlogu ugodilo in za odločanje v zadevi določilo Okrajno sodišče v Radovljici, ker je glede na ugotovljene okoliščine očitno, da se bo postopek tam laže opravil. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 177, 177/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 151/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-07-10

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Matej Čujovič

predlog za dopustitev revizije - postopek sprejema v varovani oddelek socialnovarstvenega zavoda - dovoljenost revizije zoper sklep o stroških postopka - zavrženje predloga

Izpodbijani sklep o stroških ni sklep, s katerim se je postopek zaradi sprejema na zdravljenje v nadzorovani obravnavi pravnomočno končal, revizija zoper tak sklep ni dovoljena, zato je Vrhovno sodišče predlog za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP).

1. V obravnavani zadevi sta nižji sodišči odločali o predlogu za sprejem nasprotne udeleženke na zdravljenje v nadzorovani obravnavi. Sodišče prve stopnje je nasprotni udeleženki s sklepom z dne 31. 1. 2020 po uradni dolžnosti postavilo zastopnika. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zastopniku nasprotne udeleženke odmerilo potrebne stroške in nagrado za zastopanje v skupnem znesku 221,80 EUR.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo zastopnika zoper sklep o stroških zavrnilo.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je zastopnik nasprotne udeleženke vložil predlog za dopustitev revizije.

5. V skladu s prvim odstavkom 384. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko stranke vložijo revizijo tudi zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan. Ker izpodbijani sklep o stroških ni sklep, s katerim se je postopek zaradi sprejema na zdravljenje v nadzorovani obravnavi pravnomočno končal, revizija zoper tak sklep ni dovoljena, zato je Vrhovno sodišče predlog za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377, 384, 384/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 112/2009, enako tudi II DoR 252/2013
VSRS Sklep II DoR 158/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-13

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev premoženjske škode - zastaranje odškodninske terjatve - subjektivni zastaralni rok - začetek teka zastaralnega roka - sukcesivno nastajajoča škoda

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali zastaralni rok za sukcesivno nastajajočo materialno škodo teče šele od konca zdravljenja dalje.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali zastaralni rok za sukcesivno nastajajočo materialno škodo teče šele od konca zdravljenja dalje.

1. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek za plačilo odškodnine za nepremoženjsko in premoženjsko škodo zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je tožničini pritožbi delno ugodilo glede odločitve o zavrnitvi zahtevka za plačilo nepremoženjske škode in v tem delu izpodbijano sodbo razveljavilo ter zadevo v tem obsegu vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje. V preostalem delu je pritožbo zavrnilo in izpodbijano sodbo potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Vrhovno sodišče zaključuje, da so pogoji za dopustitev revizije izpolnjeni in je v skladu s 367.c členom ZPP dopustilo revizijo glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 352

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.