TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 132/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-09-18

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - nezadovoljstvo z delom sodišča - zavrnitev predloga

Nezadovoljstvo strank s potekom postopka oziroma njegovim izidom ni razlog za delegacijo pristojnosti.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Žalcu teče pravdni postopek P 128/2018 zaradi odstranitve kovinskega objekta in odstranitve ograje ter bodoče prepovedi oviranja izvrševanja uporabe služnostne dovozne ceste.

2. Toženca predlagata prenos pristojnosti na drugo stvarno sodišče, saj za to obstojijo tehtni razlogi. Dosedanji potek postopka, ki ga podrobno povzemata, ocenjujeta kot pristranski in nezakonit, saj se v njem že od začetka dogajajo številne nepravilnosti, zaradi kateri je omajano njuno zaupanje v nepristranskost vseh sodnikov pristojnega sodišča, ki so oziroma ki bodo sodili v predmetni zadevi. V postopku sta doslej sodili dve sodnici, toženca pa dvomita v nepristranskost, saj sta izdali dejansko identični sodbi, in to ne glede na opozorila in napotke višjega sodišča.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

5. „Drugi tehtni razlogi“ so po ustaljeni sodni praksi predvsem okoliščine, ki vzbujajo dvom v nepristranskost (celega) sodišča. To okoliščino predlagatelja sicer zatrjujeta, a jo utemeljujeta izključno na dosedanjem poteku postopka ter sprejetih odločitvah prvostopenjskega sodišča. Nezadovoljstvo strank s potekom postopka oziroma njegovim izidom ni razlog za delegacijo pristojnosti. Ker razlogov za delegacijo ni, je Vrhovno sodišče predlog za prenos pristojnosti zavrnilo.

6. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).

Tokratni predlog tožencev za delegacijo pristojnosti je četrti po vrsti. Vrhovno sodišče je o predlogu odločilo vsebinsko, saj predlog ni identičen predhodnim.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 444/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-09-11

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

dovoljenost revizije - izvršilni postopek - sklep o stroških postopka - zavrženje revizije

Zoper sklep o odmeri izvršilnih stroškov revizija ni dovoljena.

1. S sklepom je sodišče prve stopnje dolžniku naložilo plačilo nadaljnjih izvršilnih stroškov v znesku 669,31 EUR z obrestmi.

2. Pritožbeno sodišče je pritožbo dolžnika zavrnilo in sklep potrdilo. Hkrati je odločilo, da se odločitev o stroških pritožbenega postopka pridrži za končno odločbo.

3. Dolžnik zoper sklep vlaga predlog za dopustitev revizije. Zaradi narave odločitve Vrhovno sodišče povzema le tisti del predloga, ki se nanaša na dopustnost revizije. Dolžnik navaja, da se v skladu s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) v postopku izvršbe smiselno uporabljajo določbe zakona, ki ureja pravdni postopek, če ni v ZIZ ali v kakšnem drugem zakonu drugače določeno.

5. ZIZ posebej ureja vprašanje dopustnosti revizije v 10. členu. Revizija je dovoljena le zoper sklep, izdan na drugi stopnji, s katerim je pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne. Zoper tak sklep je dovoljena revizija pod pogoji, ki jih določa zakon, ki ureja pravdni postopek. Vrhovno sodišče Republike Slovenije je sicer v zadevi II DoR 62/2020 dne 22. 5. 2020 prekinilo postopek in vložilo zahtevo za presojo ustavnosti tega člena ZIZ. Menilo namreč je, da je ureditev, ki revizijo dopušča le upniku, ne pa tudi dolžniku, v nasprotju z ustavnim jamstvom načela enakega varstva pravic (22. člen Ustave). Zadeva je pred Ustavnim sodiščem evidentirana kot U-I-225/2020.

6. Sklep v obravnavani zadevi, ki ga napada dolžnik s predlogom za dopustitev revizije, je sklep o stroških. 10. člen ZIZ ne določa, da bi bilo zoper takšno odločbo dopustno vložiti revizijo.

7. Tak sklep tudi po morebitni ugotovitvi neustavnosti določbe 10. člena ZIZ ne bo odločba, zoper katero bi bilo dopustno vložiti predlog za dopustitev revizije in kasneje revizijo. Nanj se vložena zahteva za presojo ustavnosti ne razteza.

8. Ker torej ZIZ v 10. členu sklepa o stroških izvršilnega postopka ne umešča med odločbe, zoper katere je mogoče vložiti revizijo ter to po prepričanju Vrhovnega sodišča tudi ni ustavno sporno (kakor ni bilo ustavno sporno, da do zadnje novele ZIZ revizije v izvršilnem postopku sploh ni bilo mogoče vložiti) je predlog za dopustitev revizije v obravnavani zadevi nedovoljen in ga je zato Vrhovno sodišče zavrglo.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 10

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 276/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-09-18

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Matej Čujovič (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - PRAVO EVROPSKE UNIJE - VARSTVO POTROŠNIKOV

dopuščena revizija - stvarna pristojnost - pristojnost okrožnega sodišča - potrošniški spor - garancija - uveljavljanje garancije - Uredba 1215/2012 (Bruselj I bis) - uporaba določb uredbe

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je pravilna presoja, da spor med kupcem - potrošnikom in dajalcem garancije - proizvajalcem ni potrošniški spor, zato se za določitev pristojnosti ne morejo uporabiti posebne določbe Uredbe Bruselj I - prenovitev glede pristojnosti v potrošniških sporih.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je pravilna presoja, da spor med kupcem – potrošnikom in dajalcem garancije – proizvajalcem ni potrošniški spor, zato se za določitev pristojnosti ne morejo uporabiti posebne določbe Uredbe Bruselj I - prenovitev glede pristojnosti v potrošniških sporih?

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da Okrožno sodišče v Ljubljani ni stvarno pristojno za odločanje (I. točka izreka) in tožbo zavrglo (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnika in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (I. točka izreka), odločilo pa je tudi o pritožbenih stroških (II. točka izreka).

3. Zoper odločbo sodišča druge stopnje tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje bistvene kršitve pravdnega postopka in zmotno uporabo materialnega prava. Zastavlja vprašanje: Ali je pravilna materialnopravna presoja, da spor med kupcem – potrošnikom in dajalcem garancije – proizvajalcem ni potrošniški spor, zato se za določitev pristojnosti ne morejo uporabiti posebne določbe Uredbe Bruselj I-bis glede pristojnosti v potrošniških sporih? Njegovo pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti in enotne uporabe prava ter njegovega razvoja preko sodne prakse.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Vrhovno sodišče zaključuje, da so pogoji za dopustitev revizije izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, zato je revizijo v skladu z drugim odstavkom 367.a člena ZPP v tem obsegu dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367a/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 111/2020-9
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-09-08

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - samostojni kulturni delavec - reintegracija - sodna razveza pogodbe o zaposlitvi

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je presoja, da neopravljena avdicija ni relevantna za nadaljevanje delovnega razmerja, materialnopravno pravilna.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je presoja, da neopravljena avdicija ni relevantna za nadaljevanje delovnega razmerja, materialnopravno pravilna.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo obstoj delovnega razmerja tožnice pri toženki, ker je imelo razmerje med strankama v času, ko je tožnica opravljala delo dirigentke pri toženki kot samostojna kulturna delavka na podlagi pogodb civilnega prava, vse elemente delovnega razmerja. Štelo je, da neopravljena avdicija ni ovira niti za obstoj niti za možnost nadaljevanja delovnega razmerja (reintegracijo).

2. Sodišče druge stopnje je pritrdilo dejanskim in pravnim zaključkom sodišča prve stopnje ter pritožbo toženke zavrnilo.

3. Toženka v pravočasnem predlogu za dopustitev revizije izpostavlja vrsto obsežnih vprašanj tako v zvezi z obstojem elementov delovnega razmerja kot v zvezi s presojo o pomembnosti neopravljene avdicije ter okoliščin, ki jih je toženka navajala v utemeljitev predloga za sodno razvezo pogodbe o zaposlitvi.

5. Sodišče po prvem odstavku 367. a člena ZPP dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji iz 367. a člena ZPP izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, glede ostalih vprašanj pa niso izpolnjeni.

7. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

Zakon o delovnih razmerjih (2002) - ZDR  - člen 109, 109/1

Zakon o uresničevanju javnega interesa za kulturo (2002) - ZUJIK  - člen 47a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 136/2020-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-09-08

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - osebni stečaj - uveljavljanje pravic iz javnih sredstev - varstveni dodatek - denarna socialna pomoč

Revizija se dopusti glede vprašanja, kakšen vpliv ima postopek osebnega stečaja na uveljavljanje pravice iz javnih sredstev.

Revizija se dopusti glede vprašanja, kakšen vpliv ima postopek osebnega stečaja na uveljavljanje pravice iz javnih sredstev.

1. Sodišče prve stopnje je odpravilo odločbi tožene stranke z dne 15. 4. 2019 in 4. 12. 2018 in zadevo vrnilo v ponovno odločanje.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije. Sprašuje, ali je pravilno stališče, da se upošteva dejstvo začetega postopka osebnega stečaja pri uveljavljanju pravic iz javnih sredstev kot okoliščina, ki utemeljuje zmanjšanje lastnega dohodka, in kako se pri tem upošteva okoliščina, na čigav predlog je bil postopek osebnega stečaja začet.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji iz prvega odstavka 367. a člena ZPP glede vprašanja, ki je opredeljeno v izreku tega sklepa, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo.

7. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev (2010) - ZUPJS  - člen 9

Zakon o socialno varstvenih prejemkih (2010) - ZSVarPre  - člen 20, 29, 30, 52

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 394

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 102

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 154/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-09-24

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Borut Vukovič

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - zdravljenje v tujini - izčrpanje možnosti zdravljenja v domovini

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči druge in prve stopnje pravilno uporabili materialno pravo, ko sta pravni standard "izčrpane možnosti zdravljenja v Sloveniji" napolnili s vsebino, kakršna izhaja iz izpodbijanih sodb.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči druge in prve stopnje pravilno uporabili materialno pravo, ko sta pravni standard „izčrpane možnosti zdravljenja v Sloveniji“ napolnili z vsebino, kakršna izhaja iz izpodbijanih sodb.

1. Sodišče prve stopnje je odpravilo odločbi toženke z dne 6. 6. 2018 in 7. 5. 2018, tožniku priznalo pravico do kontrolnega pregleda v zdravstveni ustanovi v Veliki Britaniji na podlagi vloge z dne 3. 4. 2018 ter izstavitev obrazca E112. Postopek je ustavilo v delu, ki se je nanašal na pravico do spremstva na kontrolni pregled in povrnitev stroškov, zaradi umika tožbe. Presodilo je, da zavrnilna upravna akta nista zakonita, ker je tožnik tudi v letu 2018 upravičen do kontrolnega pregleda v bolnišnici v tujini.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je tožena stranka predlagala dopustitev revizije glede naslednjih pravnih vprašanj:

− ali sta sodišči druge in prve stopnje pravilno uporabili materialno pravo, ko sta pravni standard „izčrpana možnost zdravljenja“ napolnili z vsebino, kakršna izhaja iz izpodbijanih sodb;

− ali sta sodišči pravilno uporabili materialno pravo, ko sta vsebino pravnega standarda (izčrpana možnost zdravljenja) napolnili z vsebino drugega vsebinsko praznega pojma (smiselnosti).

5. Prvi odstavek 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami) določa, da vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so podani pogoji za dopustitev revizije iz 367. a člena ZPP, zato je na podlagi 367. c člena ZPP revizijo dopustilo glede vprašanja, ki je navedeno v izreku.

7. Odločitev je bila sprejeta soglasno v senatu, navedenem v uvodu tega sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.