VSRS Sklep II DoR 119/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-15

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - spor iz razmerij med starši in otroki - določitev stikov z otrokom - stiki pod nadzorom strokovnih delavcev - določitev stikov pod nadzorom za nedoločen čas - absolutna bistvena kršitev določb pravdnega postopka - izvedenec - izvedensko delo - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo v I. točki izreka razvezalo zakonsko zvezo med pravdnima strankama in v II. točki izreka mladoletnega sina A. A., rojenega 24. 2. 2013, zaupalo v varstvo in vzgojo očetu – tožniku. V prvem in drugem odstavku III. točke izreka je odločilo, da bodo stiki med mladoletnim sinom in njegovo mamo (toženko) potekali vsak delovni četrtek od 14.30 do 16.30 ure, v prostorih vrtca B., ob prisotnosti strokovnih delavk Centra za socialno delo B. (v nadaljevanju CSD) in sodelovanju strokovnega osebja vrtca; poleg tega pa bodo stiki potekali še enkrat mesečno v obliki sistemske družinske obravnave, v terminu, ki ga bo določil CSD. V prvem in drugem odstavku IV. točke izreka je toženki naložilo, da je dolžna za preživljanje mladoletnega sina tožniku plačevati od 6. 10. 2015 dalje preživnino v višini 135,00 EUR mesečno ter v roku petnajstih dni po pravnomočnosti te sodbe poravnati še neplačano razliko preživnine v skupnem znesku 1.465,00 EUR. V tretjem odstavku IV. točke izreka je uredilo način plačevanja bodočih preživnin, v V. točki izreka pa zavrnilo višje oziroma druge tožnikove zahtevke. V VI. točki izreka je odločilo, da vsaka stranka nosi svoje stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je toženkino pritožbo zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje je vložila toženka. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pomembnih pravnih vprašanjih: 1) Ali je sodišče druge stopnje zagrešilo absolutno bistveno kršitev določb pravdnega postopka po 8. točki drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), s tem ko je zavzelo stališče, da je bila metodologija izvedenkinega dela, ki je pod pretvezo pogovora opravila zaslišanje priče, ne da bi na zaslišanje vabila nasprotno stranka, pravilna in korektna? 2) Ali je pravilno stališče sodišča druge stopnje, ko je v zvezi z izvajanjem dokazov – zapisnikov o zaslišanju prič v nepravdnem postopku N 102/2016 pred sodiščem prve stopnje, zavzelo stališče, da bi morala toženka v pritožbi substancirano navajati, na kakšen način naj bi to ravnanje sodišča prve stopnje vplivalo na pravilnost in zakonitost izpodbijane sodbe? 3) Ali sta prvostopenjsko in drugostopenjsko sodišče s tem, ko sta odločili, da se stiki med materjo in otrokom za nedoločen čas izvajajo pod nadzorstvom tretje osebe (CSD), zmotno uporabili določbo petega odstavka 106. člena Zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (v nadaljevanju ZZZDR) ter s tem prekomerno posegli v toženkino pravico do stika z otrokom oziroma pravico otroka do stika z materjo? 4) Ali se peti odstavek 106. člena ZZZDR lahko razlaga tako, da se določi izvrševanje stikov med staršem in otrokom pod nadzorstvom tretje osebe za nedoločen čas? Navaja, da je toženka že med postopkom pred sodiščem prve stopnje zahtevala izvedenkino izločitev, saj je izvedenka v zvezi z izvidom nezakonito opravila pogovor s psihologinjo CSD (ki je ves čas postopka do toženke izkazovala sovražnost), ne da bi toženki oziroma njenemu pooblaščencu omogočila navzočnost pri razgovoru. V zvezi s tem se sklicuje na sodbo Vrhovnega sodišča RS II Ips 153/2016 z dne 2. 2. 2017. Uveljavlja kršitev načela kontradiktornosti po 5. členu ZPP v zvezi s kršitvijo 252. člena ZPP, kršitev po 8. točki drugega odstavka 339. člena ZPP in kršitev 23. člena Ustave RS (v nadaljevanju URS) ter 6. člena Evropske konvencije o človekovih pravicah (nadaljevanju EKČP). Sodišče prve stopnje tudi ne bi smelo opreti dokazne ocene na dokaze, ki so bili izvedeni v nepravdnem postopku. V sodbi je zgolj prepisalo del obrazložitve iz sodb sodišča v zadevi N 102/2016, ne da bi naredilo lastno dokazno oceno. Sklicuje se na sklep Višjega sodišča v Ljubljani I Cp 518/2018 z dne 17. 10. 2018 in sklep Višjega sodišča v Kopru I Cp 1708/2005 z dne 13. 2. 2007, ki jih ne prilaga. Določitev stikov pod nadzorom tretje osebe brez vsakršne omejitve za v bodoče je nesorazmeren in v nasprotju s 106. členom ZZZDR, 2., 23., 53., 54. in 56. členom URS ter 6. in 8. členom EKČP.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v toženkinem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Vrhovno sodišče je zato njen predlog zavrnilo (367.c člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 5, 252, 339, 339/2-8, 339/2-15, 367a, 367c

Zakon o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (1976) - ZZZDR  - člen 106, 106/5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.