TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep III DoR 25/2019-11
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-23

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

CIVILNO PROCESNO PRAVO - KORPORACIJSKO PRAVO - PRAVO DRUŽB

dopuščena revizija - odškodninska odgovornost direktorja - skrbnost dobrega in vestnega gospodarstvenika - pravilo podjetniške presoje (business judgement rule)

Revizija se dopusti glede vprašanja ali sta sodišči nižjih stopenj pravilno uporabili materialno pravo, ko sta presodili, da v okoliščinah konkretnega primera toženi stranki ni uspelo dokazati, da je ravnala s skrbnostjo vestnega in poštenega gospodarstvenika (pravilo podjetniške presoje).

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali sta sodišči nižjih stopenj pravilno uporabili materialno pravo, ko sta presodili, da v okoliščinah konkretnega primera toženi stranki ni uspelo dokazati, da je ravnala s skrbnostjo vestnega in poštenega gospodarstvenika (pravilo podjetniške presoje)?

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku tožeče stranke, da ji je tožena stranka dolžna plačati 326.598,13 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 14. 11. 2011. Toženi stranki je naložilo, da tožeči stranki plača 15.699,42 EUR pravdnih stroškov.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožena stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 263

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 132/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-15

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - brezplačna pravna pomoč - uspeh v pravdi - povrnitev stroškov postopka - odvetniški stroški - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije se zavrže.

Predlog za dopustitev revizije se zavrže.

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo odločilo o glavnem zahtevku in v III. točki izreka, da je tožena stranka dolžna v roku 15 dni povrniti pravdne stroške tožnika v višini 1.109,00 EUR na račun Okrožnega sodišča v Kranju, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Zoper odločitev o stroških se je pritožila tožeča stranka. Pritožbi je bilo delno ugodeno.

3. Predlog za dopustitev revizije vlaga tožeča stranka. V predlogu za dopustitev revizije zastavi vprašanja: 1) ali se mora boniteta določb 32. do 40. člena Zakona o odvetniški tarifi glede brezplačne pravne pomoči (v nadaljevanju Bpp) raztezati tudi na nižje plačilo nasprotne stranke v primeru, da upravičenec do Bpp v pretežnem delu ali v celoti uspe v pravdi in nasprotna stranka, ki ni zavezana za Bpp, v pretežnem delu ali v celoti propade s svojim naziranjem, 2) ali je pravično, da pooblaščenec – odvetnik v primeru, kot je zgoraj, dobi plačilo le dobre tretjine zneska, čeprav je stranko pridobil sam, državni proračun pa ni v ničemer materialno prikrajšan, saj je stranka (prosilec za Bpp) dolžna vrniti vso prejeto beneficijo in 3) ali je sploh pravično, kot je v konkretnem primeru, da mora odvetnik delati, tudi kadar je plačnik država, za skoraj samo eno tretjino sicer zakonsko določene tarife.

5. Sklep o stroških postopka ni sklep, s katerim se postopek pravnomočno konča. Ker revizija zoper tak sklep ni dovoljena (prvi odstavek 384. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP), je sodišče ob smiselni uporabi 374. člena ZPP predlog za dopustitev revizije kot nedovoljen zavrglo.

Zakon o odvetniški tarifi (2008) - ZOdvT  - člen 32, 40

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 374, 384, 384/1

Zakon o odvetniški tarifi (2008) - ZOdvT  - člen 32 - 40

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 109/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-15

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Jan Zobec

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - mandatna pogodba - odvetniško zastopanje - ustna pogodba - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Sodišče prve stopnje je razveljavilo sklep o izvršbi in toženi stranki naložilo plačilo 3.312,64 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, višji tožbeni zahtevek je zavrnilo. Odločilo je tudi o stroških izvršilnega in pravdnega postopka.

2. Zoper sodbo se je pritožila tožena stranka, zoper sklep o stroških pa tožeča stranka. Obe pritožbi je višje sodišče zavrnilo.

3. Predlog za dopustitev revizije vlaga tožena stranka. V predlogu za dopustitev revizije zastavi vprašanja: 1) ali je ustni dogovor o višini plačila odvetniških storitev ničen, 2) ali sta lahko sočasno sklenjena ustni in pisni dogovor o plačilu odvetniških storitev in 3) ali lahko večletna konkludentna ravnanja pravdnih strank, ki nasprotujejo sklenjenemu pisnemu dogovoru o plačilu za nagrade in stroškov za zastopanje med odvetnikom in stranko, nadomestijo ta pisni dogovor.

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da razlogi za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 766

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 81/2019-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-07

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), mag. Irena Žagar

CIVILNO PROCESNO PRAVO - POKOJNINSKO ZAVAROVANJE

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - odmera vdovske pokojnine - ponovna odmera pokojnine - notranji odkup

Revizija se dopusti glede vprašanja ali lahko vdova uveljavlja ponovno odmero pokojnine za zavarovanca, pokojnega moža, in posledično odmero vdovske pokojnine po tem, ko se je postopek o ponovni odmeri pokojnine, ki ga je začel zavarovanec, pravnomočno končal zaradi njegove smrti in je bil posledično izdan pravnomočen sklep o ustavitvi postopka.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali lahko vdova uveljavlja ponovno odmero pokojnine za zavarovanca, pokojnega moža, in posledično odmero vdovske pokojnine po tem, ko se je postopek o ponovni odmeri pokojnine, ki ga je začel zavarovanec, pravnomočno končal zaradi njegove smrti in je bil posledično izdan pravnomočen sklep o ustavitvi postopka.

1. Sodišče prve stopnje je odpravilo odločbo toženke št. 10301-1177285/2016 z dne 5. 1. 2017 in 16. 5. 2017 in zadevo vrnilo v ponovno odločanje tožencu. Z navedenima odločbama je toženec zavrnil zahtevo tožnice po ponovni odmeri vdovske pokojnine ter posledično ponovni odmeri pokojnine, ki bi morala biti ob smrti priznana njenemu možu, po katerem uveljavlja vdovsko pokojnino. Ugotovilo je, da je bila pokojnikova pokojnina napačno odmerjena, brez upoštevanja dela plače, ki ga je namenil za notranji odkup podjetja.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke ter potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženec v pravočasnem predlogu predlaga dopustitev revizije glede vprašanja:

− ali v primeru, ko se je postopek pri toženki o ponovni odmeri pokojnine končal zaradi smrti zavarovanca in je bil posledično izdan pravnomočen sklep o ustavitvi postopka, zaradi narave strogo osebne, neodtujljive in nepodedljive pravice, ki jo je pokojni uveljavljal, lahko vdova postane nosilka oziroma naslednica pravice, ki je pokojni v času smrti ni imel in v imenu pokojnika uveljavi ponovno odmero njegove pokojnine in posledično vdovske pokojnine.

4. Vrhovno sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava, ali za razvoj prava preko sodne prakse.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije glede vprašanja, navedenega v predlogu, izpolnjeni, zato je revizijo v tem obsegu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju - ZPIZ-2  - člen 60, 60/1, 60/1-1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 86/2019-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-08

mag. Marijan Debelak (preds.), Borut Vukovič (poroč.), mag. Irena Žagar

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - vdovska pokojnina

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali ima tožnica v okoliščinah konkretnega primera pravico do vdovske pokojnine.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali ima tožnica v okoliščinah konkretnega primera pravico do vdovske pokojnine.

1. Sodišče prve stopnje je odpravilo s tožbo izpodbijani odločbi tožene stranke in tožnici priznalo pravico do vdovske pokojnine po pokojnem možu F. V. od 19. 3. 2015 dalje, ter toženi stranki naložilo odmero te pokojnine.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke ugodilo in odločbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožničin zahtevek v celoti zavrnilo.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije glede številnih vprašanj, ki pa jih je smiselno mogoče strniti v enotno vprašanje, ali ima tožnica v okoliščinah konkretnega primera pravico do vdovske pokojnine.

5. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. RS, št. 26/29 s spremembami) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Vrhovno sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa nižjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, zato je revizijo dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 58/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-18

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Tomaž Pavčnik

izvršilni postopek - postopek po pravnomočnosti sklepa o izvršbi - določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - uslužbenec sodišča - manjše sodišče

Utemeljen je predlog za prenos pristojnosti, saj dolžnica, ki je sicer zaposlena pri Okrožnem sodišču v B., opravlja delo čistilke neposredno pri Okrajnem sodišču v A. Gre za majhno sodišče, ki ima dva sodnik in manjše število zaposlenih uslužbencev, ki se med seboj vsakodnevno srečujejo in družijo.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Mariboru.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani je v izvršilnem postopku na podlagi verodostojne listine sklenilo, da bo po pravnomočnosti sklepa o izvršbi postopek vodilo in o njem kot pristojno odločalo Okrajno sodišče v A.

2. Okrajno sodišče v A. je po prejemu zadeve podalo predlog za prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki se v izvršilnem postopku uporablja na podlagi 15. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ). Pojasnilo je, da je dolžnica v tej izvršilni zadevi kot čistilka sicer zaposlena pri Okrožnem sodišču v B., a svoje delo neposredno opravlja na Okrajnem sodišču v A. Gre za majhen kolektiv, ki ima vključno z dolžnico 15 zaposlenih, ki se vsakodnevno službeno in družabno srečujejo.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, ki naj postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med slednje je treba šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. Gre za percepcijo javnosti oziroma udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov določenega stvarno pristojnega sodišča. V takem primeru mora predlagatelj podati takšne okoliščine, na podlagi katerih bi se pri razumnem človeku pojavil upravičen dvom o nepristranskosti sojenja na določenem sodišču.

5. Prav za takšno okoliščino gre v obravnavani zadevi. Dolžnica, ki je sicer zaposlena pri Okrožnem sodišču v B., opravlja delo čistilke neposredno pri Okrajnem sodišču v A. Gre za majhno sodišče, ki ima dva sodnika in manjše število zaposlenih uslužbencev, ki se med seboj vsakodnevno srečujejo in družijo.

6. Predstavljeni razlogi tako utemeljujejo določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v B.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 6/2019, enako tudi VSRS Sklep I R 7/2019

VSRS Sklep I R 96/2016, enako tudi VSRS Sklep I R 147/2018, VSRS Sklep I R 161/2018
VSRS Sklep VIII DoR 69/2019-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-16

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Borut Vukovič

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - ugoditev predlogu - tedenski počitek - vojska

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bilo materialno pravo pravilno uporabljeno glede opredelitve, da pomeni udeležba na sestankih v zvezi s podajanjem informacij za nadaljnje delo in opravljanje podpornih nalog po lastni iniciativi nezagotovitev tedenskega počitka pripadniku?

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bilo materialno pravo pravilno uporabljeno glede opredelitve, da pomeni udeležba na sestankih v zvezi s podajanjem informacij za nadaljnje delo in opravljanje podpornih nalog po lastni iniciativi nezagotovitev tedenskega počitka pripadniku?

1. Sodišče prve stopnje je naložilo toženi stranki, da tožniku izplača 3.650,24 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 26. 4. 2015 dalje do plačila. Zaključilo je, da tožniku v obdobju dela na misiji v tujini ni bilo omogočeno izkoristiti 22 dni tedenskega počitka. V teh dneh je bil tožnik oproščen operativnih nalog, opravljal pa je podporne naloge, to je vzdrževanje vozila in opreme, skrbel za pranje perila, bil prisoten pri dvigu zastave ter se udeleževal sestankov za pripravo za delo naslednjega dne.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo.

3. Tožena stranka je zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Izpostavlja tri vprašanja, ki se nanašajo na določena opravila v času vojaške misije v zvezi s posegom v pravico do tedenskega počitka. Sprašuje, ali je pravilno, da se zaradi udeležbe na sestankih v zvezi s podajanjem informacij za nadaljnje delo in opravljanje podpornih nalog po lastni iniciativi šteje, da tedenski počitek pripadniku ni bil zagotovljen. Glede pogodbene odškodninske odgovornosti delodajalca pa sprašuje, ali je ta podana, če se pripadnik prostovoljno odloči, da se bo na prosti dan oziroma na dan tedenskega počitka udeležil sestanka oziroma opravljal podporne naloge.

5. Revizijsko sodišče v skladu s 367. a členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) ugotavlja, da so podani razlogi za dopustitev revizije glede vprašanja, navedenega v izreku sklepa in jo je v skladu s 367.c členom ZPP v tem delu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 51/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-15

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

delegacija pristojnosti - dovoljenost predloga za delegacijo - pravni interes - prepozen predlog - pravnomočno končanje postopka - zavrženje predloga za delegacijo

Predlog za prenos pristojnosti ni pravno sredstvo, s katerim bi stranka po že zaključenem postopku dosegla ponovno sojenje na isti stopnji pred drugim stvarno pristojnim sodiščem.

1. Pred Okrožnim sodiščem v Mariboru je bil s pravnomočno sodbo in sklepom opr. št. II P 550/2015 z dne 30. 5. 2016 končan pravdni postopek zaradi ugotovitve posebnega premoženja in deležev na skupnem premoženju (po tožbi) ter zaradi plačila (po nasprotni tožbi). Zahtevek po tožbi je bil deloma zavržen in deloma zavrnjen, zahtevku po nasprotni tožbi pa je sodišče ugodilo.

2. Tožnica je v vlogi z dne 4. 9. 2018 predlagala delegacijo pristojnosti na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Navaja, da bi jo rad nekdanji partner s prevaro in vlaganjem tožb spravil na cesto. Z delegacijo pristojnosti naj bi se zaključila šestletna vojna. Predsednica mariborskega sodišča naj bi tožnico ovirala pri pridobitve brezplačne pravne pomoči, da bi lahko ugodila tožencu. Mariborsko sodišče naj bi podpiralo toženca. Sodišče ni prostor za podporo kaznivih posegov v tujo lastnino. Tožnica predlaga delegacijo na Okrožno sodišče v Celju.

4. Ob vložitvi tožničinega predloga za delegacijo je bil postopek v tej zadevi že več kot dve leti pravnomočno zaključen. Tožnica v tem stadiju postopka nima več pravnega interesa za delegacijo pristojnosti sodišča v postopku na prvi stopnji. Četudi bi bil njen predlog utemeljen, z njim namreč ne bi več mogla doseči postopanja in odločanja pred drugim stvarno pristojnim sodiščem prve stopnje v tej zadevi. Predlog za prenos pristojnosti ni pravno sredstvo, s katerim bi stranka po že zaključenem postopku dosegla ponovno sojenje na isti stopnji pred drugim stvarno pristojnim sodiščem.

5. Nedovoljen predlog je Vrhovno sodišče zato zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 49/2019-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-16

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), Borut Vukovič

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - vračilo stroški izobraževanja - neupravičena pridobitev

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče pravilno uporabilo določbi 190. in 191. člena Obligacijskega zakonika

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče pravilno uporabilo določbi 190. in 191. člena Obligacijskega zakonika.

1. Sodišče prve stopnje je toženi stranki naložilo, da tožeči stranki plača znesek 92.178,06 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 29. 3. 2013 dalje do plačila v 15. dneh. Zahtevek za plačilo zneska 0,01 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 29. 3. 2013 dalje do plačila je zavrnilo, toženi stranki pa je naložilo, da tožeči stranki povrne stroške postopka v znesku 4.151,10 EUR v 15 dneh, v primeru zamude pa s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke ugodilo in izpodbijani del sodbe spremenilo tako, da je zavrnilo tožbeni zahtevek tožeče stranke za plačilo zneska 92.178,07 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 29. 3. 2013, tožeči stranki pa naložilo, da toženi stranki povrne njene stroške postopka na prvi stopnji in pritožbenega postopka.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je tožeča stranka vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem postavlja več vprašanj v zvezi s pravilnostjo presoje sodišča druge stopnje glede uporabe določb 190. in 191. člena Obligacijskega zakonika (Ur. l. RS, št. 83/2001 in nadalj.), ki urejata vprašanje neupravičene pridobitve.

4. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.; v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so na podlagi prvega odstavka 367.a člena ZPP izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije glede vprašanja, ki izhaja iz izreka sklepa, zato je revizijo v tem obsegu dopustilo.

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 190, 191

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 37/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-28

Jan Zobec (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - zakonec sodnika pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Ni primerno, da bi v postopku, v katerem je stranka bližnji sorodnik (soprog) sodnice na Okrajnem sodišču v Ljubljani, odločali sodniki izvršilnega oddelka istega sodišča.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Grosupljem.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani poteka izvršilni postopek VL 74494/2016 za plačilo 2.061,88 EUR. Okrajno sodišče v Ljubljani je Vrhovnemu sodišču predlagalo delegacijo pristojnosti zaradi zagotovitve nepristranskega sojenja. Toženec v zadevi je mož sodnice, ki sodniško funkcijo opravlja na pravdnem oddelku Okrajnega sodišča v Ljubljani in je solastnica ene od nepremičnin, na katero meri izvršba v obravnavanem izvršilnem postopku.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča. Vrhovno sodišče pritrjuje stališču Okrajnega sodišča v Ljubljani, da ni primerno, da bi v postopku, v katerem je stranka bližnji sorodnik (soprog) sodnice na Okrajnem sodišču v Ljubljani, odločali sodniki izvršilnega oddelka istega sodišča. Navedeno predstavlja tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi, zato je Vrhovno sodišče odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Grosupljem.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.