TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep VIII R 21/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-23

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Samo Puppis

delegacija pristojnosti - drugi tehtni razlogi - lastnik prostora

1. Tožnik je vložil tri tožbe. S prvo je zahteval ugotovitev nezakonitosti sklepa o premestitvi na drugo delovno mesto z dne 18. 8. 2017 v zvezi s sklepom z dne 27. 9. 2017 in plačilo odškodnine zaradi mobinga. Slednje uveljavlja tudi z drugo tožbo. S tretjo tožbo pa uveljavlja kršitve v postopku ocene delovne uspešnosti javnega uslužbenca v letu 2017. S tem v zvezi zahteva razveljavitev sklepa tožene stranke z dne 12. 4. 2018 in ocenjevalnega lista. Delovno sodišče v Celju je tožbe združilo s sklepom z dne 19. 10. 2018 v skupno obravnavanje, ker gre za spore med istimi osebami.

2. Tožena stranka je nasprotovala vsem zahtevkom tako po temelju kot po višini in predlagala, da sodišče tožbe zavrže oziroma da tožbene zahtevke zavrne kot neutemeljene.

3. Predsednica Delovnega sodišča v Celju je predlagala prenos krajevne pristojnosti. V predlogu navaja, da sodišče že več kot 40 let posluje na naslovu Gregorčičeva 6, Celje, solastnika navedenega objekta sta Mestna občina Celje (75 %) in Republika Slovenija (25%). V zadnjem času potekajo razgovori glede selitve sodišča na drugo lokacijo; o tem se govori in piše v javnih občilih. Interesi Mestne občine Celje so za lokalno javnost pomembni, so pa v tem primeru nasprotni interesom sodišča, ki mu v postopku dogovarjanja ni omogočeno sodelovanje. Ker mora sodišče kot tudi sodnik vedno delovati tako, da ne vzbuja dvomov o svoji nepristranskosti, je po mnenju predsednice sodišča pomembna ocena, ali so okoliščine, da se sodišče zaradi interesov tožene stranke seli na novo lokacijo in da je sodišču ovirano oziroma onemogočeno aktivno sodelovanje pri vprašanjih in pogojih selitve na novo lokacijo takšne, da bi lahko vzbudile dvom v nepristranskost sodišča. Po mnenju predsednice sodišča navedeni razlogi utemeljujejo prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče.

v 67. členu določa, da lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi tudi v primeru, če so za to podani drugi tehtni razlogi.

6. Okoliščina, da je tožena stranka Mesta občina Celje večinski solastnik poslovnih prostorov Delovnega sodišča v Celju, ki je hkrati stvarno in krajevno pristojno sodišče v tem sporu in druge okoliščine v zvezi s preselitvijo tega sodišča, niso takšne, da bi lahko vzbudile dvom v objektivno nepristranskost sodišča oziroma vseh sodnikov tega sodišča in s tem omajale zaupanje strank v njegovo odločanje.

7. Vrhovno sodišče ugotavlja, da niso podani razlogi za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča na podlagi določb 67. člena ZPP, zato je predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 235/2018-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-23

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - odškodninska odgovornost delodajalca - zavarovalnica

Revizija po predlogu zavarovalnice se dopusti glede vprašanja ali je odločitev sodišča o odškodninski odgovornosti delodajalca za škodo, ki je nastala tožnici, materialnopravno pravilna.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je odločitev sodišča o odškodninski obveznosti prvega toženca za škodo, ki je nastala tožnici, materialnopravno pravilna.

1. Sodišče prve stopnje je prvemu tožencu in drugi toženki naložilo, da tožnici nerazdelno plačata odškodnino v višini 50.000 EUR, prvi toženec pa še 102,77 EUR za premoženjsko škodo. Presodilo je, da prvi toženec ni storil dovolj za zavarovanje svojih zaposlenih pred potencialnimi napadalci, ki so kot pacienti zahajali v prostore Zdravstvenega doma. Dne 11. 2. 2016 je v ambulanto, kjer je delala tožnica in je bila sicer zaprta z varnostno kljuko („bunko“), v kateri se je z zunanje strani nahajal ključ, vstopil odvisnik, ki je obiskoval ambulanto v spodnjem nadstropju, ter misleč, da gre za zdravnico dr. A., z nožem napadel tožnico in jo 22 krat zabodel.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi druge toženke in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je znesek 50.000 EUR znižalo na 45.000 EUR (nerazdelnega plačila), prvemu tožencu naložilo plačilo 5.000 EUR ter za enak znesek zavrnilo zahtevek zoper drugo toženko, upoštevajoč dogovorjeno 10% odbitno franšizo. V ostalem je pritožbo zavrnilo in potrdilo nespremenjeni del sodbe sodišča prve stopnje.

3. Druga toženka v predlogu za dopustitev revizije nasprotuje takšni odločitvi in postavlja več vprašanj, ki se strnjeno glasijo:

− ali je materialno pravo glede krivdne odgovornosti, protipravnosti in vzročne zveze prvega toženca pravilno uporabljeno,

− ali neprištevnost napadalca vpliva na odgovornost prvega toženca in

− ali je izpodbijana sodba ustrezno obrazložena.

4. Vrhovno sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava, ali za razvoj prava preko sodne prakse.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije glede vprašanja, ki je navedeno v izreku, izpolnjeni, zato je revizijo v tem obsegu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 179

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 415/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-24

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - paulijanska tožba (actio pauliana) - izpodbijanje dolžnikovih pravnih dejanj - kavza pogodbe - nedopustna kavza - pogodba, ki nasprotuje moralnim načelom - ničnost - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je toženčev predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

1. Tožnica ima iz naslova vračila sredstev brezplačne pravne pomoči s pravnomočno sodbo priznane in izvršljive terjatve do A. A. v višini 7.546,78 EUR. Navedena dolžnica je v razmerju do tožnice insolventna, saj je s tožencem sklenila darilno pogodbo, s katero je nanj prenesla lastninsko pravico na njeni edini nepremičnini ID znak ....

2. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku, da se ugotovi, da je darilna pogodba z dne 21. 10. 2013, ki sta jo sklenila tožničina dolžnica A. A. in toženec, za prenos lastninske pravice na nepremičnini z ID znakom ... in vknjižba lastninske pravice v zemljiško knjigo brez pravnega učinka v razmerju do tožnice do višine njenih terjatev v skupni višini 7.546,78 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Višji tožbeni zahtevek pa je sodišče zavrnilo. Odločilo je tudi, da je toženec zaradi poplačila terjatev tožnice dolžan dopustiti izvršbo na podarjeni nepremičnini do višine teh terjatev.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženec vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem navaja, da odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča v zadevi II Ips 259/2013, kjer je bilo zavzeto stališče, da je pogodba, ki je sklenjena z glavnim namenom izigrati tretje, v nasprotju z moralnimi načeli. Taka kavza pogodbe pa je nedopustna (drugi odstavek 39. člena Obligacijskega zakonika, v nadaljevanju OZ). Upnik, čigar dolžnik je premoženje odtujil z ničnim pravnim poslom, pa varstva svoje terjatve ne more zahtevati s paulijansko tožbo, pač pa s tožbo za ugotovitev ničnosti.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je toženčev predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 39, 39/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 439/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-17

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - dejanska etažna lastnina - skupni del stavbe v etažni lastnini - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - opredelitev do navedb stranke - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je presodilo, da je toženec dolžan plačati tožnicam v I. točki izreka določene zneske z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije in predlagal dopustitev revizije glede vprašanj, ali je višje sodišče:

- storilo absolutno bistveno kršitev določb postopka z opustitvijo obravnavanja pritožbenih navedb o soglasju pravdnih strank, da dvigala predstavljajo skupni del stavbe in da je toženec poravnal investicijo v sorazmernem znesku z njegovim solastniškim deležem na skupnih delih stavbe;

- storilo absolutno bistveno kršitev določb postopka z opustitvijo presoje toženčeve tretje pripravljalne vloge, na kar je opozarjal že v pritožbi;

- storilo absolutno bistveno kršitev določb postopka s tem, da je v nasprotju s soglasjem pravdnih strank oziroma etažnih lastnikov odločilo, da dvigala oziroma nepremičnina predstavlja posebni skupni del stavbe;

- storilo absolutno bistveno kršitev določb, ko je v nasprotju s soglasjem etažnih lastnikov oziroma pravdnih strank odločilo o drugačni lastninski pripadnosti predprostora, kjer so urejeni nabiralniki vseh etažnih lastnikov in jaški za dvigala, oziroma ko je enotno nepremičnino razcepilo na splošni skupni in posebni skupni del stavbe;

- zmotno uporabilo določilo četrtega odstavka 3. člena ZS-1, ki naj bi nudil podlago za določitev posebnega skupnega dela;

- zmotno uporabilo institut t. i. dejanske etažne lastnine, ki naj bi nudil podlago za določitev prispevka posameznega etažnega lastnika;

- zmotno uporabilo določilo 115. in 116. člena SPZ, ko je o naložitvi bremen tožencu, ki odstopa od njegovega solastniškega deleža, odločilo brez podlage v pogodbi o medsebojnih razmerjih.

5. Predpostavke za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso izpolnjene. Skladno z določbo drugega odstavka 367.c člena istega zakona je zato Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 276/2018-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-22

mag. Marijan Debelak (preds.), Borut Vukovič (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga

V skladu s četrtim odstavkom 367b. člena ZPP mora stranka v predlogu za dopustitev revizije med drugim natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno. Toženka tega ni storila, saj razen nestrinjanja s stališči sodišča druge stopnje, konkretnega pravnega vprašanja oziroma vprašanj ni postavila.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek tožnika, da je odločitev toženke o prenehanju delovnega razmerja nezakonita ter da se odpravi sklep toženke z dne 26. 4. 2013; da ga je toženka dolžna vrniti nazaj na delo in ga od dneva prenehanja delovnega razmerja dalje prijaviti v socialno zavarovanje.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnika ugodilo in izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje delno spremenilo tako, da je odločilo, da je bilo prenehanje pogodbe o zaposlitvi nezakonito ter razveljavilo sklep toženke z dne 26. 4. 2013. V preostalem nespremenjenem delu je sodbo sodišča prve stopnje delno razveljavilo in zadevo v tem obsegu vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje pred spremenjenim senatom.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije.

5. V skladu s četrtim odstavkom 367b. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami, v nadaljevanju ZPP) mora stranka v predlogu za dopustitev revizije med drugim natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno. Toženka tega ni storila, saj razen nestrinjanja s stališči sodišča druge stopnje, konkretnega pravnega vprašanja oziroma vprašanj ni postavila.

6. Vrhovno sodišče je zato na podlagi šestega odstavka 367b. člena ZPP ob smiselni uporabi 377. in 374. člena ZPP predlog zavrglo kot nedovoljen.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b, 367b/4, 367b/6, 374, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIIII DoR 245/2018-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-23

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

dopuščena revizija - odškodninska odgovornost delodajalca - soprispevek

Revizija se dopusti glede vprašanj ali je odločitev sodišča o odškodninski odgovornosti delodajalca za škodo, ki je nastala tožnici in o soprispevku tožnice, materialnopravno pravilna.

Revizija se dopusti glede vprašanj, ali je odločitev sodišča o odškodninski odgovornosti prvega toženca za škodo, ki je nastala tožnici in o soprispevku tožnice, materialnopravno pravilna.

1. Sodišče prve stopnje je prvemu tožencu in drugi toženki naložilo, da tožnici nerazdelno plačata odškodnino v višini 50.000 EUR, prvi toženec pa še 102,77 EUR za premoženjsko škodo. Presodilo je, da prvi toženec ni storil dovolj za zavarovanje svojih zaposlenih pred potencialnimi napadalci, ki so kot pacienti zahajali v prostore Zdravstvenega doma. Dne 11. 2. 2016 je v ambulanto, kjer je delala tožnica in je bila sicer zaprta z varnostno kljuko („bunko“), v kateri pa se je z zunanje strani nahajal ključ, vstopil odvisnik, ki je obiskoval ambulanto v spodnjem nadstropju, ter misleč, da gre za zdravnico, z nožem napadel tožnico in jo 22 krat zabodel.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi druge toženke in sodbo sodišča spremenilo tako, da je znesek 50.000 EUR znižalo na 45.000 EUR (nerazdelnega plačila), prvemu tožencu naložilo plačilo 5.000 EUR ter za enak znesek zavrnilo zahtevek zoper drugo toženko, upoštevajoč dogovorjeno 10% odbitno franšizo. V ostalem je pritožbo zavrnilo in potrdilo nespremenjeni del sodbe sodišča prve stopnje.

3. Prvi toženec v predlogu za dopustitev revizije nasprotuje takšni odločitvi in postavlja več vprašanj, na katera naj odgovori vrhovno sodišče. Nanašajo se na njegovo odgovornost za škodo, ki je nastala tožnici, in sicer ali zdravstvena dejavnost v ambulanti medicine dela in športa terja od zdravstvenega doma posebno varovanje oziroma ali je bilo njegovo ravnanje res v nasprotju s pravili stroke, kakšen je vpliv v kazenskem postopku ugotovljene neprištevnosti napadalca na odgovornost prvega toženca kot delodajalca in ali je odločitev glede soprispevka tožnice pravilna. V zvezi z izvedeniškim mnenjem izpostavlja vprašanje njegove strokovnosti.

4. Vrhovno sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava, ali za razvoj prava preko sodne prakse.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije glede vprašanj, ki so navedena v izreku izpolnjeni, zato je revizijo v tem obsegu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 179

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 425/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-31

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - ničnost kupoprodajne pogodbe - nedopustna podlaga - stvarna legitimacija - res iudicata - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je v I. točki izreka ugodilo tožbenemu zahtevku na ugotovitev, da je neveljavna kupoprodajna pogodba z dne 2. 7. 1997, sklenjena med tožencem in tretjo toženko, v delu, ki se nanaša na SV del parcele št. 1173 in SV del parcele št. 1174, k. o. ..., v skupni izmeri 400 m2. V II. točki izreka je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev neveljavnosti kupoprodajne pogodbe z dne 4. 7. 1997, sklenjeni med prvo toženko in drugim tožencem glede istega predmeta.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tretje toženke zavrglo. Ugodilo je pritožbi tožnice in sodbo sodišča prve stopnje v II. točki izreka spremenilo tako, da se glasi: „ Ugotovi se, da je kupoprodajna pogodba z dne 4. 7. 1997, sklenjena med prvo in drugo toženo stranko, v delu, ki se nanaša na SV del parcele št. 1173 in SV del parcele št. 1174, obe k. o. ..., v skupni izmeri 400 m2, neveljavna.“ Spremenilo je tudi stroškovno odločitev sodišča prve stopnje ter odločilo o pritožbenih stroških.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je prva toženka vložila predlog za dopustitev revizije in predlagala dopustitev revizije glede naslednjih pravnih vprašanj:

- Ali je pravilno, da Višje sodišče po uradni dolžnosti ni preverjalo ugovora res iudicata, čeprav je na to prvo tožena stranka ves čas opozarjala.

- Ali lahko tožnica nastopa na aktivni strani, kljub temu, da ni bila dedič po pravnem predniku A. A. in v povezavi s sodbo I P 469/1997 z dne 30. 8. 2007, kjer je v izreku izrecno navedeno, da na toženi strani nastopajo dediči pokojnega A. A.

- Ali je materialno pravno stališče iz pravnomočne sodbe o uporabi določil 39. in 40. člena OZ pravilno.

Predlagateljica nasprotuje stališčem nižjih sodišč in meni, da v konkretnem primeru ni šlo za navidezni posel.

5. Predpostavke za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso izpolnjene. Skladno z določbo drugega odstavka 367.c člena istega zakona je zato Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 453/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-31

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

OBLIGACIJSKO PRAVO - STANOVANJSKO PRAVO - VARSTVO POTROŠNIKOV

predlog za dopustitev revizije - varstvo kupcev stanovanj - odgovornost za napake - skrite napake - obvestilo o napaki - izguba pravice uveljavljanja jamčevalnih zahtevkov - ugotovitev drugačnega dejanskega stanja pred sodiščem druge stopnje - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožnik od toženca zahteval 63.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije in predlagal dopustitev revizije glede naslednjih pravnih vprašanj:

- Ali sme višje sodišče ob očitni zmotni ugotovitvi odločilnega dejstva s strani prvostopnega sodišča svojo (pravnomočno) odločitev opreti na drugačno, dodatno ugotovljeno dejansko stanje?

- Ali višje sodišče na ta način stranki onemogoči pravico do pritožbe iz razloga zmotne ali nepopolne ugotovitve tega dodatno ugotovljenega dejanskega stanja?

5. Predpostavke za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso izpolnjene. Skladno z določbo drugega odstavka 367.c člena istega zakona je zato Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 244/2018-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-23

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

CIVILNO PROCESNO PRAVO - SOCIALNO ZAVAROVANJE

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - povrnitev stroškov zdravljenja v tujini - uporaba predpisa

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče pri odločitvi o povrnitvi stroškov zdravljenja, nastalih pred uveljavitvijo ZZVZZ- M, pravilno uporabilo ta zakon.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče pri odločitvi o povrnitvi stroškov zdravljenja, nastalih pred uveljavitvijo ZZVZZ- M, pravilno uporabilo ta zakon.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek tožnika za povrnitev stroškov zdravljenja v tujini. Ugotovilo je, da je tožnik v avgustu 2013 opravil prvi pregled v nemški kliniki A., v septembru istega leta pa je imel dva operativna posega in bil hospitaliziran. Pred tem ni vložil zahteve za napotitev na zdravljenje v tujini in ni izčrpal možnosti za zdravljenje v Republiki Sloveniji, čeprav bi se lahko zdravil na Ortopedski kliniki v B. ali na Nevrološkem oddelku UKC M. Sodišče je uporabilo določbe ZZVZZ-M, ki je stopil v veljavo 6. 11. 2013 in ki določa, da se stroški zdravljenja v tujini lahko povrnejo, če so v Republiki Sloveniji izčrpane možnosti zdravljenja, s pregledom, preiskavo ali z zdravljenjem v tujini pa je utemeljeno pričakovati ozdravitev ali izboljšanje ali preprečitev nadaljnjega slabšanja zdravstvenega stanja (44. a člen). Sodišče druge stopnje se je s presojo sodišča prve stopnje strinjalo in je zavrnilo tožnikovo pritožbo.

2. Tožnik v pravočasnem predlogu za dopustitev revizije izpostavlja vprašanje, ali ni bilo z uporabo zakona, ki je začel veljati po tem, ko so mu stroški že nastali, poseženo v njegove pravice. Meni, da sodišče določb zakona, ki je naknadno določil pogoje za pridobitev pravice do stroškov zdravljenja v tujini (pred tem teh pogojev ni bilo), ne bi smelo uporabiti, saj trenutek vložitve vloge za povračilo stroškov v takšnem primeru ne more imeti odločilne vloge.

3. Vrhovno sodišče po prvem odstavku 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava, ali za razvoj prava preko sodne prakse.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije glede vprašanja, navedenega v izreku sklepa izpolnjeni, zato je revizijo v tem obsegu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju (2013) - ZZVZZ-M  - člen 44a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.