TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep III DoR 109/2019-9
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-08-26

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), Franc Seljak

zavarovanje avtomobilske odgovornosti - škoda, povzročena s prometno nesrečo - posredni oškodovanec - prispevki za zdravstveno, invalidsko in pokojninsko zavarovanje - regresni zahtevek ZPIZ - višina škode - zastaranje - organ za odpis prispevkov za socialno varnost - terjatev ZPIZ do zavarovalnice - višina zavarovalne vsote

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je odločitev sodišča druge stopnje, da tožbeni zahtevek iz naslova sorazmernega dela prispevkov za invalidsko in pokojninsko zavarovanje, ki jih tožeča stranka uveljavlja na podlagi 18. člena ZOZP, ni zastaran, materialnopravno pravilno.

zavarovanje avtomobilske odgovornosti - škoda, povzročena s prometno nesrečo - posredni oškodovanec - prispevki za zdravstveno, invalidsko in pokojninsko zavarovanje - družinska pokojnina - tožbeni zahtevek ZPIZ - terjatev ZPIZ do zavarovalnice - regresni zahtevek - lex specialis - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je odločitev sodišča druge stopnje, da tožbeni zahtevek iz naslova sorazmernega dela prispevkov za invalidsko in pokojninsko zavarovanje, ki jih tožeča stranka uveljavlja na podlagi 18. člena ZOZP, ni zastaran, materialnopravno pravilno?

1. Sodišče prve stopnje je v delu, relevantnem za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, toženki naložilo plačilo zneska 63.778,69 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 8. 7. 2015 (I. točka izreka) ter odločilo, da je toženka dolžna povrniti 3.038,81 EUR tožničinih pravdnih stroškov z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (IV. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo (I. točka izreka) ter odločilo, da toženka sama nosi svoje stroške pritožbenega postopka (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, povzetega v izreku sklepa. Revizijo je zato glede njega dopustilo.

5. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 165, 336, 352, 352/1

Zakon o obveznih zavarovanjih v prometu (1994) - ZOZP  - člen 18

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 323/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-07-25

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

dopuščena revizija - vezanost na pravnomočno sodbo - subjektivne meje pravnomočnosti - rešitev predhodnega vprašanja

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bilo v konkretni zadevi kršeno načelo subjektivnih meja pravnomočnosti sodne odločbe, s tem ko je sodišče svojo odločitev glede predhodnega vprašanja oprlo na sodno odločbo, v kateri so nastopale druge pravdne stranke kot v konkretni zadevi.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bilo v konkretni zadevi kršeno načelo subjektivnih meja pravnomočnosti sodne odločbe, s tem ko je sodišče svojo odločitev glede predhodnega vprašanja oprlo na sodno odločbo, v kateri so nastopale druge pravdne stranke kot v konkretni zadevi.

1. Sodišče prve stopnje je v delu, relevantnem za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, razsodilo, da mora toženec tožnici plačati 45.748,20 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi (I. točka izreka). Zahtevek za plačilo preostalih 1.758,15 EUR z obrestmi je zavrnilo (II. točka izreka). Sklenilo je, da mora toženec tožnici povrniti stroške pravdnega postopka (IV. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in v izpodbijanem delu (I., III. in IV. točka izreka) potrdilo sodbo in sklep sodišča prve stopnje (I. točka izreka). Sklenilo je, da pravdni stranki sami krijeta svoje stroške pritožbenega postopka (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženec vlaga predlog za dopustitev revizije. Uveljavlja revizijski razlog bistvenih kršitev določb pravdnega postopka. Vrhovnemu sodišču predlaga, naj revizijo dopusti glede vprašanja, ali pravnomočna sodba, v kateri je sodišče odločilo o obstoju pravnega razmerja, ki je v konkretni zadevi predhodno vprašanje prejudicialnega pomena za končno odločitev, veže tudi pravdno stranko, ki v postopku, v katerem je bila izdana pravnomočna sodba, ni nastopala kot stranka postopka oziroma ali je bilo v konkretni zadevi kršeno načelo subjektivnih meja pravnomočnosti sodne odločbe, s tem ko je sodišče svojo odločitev glede predhodnega vprašanja oprlo na sodno odločbo, v kateri so nastopale druge pravdne stranke kot v konkretni zadevi.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 14, 319, 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 74/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-07-25

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - skupno premoženje - dolg zakonca kot samostojnega podjetnika posameznika - smrt zakonca - zapadlost terjatve - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da je toženec dolžan tožnici plačati znesek 13.200,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Kot bistveno je utemeljilo, da je toženčeva pokojna žena od tožnika prejela 13.200,00 EUR za storitve, ki jih nikoli ni opravila. Ker je tožnik storitev plačal v času trajanja zakonske zveze toženca in njegove pokojne žene, in sicer v zvezi z opravljanjem njene samostojne dejavnosti, prejeti denarni znesek pomeni skupno premoženje v pomenu 51. člena Zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (v nadaljevanju ZZZDR). Toženec zato za predmetno obveznost odgovarja solidarno s pokojnico z vsem svojim premoženjem in brez omejitev, ki jih pozna dedno pravo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Predlog za dopustitev revizije je vložil toženec in v njem izpostavil vprašanje, ali zakonec odgovarja za dolgove svojega partnerja, nastale v zvezi s skupnim premoženjem, četudi je dolg nastal po razpadu zakonske zveze.

4. Utemeljuje, da je za presojo pomembno, ali je bila v času nastanka dolga njegova pokojna žena še živa. Ker je tožnica zahtevek za vračilo sredstev pridobila šele s smrtjo njegove žene, ga je pridobila v času, ko je zakonska zveza zaradi smrti že prenehala. Zastavlja se torej vprašanje, zakaj bi bivši zakonce moral solidarno odgovarjati za dolgove svojega nekdanjega partnerja, če zakonska zveza več ne obstaja. Meni, da razvezani zakonec ne more odgovarjati za dolgove svojega nekdanjega partnerja, ki so nastali po razpadu zakonske zveze.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je toženčev predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (1976) - ZZZDR  - člen 51

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II Ips 78/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-09-05

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto, Karmen Iglič Stroligo, dr. Mateja Končina Peternel

sprejem v varovani oddelek socialno varstvenega zavoda brez privolitve - dovoljenost revizije - direktna revizija - zavrženje revizije

V postopku za sprejem v obravnavo v varovani oddelek socialno varstvenega zavoda brez privolitve direktna revizija ni dovoljena.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog za sprejem nasprotne udeleženke v obravnavo v varovani oddelek socialno varstvenega zavoda brez privolitve in odločilo, da se stroški postopka krijejo iz sredstev sodišča. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo nasprotne udeleženke in potrdilo izpodbijani sklep.

2. Nasprotna udeleženka je zoper sklep vložila nenaslovljeno laično vlogo, v kateri zahteva razveljavitev oziroma „izničenje“ sklepov sodišč prve in druge stopnje. Navaja, da ni „nič […] pošiljala v ...“ in zahteva „da se ne vodi več“.

3. Vlogo, ki jo je stranka vložila pri sodišču prve stopnje, kjer se po pravilih Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) vloži revizijo, je Vrhovno sodišče obravnavalo kot revizijo.

5. Zakon o duševnem zdravju (v nadaljevanju ZDZdr) v četrtem odstavku 50. člena določa, da je zoper odločitev sodišča druge stopnje v postopku sprejema na zdravljenje brez privolitve dovoljena revizija. Določba se na podlagi drugega odstavka 75. člena istega zakona smiselno uporablja tudi v postopku sprejema v varovani oddelek socialno varstvenega zavoda. 124. člen prehodnih in končnih določb Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (novela ZPP-E) pa določa, da se revizija v primeru, kadar drug zakon določa, da je v nepravdnem postopku dovoljena, dopusti pod pogoji iz 367a. člena ZPP in po postopku po ZPP. To pomeni, da direktna revizija ni dovoljena, temveč mora stranka pri Vrhovnem sodišču najprej vložiti predlog za dopustitev revizije.

6. Direktno vloženo revizijo, ki poprej ni bila dopuščena,

je Vrhovno sodišče zavrglo na podlagi 377. člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnic in sodnikov, ki so navedeni v uvodu tega sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

In za katero revidentka (nasprotna udeleženka) tudi sicer nima pravnega interesa, saj je bil predlagateljičin predlog za pridržanje nasprotne udeleženke zavrnjen.

Zakon o duševnem zdravju (2008) - ZDZdr  - člen 50, 50/4, 75

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 179/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-07-25

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - zavarovanje odgovornosti delodajalca - splošni zavarovalni pogoji - zavarovalno kritje - nesreča pri delu - podizvajalci - pojem delavca - pasivna legitimacija - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožnikov tožbeni zahtevek, s katerim je zahteval, da mu toženka plača 70.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 20. 6. 2015 do plačila in povrne stroške pravdnega postopka. Odločilo je, da je tožnik dolžan povrniti toženki njene pravdne stroške v znesku 574,26 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje ter odločilo, da tožnik sam krije svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožnik. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pomembnih pravnih vprašanjih: 1) Ali je podano zavarovalno kritje tožene stranke za tožniku nastalo škodo v obravnavanem škodnem dogodku glede na to, da je v zavarovalni polici izrecno določeno, da zavarovanje odgovornosti krije škodo, ki jo utrpijo in „lastni“ in „drugi“ delavci, tožnik pa zagotovo spada v eno ali drugo kategorijo (saj kakšne tretje kategorije izven „lastni“ in „drugi“ po naravi stvari same ne morejo obstajati); oziroma kakšne kategorije delavcev glede na njihovo zaposlitev in medsebojna razmerja delodajalcev kot izvajalcev ali podizvajalcev sploh obstajajo glede na dikcijo besedila v zavarovalni polici, ki opredeljuje obseg zavarovalnega kritja? 2) Ali je besedilo splošnih pogojev jasno oziroma razumljivo s tem ko ostalih kategorij („nelastni delavci“) ne definirajo z istimi standardi, kot so „lastni delavci“ ter „tretje osebe“? Uveljavlja kršitev po prvem odstavku 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi z 2., 7. in 214. členom ZPP, po 14. točki drugega odstavka 339. člena ZPP, kršitev prvega odstavka 121. člena Obligacijskega zakonika in 14. člena Ustave RS. Sklicuje se na odločbo Vrhovnega sodišča II Ips 207/2014, odločbo Višjega sodišča v Ljubljani II Cp 848/2015 in odločbi Višjega sodišča v Celju Cp 361/2013 in Cp 1054/2010, ki jih prilaga.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v tožnikovem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je njegov predlog zavrnilo (367.c člen ZPP). Tožnik, ki s predlogom ni uspel, sam krije svoje stroške postopka za dopustitev revizije (prvi odstavek 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 2, 7, 214, 339, 339/1, 339/2-14, 367a, 367c

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 121, 121/1

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 14

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 434/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-23

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - sodna taksa - neplačilo sodne takse - domneva umika predloga

Ker predlagatelj v roku ni plačal sodne takse, se šteje, da je njegov predlog za dopustitev revizije umaknjen.

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da sporne nepremičnine tvorijo skupno premoženje pravdnih strank, ustvarjeno v času trajanja zunajzakonske skupnosti v času od novembra 2004 do 27. 1. 2007 in je delež pravdnih strank na teh nepremičninah od vsakega 1/2. Zavrnilo je višji tožbeni zahtevek tožeče stranke in zahtevek na izstavitev zemljiškoknjižne listine.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi obeh pravdnih strank zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.

3. Zoper odločitev sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije.

4. Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

5. Po določbah prvega in drugega odstavka 105. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora biti ob vložitvi predloga za dopustitev revizije plačana sodna taksa in sicer najkasneje v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse, v katerem stranko opozori na posledice neplačila. Posledica neplačila sodne takse je določena v tretjem odstavku istega člena zakona; če sodna taksa v roku ni plačana in niso podani pogoji za taksno oprostitev, odlog ali obročno plačilo, se šteje, da je vloga umaknjena.

6. V konkretnem primeru je Vrhovno sodišče predlagateljico (toženko) s plačilnim nalogom, ki je bil njenemu pooblaščencu vročen 2. 4. 2019, pozvalo, naj v petnajstih dneh plača 1.295,00 EUR sodne takse. Po izteku tega roka je bilo ugotovljeno, da sodna taksa ni bila plačana. Zato je nastopila posledica iz tretjega odstavka 105. a člena ZPP.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105a/1, 105a/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep Cp 39/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-08-29

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Ana Božič Penko

postopek za vzpostavitev etažne lastnine - pritožba zoper sklep o razveljavitvi sklepa sodišča prve stopnje - zavrnitev pritožbe

Sklep višjega sodišča, da je bila pritožba nasprotnega udeleženca zoper prvostopenjsko odločbo utemeljena, ni predmet preizkusa po 357.a členu ZPP.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. V obravnavani zadevi gre za postopek po določbah Zakona o vzpostavitvi etažne lastnine na določenih stavbah in ugotavljanju pripadajočega zemljišča (v nadaljevanju ZVEtL-1).

2. Pritožbeno sodišče je odločalo o pritožbi nasprotne udeleženke zoper sklep Okrajnega sodišča v Ljubljani III N 348/2014 z dne 20. 8. 2018. Pritožbi je ugodilo ter sklep v izpodbijanem delu razveljavilo in zadevo v tem obsegu vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje.

3. Zoper ta sklep predlagateljica vlaga pritožbo po 357.a členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Predlagateljica nasprotuje razveljavitvi odločbe sodišča prve stopnje. Meni, da bi višje sodišče lahko samo odločilo o zadevi. V prvem delu pritožbe se izčrpno ukvarja z vsebino materialnopravnega predpisa, od katerega je odvisno ugotavljanje relevantnih dejstev. V tem delu tudi nasprotuje materialnopravni presoji sodišča druge stopnje. Nadalje pa trdi, da ponovni postopek na prvi stopnji ne bi bil bolj ekonomičen. Ne glede na to je predlagateljica sama tudi pripravljena založiti stroške predujma za dodatno zaslišanje izvedenca. Poleg tega je stara 77 let ter želi, da se postopek čim prej zaključi. Nazadnje se zopet vrača k vprašanju materialnopravne pravilnosti izpodbijanega sklepa ter trdi, da gre za odstopanje od ustaljene sodne prakse prvostopnih sodišč in da bi, če ostane v veljavi, izpodbijani sklep pošiljal napačno sporočilo nižjim sodiščem.

4. Nasprotna udeleženka je na vročeno ji pritožbo odgovorila ter predlagala, naj jo Vrhovno sodišče zavrne.

6. Vrhovno sodišče v pritožbenem postopku po 357.a členu ZPP ni pooblaščeno presojati, ali je razveljavitveni sklep materialnopravno (glede razlage in uporabe materialnopravnih pravil po ZVEtL-1) pravilen ali zgrešen. Povedano drugače: sklep višjega sodišča, da je bila pritožba nasprotnega udeleženca zoper prvostopenjsko odločbo utemeljena, ni predmet preizkusa po 357.a členu ZPP. Predmet presoje je le nadaljnja odločitev, ali je ob neizpodbojni predpostavki, da je bila pritožba utemeljena, pritožbeno sodišče ravnalo pravilno, ko je uporabilo kasatorično pooblastilo, namesto da bi o zadevi samo dokončno odločilo.

7. Pritožbeno sodišče je v 12. točki obrazložitve izpodbijanega sklepa o tem podalo vsebinske razloge. Ti razlogi tudi po presoji Vrhovnega sodišča utemeljujejo uporabo kasatoričnega pooblastila. Na podlagi četrtega odstavka 357.a člena ZPP je zato Vrhovno sodišče pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 357a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 128/2018-9
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-02-19

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

dopuščena revizija - zavarovalna pogodba - zavarovanje odgovornosti - splošni zavarovalni pogoji - solidarna odgovornost - navadno sosporništvo - pooblaščenec - ugovor slabega pravdanja

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je zavarovalnica iz zavarovanja odgovornosti svojemu zavarovancu, če je oškodovanec kot navadna sospornika tožil oba in je zavarovanca zastopal odvetnik, dolžna povrniti znesek nad zneskom, na katerega sta bila solidarno obsojena oba.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je zavarovalnica iz zavarovanja odgovornosti svojemu zavarovancu, če je oškodovanec kot navadna sospornika tožil oba in je zavarovanca zastopal odvetnik, dolžna povrniti znesek nad zneskom, na katerega sta bila solidarno obsojena oba?

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo plačilo zneska 9.539,74 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 12. 1. 2016 (I. točka izreka) ter povrnitev 1.314,96 EUR tožničinih stroškov postopka z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje (I. točka izreka) ter odločilo, da toženka sama nosi svoje stroške pritožbenega postopka (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, kot je opredeljeno v izreku sklepa. Revizijo je zato glede njega dopustilo.

5. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 921

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 55/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-15

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Jan Zobec

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - strojepiska pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Ni primerno, da bi v zadevi, v kateri je tožena stranka zaposlena na določenem okrajnem sodišču kot strojepiska, razporejena tudi na področje pravd, odločali sodniki istega oddelka istega sodišča.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v B.

1. Pred Okrajnim sodiščem v A. poteka pravdni postopek P 145/2018. Tožeča stranka je Vrhovnemu sodišču predlagala delegacijo pristojnosti zaradi zagotovitve nepristranskega sojenja. Druga toženka naj bi bila zaposlena pri naslovnem sodišču, kar naj bi izhajalo iz sklepa, s katerim je predsednik sodišča odklonil sodnicam Okrajnega sodišča v A. odločanje v obravnavani zadevi. Druga toženka naj bi bila zaposlena na delovnem mestu strojepiske, ki je v isti stavbi, v katerem je oddelek sodišča, ki bo o zadevi odločal. Dnevno se srečuje z osebami, s sodniki, z zaposlenimi na vložišču, kar vse bi utegnilo povzročiti dvom o nepristranskosti odločanja. Predlagateljica priznava, da je sodnica, ki ji je predmetni spis dodeljen, iz drugega okraja, vendar pa naj bi se zadeva še vedno vodila pred sodiščem, na katerem je zaposlena druga toženka.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe je šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča. Okoliščine, ki jih navaja predlagateljica, po presoji Vrhovnega sodišča utemeljujejo delegacijo pristojnosti v zadevi. Ni primerno, da bi v zadevi, v kateri je tožena stranka zaposlena na Okrajnem sodišču v A. kot strojepiska, razporejena tudi na področje pravd, odločali sodniki istega oddelka istega sodišča. Navedeno predstavlja tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi, zato je Vrhovno sodišče odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v B.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.