TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep VIII DoR 96/2019-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-07

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - razlika v plači

- ali je naziv "prvak" vezan na dejansko delo ali na imenovanje oziroma na dosežke, o katerih se odloča v posebnem postopku;

- ali delavec s tem, ko enkrat pridobi naziv "prvak" obdrži upravičenje iz tega naziva tudi po poteku časa, za katerega je imenovan za "prvaka", če še naprej opravlja enako delo;

- ali je delavec upravičen do plačila "prvaka", čeprav ni več "prvak" niti ni razpisa za "prvaka" niti ni v zvezi z njim izdana odločitev, da se ponovno imenuje za "prvaka"?

1. ali je naziv „prvak“ vezan na dejansko delo ali na imenovanje oziroma na dosežke, o katerih se odloča v posebnem postopku;

2. ali delavec s tem, ko enkrat pridobi naziv „prvak“ obdrži upravičenje iz tega naziva tudi po poteku časa, za katerega je imenovan za „prvaka“, če še naprej opravlja enako delo;

3. ali je delavec upravičen do plačila „prvaka“, čeprav ni več „prvak“ niti ni razpisa za „prvaka“ niti ni v zvezi z njim izdana odločitev, da se ponovno imenuje za „prvaka“?

1. Sodišče prve stopnje je naložilo toženi stranki, da plača tožniku 16.474,05 EUR bruto (po 1.098,27 EUR mesečno bruto od novembra 2016 do vključno januarja 2018), od tega zneska odvede pristojnim institucijam predpisane davke in prispevke, tožniku pa izplača neto zneske ter zakonske zamudne obresti od prisojenih neto razlik v plači od 24. 4. 2017 do plačila ter zakonske zamudne obresti od šestnajstega dne v mesecu od prisojene neto razlike v plači preteklega meseca za mesece april 2017 do vključno januarja 2018. Višji obrestni zahtevek je zavrnilo. Sklenilo je še, da je tožena stranka dolžna tožniku povrniti stroške postopka. Zahtevku je ugodilo, ker je ugotovilo, da tožnik od 1. 11. 2011 dalje in tudi po izteku pogodbe o zaposlitvi za določen čas, še vedno opravlja delo režiserja „prvaka“.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo izpodbijani del sodbe sodišča prve stopnje.

3. Tožena stranka je zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Izpostavlja štiri vprašanja, ki se nanašajo na opravljanje najzahtevnejših del režiserja v povezavi z delom režiserja „prvaka“. Sprašuje, ali je delo „prvaka“ vezano na dosežke, o katerih se odloča v posebnem postopku ter ali naziv obdrži upravičenec tudi če ponovno ni imenovan za „prvaka“, če še naprej opravlja enako delo in to tudi v primeru, da ni razpisa za ponovno imenovanje „prvaka“. Sporno je še, ali lahko delavec pravice iz naslova „prvaka“ uveljavlja tudi po poteku roka 30 dni po tem, ko je imenovanje v naziv prenehalo.

5. Revizijsko sodišče v skladu s 367. a členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) ugotavlja, da so podani razlogi za dopustitev revizije glede vprašanj, navedenih v izreku sklepa in jo je v skladu s 367.c členom ZPP dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367.a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 69/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-16

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - sodnica pristojnega sodišča kot stranka v postopku - manjše sodišče

»Drugi tehtni razlogi«, ki lahko utemeljujejo delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP, so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost sodišča. Okoliščina, da je prva toženka sodnica na sodišču, ki naj bi obravnavalo zadevo, je po prepričanju Vrhovnega sodišča taka okoliščina.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Žalcu.

1. Tožnica je kot upnica dne 31. 12. 2018 pri Okrajnem sodišču v Ljubljani – Centralnem oddelku za verodostojno listino vložila predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine, s katerim je od tožencev uveljavljala solidarno plačilo zneska 4.457,50 EUR s pripadki. Okrajno sodišče v Ljubljani je s sklepom o izvršbi, opr. št. VL 129616/2018 z dne 4. 1. 2019, predlogu za izvršbo v celoti ugodilo, stroške upnika pa odmerilo na 158,00 EUR. Oba dolžnika sta zoper sklep o izvršbi vložila obrazložen ugovor, zato je Okrajno sodišče v Ljubljani s sklepom z dne 5. 2. 2019 sklep o izvršbi v celoti razveljavilo za oba dolžnika ter odločilo, da se bo o zahtevku in stroških odločalo v pravdnem postopku pred Okrajnim sodiščem v Celju.

2. Okrajno sodišče v Celju je podalo predlog za delegacijo pristojnosti. Tehtni razlog za prenos pristojnosti naj bi bil v tem, da je prva toženka okrajna sodnica, ki sodniško funkcijo opravlja na Okrajnem sodišču v Celju, na katerem se vse okrajne sodnice med seboj poznajo in se vsakodnevno srečujejo, zato bi navedena okoliščina lahko vzbudila resen dvom v objektivno nepristranskost sodišča.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku).

4. »Drugi tehtni razlogi«, ki lahko utemeljujejo delegacijo pristojnosti po navedenem členu, so po ustaljeni sodni praksi

tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost sodišča. Okoliščina, da je prva toženka sodnica na sodišču, ki naj bi obravnavalo zadevo, je po prepričanju Vrhovnega sodišča taka okoliščina.

5. Ker je predlog utemeljen, je Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Žalcu.

Glej sklepe VS RS v zadevah I R 88/2017 z dne 20. 7. 2017, I R 117/2016 z dne 8. 12. 2016, I R 136/2015 z dne 10. 12. 2015, I R 83/2015 z dne 9. 7. 2015 in številne druge.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 6/2019, enako tudi VSRS Sklep I R 7/2019
VSRS Sklep VIII DoR 87/2019-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-07

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - predlog za obnovo postopka - rok za vložitev predloga

Revizija se dopusti glede vprašanja, kdaj je začel teči rok za vložitev predloga za obnovo postopka.

Revizija se dopusti glede vprašanja, kdaj je začel teči rok za vložitev predloga za obnovo postopka.

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo predlog tožene stranke za obnovo postopka z dne 19. 9. 2018. Odločitev je utemeljilo s tem, da je tožena stranka za novo dejstvo izvedela s prejemom sklepa Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije (ZPIZ) z dne 27. 7. 2018, ki ji je bil vročen konec julija 2018 in ne šele s prejemom odločbe Zavoda RS za zaposlovanje (ZRSZ) z dne 20. 8. 2018. Sodišče je odločilo, da je predlog prepozen, saj je bilo v sklepu ZPIZ navedeno, da je bila tožeča stranka v obdobju od 12. 9. 2017 do 11. 3. 2018 vključena v obvezno pokojninsko in invalidsko zavarovanje iz naslova prejemanja nadomestila za primer brezposelnosti.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Tožena stranka v predlogu za dopustitev revizije navaja, da je bila tožeči stranki odpovedana pogodba o zaposlitvi iz poslovnega razloga s ponudbo nove pogodbe o zaposlitvi, njen podpis je tožeča stranka odklonila. Glede na veljavne predpise v tem primeru ni upravičena do nadomestila za primer brezposelnosti. Zato toženi stranki ni bilo znano, da ji je ZRSZ navedeno pravico klub temu priznal. ZPIZ je izdal sklep o prekinitvi postopka glede ugotavljanja lastnosti zavarovanke za tožečo stranko. ZRSZ je odločbo o vračilu nadomestila za brezposelnost izdal 20. 8. 2018, toženi stranki je bila ta vročena 30. 8. 2018. Meni, da je bilo napačno uporabljeno materialno pravo glede presoje, kdaj je začel teči rok za vložitev predloga za obnovo postopka. Opozarja tudi na neenotno sodno prakso pritožbenega sodišča.

5. Revizijsko sodišče v skladu s 367.a členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP) ugotavlja, da so podani razlogi za dopustitev revizije glede vprašanja, navedenega v izreku sklepa in jo je v skladu s 367.c členom ZPP dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII Ips 147/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-02

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Karmen Iglič Stroligo, Samo Puppis, mag. Irena Žagar

delovni čas - razlaga direktive - postopek pred Sodiščem Evropske unije (SEU) - prekinitev postopka

Sodišču Evropske unije se predlaga sprejem predhodne odločbe o razlagi Direktive 2003/88/ES evropskega parlamenta in sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa.

Postopek se prekine do odločitve Sodišča Evropske unije.

I. Sodišču Evropske unije se predlaga sprejem predhodne odločbe o razlagi Direktive 2003/88/ES evropskega parlamenta in sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa.

II. Postopek se prekine do odločitve Sodišča Evropske unije.

1. Vrhovno sodišče je med postopkom odločanja o reviziji tožeče stranke ugotovilo, da je treba pred odločitvijo o sporu zaprositi Sodišče Evropske unije za razlago določb Direktive 2003/88/ES evropskega parlamenta in sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (Direktiva, Uradni list EU, L 299/9 z dne 18. 11. 2003)

glede ur, ki so bile v času tožnikovega dela na oddajniku opredeljene kot čas stalne pripravljenosti.

2. Ker je Vrhovno sodišče na podlagi 113. a člena Zakona o sodiščih (ZS, Ur. l. RS št. 19/94 in naslednji) za navedeno razlago Direktive zaprosilo Sodišče Evropske unije, je v skladu s tretjim odstavkom 113. člena ZS postopek v tem delovnem sporu prekinilo do odločitve Sodišča Evropske unije.

UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 4, str. 38.

Zakon o sodiščih (1994) - ZS  - člen 113a

EU - Direktive, Uredbe, Sklepi / Odločbe, Sporazumi, Pravila

Direktiva 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa - člen 2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 222/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-09

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost revizije - izvršilni postopek - sklep o stroških postopka - postulacijska sposobnost - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije se zavrže.

Predlog za dopustitev revizije se zavrže.

1. Sodišče prve stopnje je v I. točki izreka odmerilo nadaljnje izvršilne stroške upnika v znesku 95,54 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, v II. točki izreka pa je nad omenjenim zneskom upnikov predlog za povrnitev stroškov zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo dolžnice zavrnilo.

3. Predlog za dopustitev revizije vlaga dolžnica.

V njem zatrjuje kršitve Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Ustave in več zakonov.

5. Do uveljavitve novele Zakona o izvršbi in zavarovanju ZIZ-L (ki je v veljavo stopila 25. 3. 2018) v postopkih izvršbe in zavarovanja revizija ni bila dovoljena. Z navedeno novelo se je 10. člen ZIZ spremenil tako, da je po novem revizija (pod pogoji, ki jih določa Zakon o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP) dovoljena zoper sklepe, izdane na drugi stopnji, s katerimi je pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne. V predmetni zadevi ne gre za tak sklep. Poleg tega 86. člen ZPP v četrtem odstavku določa, da se lahko stranka zastopa sama, če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Sodišče zavrže izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka sama, če predlogu ne priloži dokazila o opravljenem pravniškem državnem izpitu in tako ne izkaže pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, to je, da ima sama oziroma njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (367.č člen ZPP). V obravnavanem primeru je dolžnica sama vložila predlog za dopustitev revizije in ni priložila dokaza o opravljenem pravniškem izpitu.

6. Vrhovno sodišče je nedovoljen predlog dolžnice za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP).

Vlogo je dolžnica sicer poimenovala kot pritožbo zoper sklep I Ip 1296/2018 Višjega sodišča v Ljubljani.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/4, 377

Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvršbi in zavarovanju (2018) - ZIZ-L  - člen 4

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 10

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 124/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-16

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodninska odgovornost države - pravno priznana oblika nepremoženjske škode - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 4.000,00 EUR odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Odločilo je, da mora tožnica toženki povrne njene pravdne stroške.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo z dne 29. 8. 2018 zavrglo. Tožničino pritožbo z dne 28. 6. 2018 je zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije in predlagal dopustitev revizije glede naslednjih pravnih vprašanj:

− Ali je odločitev sodišča, da ne obstoja odškodninska odgovornost tožene stranke za škodo, ki je nastala tožnici zaradi ravnanja tožene stranke, materialnopravno pravilna?

− Ali je sodišče materialno pravno pravilno odločilo, da zatrjevana škoda ne predstavlja pravno priznane oblike nepremoženjske škode?

− Ali je pravilna odločitev sodišča, da se sodnik v dani situaciji, ni pregrešil zoper profesionalne standarde sodniške službe, na kar je tožnica ves čas postopkov opozarjala?

5. Predpostavke za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso izpolnjene. Skladno z določbo drugega odstavka 367.c člena istega zakona je zato Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 166/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-16

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - služnost - prenehanje stvarne služnosti - bistveno spremenjene okoliščine - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je delno ugodilo toženčevemu tožbenemu zahtevku iz nasprotne tožbe in razsodilo, da služnostna pravica hoje po parc. št. 47/2, k. o. ..., vknjižena v korist vsakokratnega lastnika parc. št. 47/1, k. o. ..., zaradi spremenjenih okoliščin preneha z dnem pravnomočnosti te sodne odločbe. V presežku je tožbeni zahtevek iz nasprotne tožbe zavrnilo. Tožnici (po nasprotni tožbi toženki) je naložilo, da je dolžna tožencu (po nasprotni tožbi tožniku) povrniti pravdne stroške.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije in predlagal dopustitev revizije glede naslednjih pravnih vprašanj:

− Ali predstavlja bistveno spremenjeno okoliščino po 222. členu SPZ dejstvo, da je ulica, po kateri bi se lahko peš dostopalo do gospodujočega zemljišča namesto preko služečega zemljišča, pridobila status javnega dobra, upoštevaje dejstvo, da se je lahko po njej peš hodilo že dolgo pred tem?

− Ali lahko pot, po kateri bi se lahko dostopalo do gospodujočega zemljišča namesto preko služečega zemljišča in, ki že dolgo leta obstaja hkrati s služečo potjo, imetniki gospodujočega zemljišča pa je niso nikdar uporabljali za dostop, imetniki služečega zemljišča pa na njeni podlagi niso zahtevali prenehanja služnosti, predstavlja bistveno spremenjeno okoliščino po 222. členu SPZ, zgolj iz razloga, da v času nastanka služnosti še ni obstajala?

− Ali stvarna služnost postane nekoristna za uporabo gospodujočega zemljišča, v smislu 222. člena SPZ, v primeru drugačne možnosti povezave, v kolikor bi z novo možnostjo povezave lastnika gospodujočega zemljišča doletele negativne posledice?

5. Predpostavke za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso izpolnjene. Skladno z določbo drugega odstavka 367.c člena istega zakona je zato Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 222

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 190/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-16

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - STVARNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - najem nepremičnine - prenehanje najemne pogodbe - vrnitev nepremičnine v posest - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je toženec dolžan v roku 15 dni vrniti prosto oseb in svojih stvari v neposredno in izključno posest tožnika nepremičnino z ID znakom 000-1, ki v naravi obsega hišo ter dvorišče in vrt okoli hiše, in v roku 15 dni iz te nepremičnine odstraniti leseno lopo, odpadni gradbeni material, smeti in motorna vozila. Odločilo je, da je toženec dolžan tožniku povrniti pravdne stroške.

2. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije in predlagal dopustitev revizije glede naslednjih pravnih vprašanj:

− Ali lahko lastnik nepremičnine zahteva od ne-lastnika nepremičnine, da na njegovi nepremičnini izvede aktivna ravnanja, s katerimi spremeni substanco nepremičnine ali odstrani premičnine iz nepremičnine lastnika, katerih pa ne-lastnik ni lastnik?

− Ali lahko lastnik na konkludenten način dovoli najemniku uporabo nepremičnine?

− Ali je obstajala pravna podlaga za uporabo nepremičnine?

5. Predpostavke za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso izpolnjene. Skladno z določbo drugega odstavka 367.c člena istega zakona je zato Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009
VSRS Sklep II DoR 227/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-16

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

izvršilni postopek - pritožba, ki se obravnava kot revizija - dovoljenost predloga za dopustitev revizije - laični predlog - postulacijska sposobnost - opravljen pravniški državni izpit - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Dolžnica v laični vlogi ni izkazala, da ima opravljen pravniški državni izpit.

1. Sodišče prve stopnje je ugovor dolžnice zoper sklep o izvršbi štelo za umaknjen, ker dolžnica v postavljenem roku ni plačala sodne takse za ugovor, pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks pa niso bili izpolnjeni.

2. Sodišče druge stopnje je dolžničino pritožbo zavrnilo.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je dolžnica na Vrhovno sodišče vložila laično pritožbo.

5. Ker niti Zakon o izvršbi in zavarovanju niti Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) ne predvidevata pritožbe zoper sklep sodišča druge stopnje, je Vrhovno sodišče tožničino vlogo obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije.

6. ZPP v prvem odstavku 367.b člena določa, da mora stranka predlog za dopustitev revizije podati v 30 dneh po vročitvi pravnomočne odločbe sodišča druge stopnje. V tretjem odstavku 86. člena določa, da lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. To pravilo v skladu s četrtim odstavkom 86. člena ne velja v primerih, če ima stranka ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit.

7. Sodišče v skladu s prvim odstavkom 91. člena ZPP zavrže kot nedovoljeno izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka sama ali njen zakoniti zastopnik, če ne izkaže izpolnitve pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP. ZPP tudi v 367.č členu določa, da če predlogu za dopustitev revizije ali reviziji ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena tega zakona, sodišče vlogo zavrže.

8. Dolžnica v laični vlogi ni izkazala, da ima opravljen pravniški državni izpit. Poleg tega iz vročilnice izhaja, da je sklep sodišča druge stopnje prejela 14. 2. 2019. Rok za vložitev predloga se je iztekel 18. 3. 2019. Ker je bila dolžničina vloga na pošto priporočeno oddana šele 9. 4. 2019, je prepozna. Zato je Vrhovno sodišče dolžničino vlogo zavrglo (377. člen v zvezi s 367.č členom, prvim odstavkom 367.b člena in prvim odstavkom 91. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 91, 91/1, 367č, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 606/2019, enako tudi VSRS Sklep II DoR 169/2020

VSRS Sklep II DoR 593/2019, enako tudi VSRS Sklep II DoR 166/2020, VSRS Sklep II DoR 194/2020, VSRS Sklep II DoR 372/2021
VSRS Sklep II DoR 202/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-16

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - rok za vložitev - prepozen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije je bil vložen prepozno.

1. Sodišče prve stopnje je delno ugodilo ugovoru in sklep o izvršbi razveljavilo ter predlog za izvršbo zavrnilo glede zakonskih zamudnih obresti od zneska 148,64 EUR od 16. 6. 2015 do 26. 6. 2015, zakonskih zamudnih obresti od zneska 321,30 EUR od 10. 12. 2015 do 15. 12. 2015, zakonskim zamudnih obresti od zneska 1.795,55 EUR od 11. 5. 2017 do 23. 6. 2017. V preostalem delu je ugovor zavrnilo. Odločilo je tudi, da je dolžnica dolžna upnici povrniti izvršilne stroške.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo dolžnice zavrnilo.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je dolžnica vložila predlog za dopustitev revizije in predlagala dopustitev revizije glede treh pravnih vprašanj.

5. Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v prvem odstavku 367.b člena določa, da mora stranka predlog za dopustitev revizije podati v 30 dneh po vročitvi pravnomočne odločbe sodišča druge stopnje. Iz vročilnice izhaja, da je dolžnica sklep sodišča druge stopnje prejela 12. 3. 2019. Rok za vložitev predloga se je iztekel 11. 4. 2019. Ker je bil predlog za dopustitev revizije na pošto priporočeno oddan šele 15. 4. 2019, je prepozen. Zato ga je revizijsko sodišče zavrglo (377. člen v zvezi s prvim odstavkom 367.b člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 111, 112, 112/2, 367b, 367b/1, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.