TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 416/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-15

Jan Zobec (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - vrnitev podržavljenega premoženja - res iudicata - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni.

1. Predlagatelj predlogu za dopustitev revizije niso predložili sklepa prvostopenjskega sodišča, iz njegovih navedb in razlogov sklepa sodišča druge stopnje pa je razvidno, da je sodišče njihov predlog za vrnitev podržavljenih nepremičnin parc. št. 709/1 in 709/2, obe k. o. ..., zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo predlagateljev zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Predlog za dopustitev revizije so vložili predlagatelji in v njem izpostavili vprašanje ali gre za razsojeno zadevo, torej za istovrstnost zahtevka tako v objektivnem, kot tudi v subjektivnem smislu, če pri sklenitvi sodne poravnave, s katero so bile vrnjene določene nepremičnine po postopku določenem po Zakonu o izvrševanju kazenskih sankcij oziroma po Zakonu o denacionalizaciji, ne sodeluje stranka, ki je lastnica in zavezanka za vrnitev premoženja.

4. Utemeljujejo, da sta nižji sodišči predlog za vrnitev nepremičnin zavrnili iz razloga že razsojene zadeve in s tem kršili materialno pravo. Utemeljujeta, da o zahtevku za vrnitev nepremičnin s parc. št. 709/1 in 709/2, obe k. o. ... med istima strankama še ni bilo odločeno, zato sta nižji sodišči zmotno šteli, da je bilo o njihovem zahtevku že pravnomočno odločeno. Sklicujejo se na ustaljeno sodno prakso glede vprašanja pravnomočno razsojene stvari, in sicer na zadevo Vrhovnega sodišča II Ips 274/2011 in Višjega sodišča v Celju Cp 1514/2004.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je predlog predlagateljev zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 36/2019, enako tudi VSRS Sklep I R 94/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-28

Jan Zobec (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - zakonec sodnika pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Ni primerno, da bi v postopku, v katerem je stranka bližnji sorodnik (soprog) sodnice na Okrajnem sodišču v Ljubljani, odločali sodniki izvršilnega oddelka istega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Grosupljem.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani poteka izvršilni postopek I 3538/2018 za izterjavo 20.859,29 EUR. Sodišče je izdalo sklep o izvršbi, dolžnik pa je vložil ugovor.

2. Okrajno sodišče v Ljubljani je Vrhovnemu sodišču predlagalo delegacijo pristojnosti zaradi zagotovitve nepristranskega sojenja. Toženec v zadevi je mož sodnice, ki sodniško funkcijo opravlja na pravdnem oddelku Okrajnega sodišča v Ljubljani in je solastnica ene od nepremičnin, na katero meri izvršba v obravnavanem izvršilnem postopku.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča. Vrhovno sodišče pritrjuje stališču Okrajnega sodišča v Ljubljani, da ni primerno, da bi v postopku, v katerem je stranka bližnji sorodnik (soprog) sodnice na Okrajnem sodišču v Ljubljani, odločali sodniki izvršilnega oddelka istega sodišča. Navedeno predstavlja tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi, zato je Vrhovno sodišče odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Grosupljem.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Opr. št: VSRS Sklep I R 94/2020, z dne 24.07.2020, ECLI:SI:VSRS:2020:I.R.94.2020

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 436/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-15

Jan Zobec (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - neupravičena pridobitev - uporabnina - plačilo uporabnine - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni.

1. Prvostopenjsko sodišče je z vmesno sodbo odločilo, da je tožbeni zahtevek glede uporabnine za čas od 10. 6. 2008 dalje po temelju utemeljen. Zavrnilo pa je tožbeni zahtevek za plačilo uporabnine v višini 616,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi za čas od vložitve tožbe dne 7. 6. 2013 do plačila.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdilo.

3. Predlog za dopustitev revizije je vložila toženka in v njem izpostavila naslednja vprašanja: 1) ali lahko sodišče ugotovi, da je tožbeni zahtevek po temelju utemeljen, ko pa istočasno za isto obdobje ugotovi, da je zastaran, in ali gre v takšnem primeru za bistveno kršitev določb pravdnega postopka in nadalje tudi za napačno uporabo materialnega prava; 2) ali je tožnikov zahtevek iz naslova uporabnine zaradi neupravičene obogatitve po temelju utemeljen, ko bi lahko uporabljal svoj del nepremičnine na podlagi sodne poravnave, pa tega ni storil iz razloga, ker nepremičnina ni bila geodetsko odmerjena; 3) ali je toženka bila dolžna odstraniti stvari na delu tožnikove nepremičnine, ki jih je postavil in pustil nekdo drug, pri čemer ni imela od tega tudi nobene koristi; 4) ali so kršena procesna določila v primeru, ko nižji sodišču z osredotočenjem zgolj na izbrane dele tožnikovih trditev in izbrane dele dokazov te, za izid tehtanja ustavnopravno odločilne dejavnike, v celoti prezreta, ne da bi pri tehtanju nasprotujočih si interesov v koliziji upoštevali okoliščine primera kot celote.

4. Toženka utemeljuje, da je izrek prvostopenjske sodbe v nasprotju z obrazložitvijo, zato je sodba obremenjena z bistveno kršitvijo določb pravdnega postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku. Kot bistveno poudarja, da je tožnik sam opustil uporabo nepremičnine, zato do uporabnine ni upravičen. Nižji sodišči pri presoji nista upoštevali pravno pomembnega stališča, da le neizvedena parcelacija tožniku ne preprečuje uporabe nepremičnine.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je toženkin predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 190

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 148/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-15

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost revizije v izvršilnem postopku - nedovoljen predlog - postulacijska sposobnost - obvezno zastopanje po odvetniku - opravljen pravniški državni izpit - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Zavrže se dolžničin predlog za dopustitev revizije, saj ni izkazala, da bi imela opravljen pravniški državni izpit, poleg tega pa je predlog vložila zoper sklep, proti kateremu revizija v izvršilnem postopku ni dovoljena.

1. Dolžnica v izvršilni zadevi vlaga laičen predlog za dopustitev revizije zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil pravnomočno zavrnjen njen ugovor iz izvršilnega postopka.

2. Predlaga, da se revizija dopusti glede štirih vprašanj. Prepričana je, da gre za pomembna pravna vprašanja, glede katerih odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča oziroma le-ta ni enotna.

4. Pravnomočno sodno odločbo sodišča druge stopnje je dopustno izpodbijati le z izrednimi pravnimi sredstvi, kjer lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu s statusom odvetnika (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Stranka sme izjemoma pravdna dejanja opravljati tudi sama, če ima opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). Dolžnica je vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem ni izkazala, da bi imela opravljen pravniški državni izpit. Ker gre za neodpravljivo pomanjkljivost glede predlagateljičine postulacijske sposobnosti, je treba njen predlog kot nedovoljen zavreči.

5. Dodaten razlog, ki narekuje enako posledico, pa je v tem, da je dolžnica vložila predlog za dopustitev revizije v izvršilni zadevi zoper sklep, proti kateremu revizija ni dovoljena. Sklep sodišča prve stopnje je bil izdan 19. 9. 2018, torej po uveljavitvi novele ZPP-E, ki se je začela uporabljati 14. 9. 2017. Tako se uporablja določba drugega odstavka 367. člena ZPP, ki določa, da Vrhovno sodišče revizije ne more dopustiti, če zakon določa, da revizije ni. Zakon o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) v 10. členu določa, da je pod pogoji iz ZPP revizija dovoljena le zoper tisti sklep, s katerim je pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne. Gre za novost, ki je bila uveljavljena 25. 3. 2018 z novelo ZIZ-L. Tudi sicer pa pred uveljavitvijo te spremembe revizija ni bila dovoljena zoper pravnomočno odločbo, izdano v postopku izvršbe in zavarovanja.

6. Ker predlog za dopustitev revizije ni dovoljen, ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367. č člen ZPP, drugi odstavek 374. člena ZPP in 377. člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367, 367/2, 367č, 374, 374/2, 377

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 10

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 52/2019-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-23

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

dopuščena revizija - stroški stečajnega postopka - terjatev, pridobljena pred začetkom prisilne poravnave - priprava predloga prisilne poravnave

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali se terjatve iz Pogodbe o poslovnem sodelovanju, sklenjene pred začetkom postopka prisilne poravnave, katere predmet je priprava popolnega predloga za prisilno poravnavo in svetovanje v tem postopku, glede na prvi odstavek 151. člena ZFPPIPP štejejo za terjatve, ki se skladno z drugim odstavkom 289. člena ZFPPIPP poplačajo kot stroški stečajnega postopka, ki jih ni treba prijaviti v stečajni postopek.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali se terjatve iz Pogodbe o poslovnem sodelovanju, sklenjene pred začetkom postopka prisilne poravnave, katere predmet je priprava popolnega predloga za prisilno poravnavo in svetovanje v tem postopku, glede na prvi odstavek 151. člena ZFPPIPP(1) štejejo za terjatve, ki se skladno z drugim odstavkom 289. člena ZFPPIPP poplačajo kot stroški stečajnega postopka, ki jih ni treba prijaviti v stečajni postopek?

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku tožnice za plačilo vtoževanega zneska.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi toženke in izpodbijano sodbo spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo. Glede preostalih zastavljenih vprašanj predlogu ni ugodilo, saj vprašanja niso pomembna pravna vprašanja.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 151, 151/1, 289, 289/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 14/2019-9
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-23

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), Franc Seljak

dopuščena revizija - obstoj pogodbenega razmerja - trditveno breme - dokazno breme - obstoj dejstva - nesporna dejstva

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravdna stranka s tem, ko v okviru lastne trditvene podlage dokazuje neko dejstvo, katerega obstoj pa je možen samo ob pogoju obstoja dejstva, ki ga zatrjuje nasprotna stranka, dejansko pripoznala trditev nasprotne stranke.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravdna stranka s tem, ko v okviru lastne trditvene podlage dokazuje neko dejstvo, katerega obstoj pa je možen samo ob pogoju obstoja dejstva, ki ga zatrjuje nasprotna stranka, dejansko pripoznala trditev nasprotne stranke?

1. Sodišče prve stopnje je razveljavilo sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 23650/2015 z dne 7. 3. 2015 v celotnem še nerazveljavljenem delu, to je v celotni 1. in celotni 3. točki izreka (I. točka izreka), razveljavilo sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 23651/2015 z dne 7. 3. 2015 v celotnem še nerazveljavljenem delu, to je v celotni 1. in celotni 3. točki izreka (II. točka izreka), toženki naložilo plačilo skupaj 182.781,22 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od različnih datumov in različnih zneskov (III. točka izreka) ter toženki naložilo povrnitev 8.868,17 EUR tožničinih stroškov postopka z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (IV. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženke ugodilo in izpodbijano sodbo v III. točki izreka spremenilo tako, da je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo skupaj 182.781,22 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi (I. točka izreka); v IV. točki izreka pa tako, da je tožnici naložilo povrnitev 4.826,23 EUR toženkinih stroškov prvostopenjskega postopka z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi(II. točka izreka) in povrnitev 839,97 EUR toženkinih stroškov pritožbenega postopka z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (III. točka izreka).

3. Tožnica zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Revizijo je zato glede njega dopustilo.

5. Odločitev je bila sprejeta soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 214, 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 54/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-08

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo z delom sodnika - nekonkretizirane trditve - zavrnitev predloga

Trditve o nepravilnosti pri izvedbi dokaza z izvedencem ne predstavljajo podlage za prenos pristojnosti po 67. členu ZPP, trditve o nepravilnosti ravnanja sodne uprave pa so nekonkretizirane do te mere, da nanje vsebinsko ni mogoče odgovoriti. Predlagateljev dvom v pravilnost procesnega postopanja sodnika je lahko predmet obravnave v postopku z rednimi in izrednimi pravnimi sredstvi zoper sodniške odločitve, ni pa to razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi.

1. Pravdni stranki sta razvezana zakonca. Tožnik v pravdi pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani P 1779/2019-II uveljavlja, da predstavljata nepremičnini z ID znakom ... skupno premoženje, pri čemer je njegov delež na tem premoženju 80/100, toženkin pa 20/100.

2. Tožnik je z vlogo z dne 23. 1. 2019 predlagal prenos krajevne pristojnosti na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP)

. V predlogu navaja, da sodni izvedenci v različnih postopkih, ki se vodijo pred istim sodiščem, navajajo lažniva in med seboj nasprotujoča si dejstva o toženkini poslovni sposobnosti, sodišče pa kot celota ravna pristransko in koruptivno.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP).

5. Trditve o nepravilnosti pri izvedbi dokaza z izvedencem ne predstavljajo podlage za prenos pristojnosti po 67. členu ZPP, trditve o nepravilnosti ravnanja sodne uprave pa so nekonkretizirane do te mere, da nanje vsebinsko ni mogoče odgovoriti. Predlagateljev dvom v pravilnost procesnega postopanja sodnika je lahko predmet obravnave v postopku z rednimi in izrednimi pravnimi sredstvi zoper sodniške odločitve, ni pa to razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi.

6. Ker tožnikov predlog za delegacijo pristojnosti ni utemeljen, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Z vlogo je sočasno predlagal tudi izločitev razpravljajoče sodnice. Njegov predlog je bil zavrnjen s sklepom predsednika Okrožnega sodišča v Ljubljani Su 135/2019 z dne 11. 2. 2019.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 475/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-08

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - osebni stečaj - odpust obveznosti - obveznosti najemnika - denarna terjatev - obratovalni stroški - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je v I. točki izreka sodbe razsodilo, da je toženka dolžna tožnici plačati znesek 315,27 EUR in sedem zneskov po 313,25 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od posameznih datumov plačila, v II. točki izreka pa je v presežku za znesek 302,75 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 25. 4. 2016 dalje do plačila tožbeni zahtevek zavrnilo. V III. točki izreka je toženki naložilo, da tožnici povrne 1.152,93 EUR stroškov postopka.

2. Sodišče druge stopnje je toženkino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je, da je toženka dolžna povrniti tožnici 213,43 EUR pritožbenih stroškov s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje je vložila toženka. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pomembnih pravnih vprašanjih: 1) Kdaj nastane denarna terjatev? 2) Ali s prenosom denarne terjatve (cesija, regres) denarna terjatev ponovno nastane ali pa gre samo za prenos „iste oziroma istovrstne“ in „že obstoječe“ denarne terjatve? 3) Vprašanje učinkovanja pravnih posledic odpusta obveznosti v postopku osebnega stečaja in pravno nedovoljen obid pravne veljave in pravnih učinkov odpusta obveznosti v postopku osebnega stečaja in s tem posledično neenako obravnavanje upnikov od stečajnega dolžnika. Navaja, da sta sodišči nepravilno uporabili četrti in peti odstavek 24. člena Stanovanjskega zakona. Sodišči bi morali upoštevali istovetnost denarnih terjatev, pravne učinke odpusta toženkinih obveznosti v osebnem stečaju in vrsto denarnih terjatev iz naslova obratovalnih stroškov, ki so nastali do začetka stečajnega postopka. Toženki so bile v postopku osebnega stečaja s sklepom z dne 2. 2. 2017 odpuščene vse obveznosti, ki so nastale do 26. 1. 2015. Zato toženka ni dolžna plačati denarne terjatve, ki so bile predmet sodne poravnave III Pg 800/2015 z dne 18. 9. 2015, sklenjene med družbo P., d. o. o. in tožnico, saj so nastale pred 26. 1. 2015, toženka pa ni bila stranka te sodne poravnave. Tožnica kot najemnica stanovanja ni plačala obratovalnih stroškov in je glede obratovalnih stroškov, ki so nastali do 26. 1. 2015, zanjo nastopila pravna posledica odpusta obveznosti zaradi osebnega stečaja.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v toženkinem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Vrhovno sodišče je zato njen predlog zavrnilo (367. c člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c

Stanovanjski zakon (1991) - SZ  - člen 24, 24/4, 24/5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 40/2019-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-23

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

dopuščena revizija - pogodba o posredovanju - nepremičninsko posredovanje - plačilo za posredovanje - pravica do plačila - realizacija posla

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je tožeča stranka upravičena do provizije za posredovanje, če se je (pisna) pogodba o posredovanju nanašala samo na določenega kupca nepremičnine, do realizacije tega posla ni prišlo, pri čemer se je posredovanje nanašalo na končnega kupca, s katerim je bila prodaja realizirana.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je tožeča stranka upravičena do provizije za posredovanje, če se je (pisna) pogodba o posredovanju nanašala samo na določenega kupca nepremičnine, do realizacije tega posla ni prišlo, pri čemer se je posredovanje nanašalo na končnega kupca, s katerim je bila prodaja realizirana?

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo zahtevku za plačilo provizije iz naslova posredniške pogodbe.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke ugodilo in izpodbijano sodbo spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Vrhovno sodišče je odločbo sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o nepremičninskem posredovanju (2003) - ZNPosr  - člen 13, 25

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.