VSRS Sklep X DoR 45/2019-3
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-29

dr. Erik Kerševan (preds.), Marko Prijatelj (poroč.), Nataša Smrekar

upravni spor - postopek pred Upravnim sodiščem - dejansko stanje - zavrnitev dokaznih predlogov - izvedba glavne obravnave - seja senata

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je bilo zaradi uresničitve pravice do poštenega sojenja potrebno izvesti glavno obravnavo v zadevi opr. št. I U 2803/2017 pred Upravnim sodiščem RS in izvesti predlagane dokaze z zaslišanjem prič.

Ali je bilo zaradi uresničitve pravice do poštenega sojenja potrebno izvesti glavno obravnavo v zadevi opr. št. I U 2803/2017 pred Upravnim sodiščem RS in izvesti predlagane dokaze z zaslišanjem prič?

1. Sodišče prve stopnje je v izpodbijani sodbi zavrnilo tožnikovo tožbo (v nadaljevanju predlagatelj) zoper odločbo Finančne uprave Republike Slovenije, št. DT 0610-1549/2014-79-04-2300-1-11, 18, 12, 09, 04, 16, 23, 15, 02, 07, 08, 19, 21, 22 z dne 23. 7. 2015, s katero je davčni organ odločil, da se predlagatelju dodatno odmeri davek na dodano vrednost v višini 9.540,59 EUR in pripadajoče obresti (I.1 in I.2 točka izreka), akontacija dohodnine od dohodka iz dejavnosti v višini 15.294,87 EUR in pripadajoče obresti za leto 2014 (I.3 točka izreka) ter predhodna akontacija dohodnine od dohodka iz dejavnosti za leto 2015 in pripadajoče obresti (I.4 točka izreka) z rokom plačila 30 dni po vročitvi te odločbe, po preteku tega roka pa bodo zaračunane zamudne obresti in začet postopek davčne izvršbe (II. točka izreka). Odločeno je bilo še, da predlagatelj ni zahteval povrnitve stroškov in da stroški, ki so nastali davčnemu organu, bremenijo davčni organ (III. točka izreka) ter da pritožba ne zadrži izvršitve odločbe (IV. točka izreka). Davčni organ druge stopnje je predlagateljevo pritožbo z odločbo, št. DT-499-16-2161/2015-2 z dne 8. 1. 2017, zavrnil.

2. Upravno sodišče je svojo presojo, da se glavna obravnava ne bo opravila, oprlo na drugo alinejo drugega odstavka 59. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1), ki določa, da se opravi nejavna seja v primeru, ko je sporno dejansko stanje, predlagani nova dejstva in dokazi pa niso pomembni za odločitev. Tako je Upravno sodišče v 25. točki izpodbijane sodbe zavrnilo dokazne predloge, ki bi lahko terjali opravo glavne obravnave, obrazložitev zavrnitve dokaznih predlogov pa je bila sestavljena iz treh argumentov (pavšalnost, neprimernost dokaza in irelevantnost, saj že ostali dokazi kažejo na dokončno rešitev).

3. Tožeča stranka je na Vrhovno sodišče vložila predlog za dopustitev revizije po 367. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in predlagala, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo zoper izpodbijano sodbo pomembnega pravnega vprašanja.

4. Predlog za dopustitev revizije je utemeljen.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, izpolnjeni, zato je predlogu tožeče stranke za dopustitev revizije ugodilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP). Gre za pomembno pravno vprašanje, saj bo predmet revizijske presoje vprašanje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča. Rešitev tega pravnega vprašanja bo tako prispevala k zagotovitvi pravne varnosti in k enotni uporabi prava.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 59, 59/2-2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.