VSRS Sklep II Ips 78/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-20

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Ana Božič Penko, Tomaž Pavčnik, Jan Zobec

družba z omejeno odgovornostjo (d. o. o.) - izključitev družbenika iz družbe - postopek izključitve - izstop družbenika iz družbe - sodna poravnava - sodni izstop družbenika - prenehanje poslovnega deleža - prenos poslovnega deleža družbenika - izplačilo ocenjene vrednosti poslovnega deleža - razlaga sodne poravnave - pasivna legitimacija družbe - dopuščena revizija

V obravnavanem primeru sta v postopku za izključitev družbenika iz družbe edina družbenika družbe sklenila sodno poravnavo o izstopu A. A. iz družbe in prenosu njegovega poslovnega deleža na C. C. kot edinega preostalega družbenika te družbe. Po presoji Vrhovnega sodišča je treba navedeno sodno poravnavo interpretirati v luči konkretnih zadev kot izstop. Sklenjena je bila v postopku za izključitev družbenika iz družbe (z nekim popuščanjem) in kupnina ni bila dogovorjena, zato gre za izstop in ne prenos. To pomeni, da je prišlo v obravnavanem primeru do sodnega izstopa tožnika iz družbe ter prenehanja njegovega poslovnega deleža in vseh s tem deležem povezanih pravic in obveznosti.

I. Reviziji se ugodi, sodba sodišča druge stopnje se razveljavi in zadeva vrne temu sodišču v novo sojenje.

II. Odločitev o revizijskih stroških se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženka dolžna tožniku plačati 8.365,00 EUR z obrestmi. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije, ki mu je Vrhovno sodišče ugodilo in revizijo s sklepom II DoR 328/2017 dopustilo glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno odločilo, da v obravnavanem primeru ni podana pasivna legitimacija tožene družbe na podlagi petega odstavka 502. člena Zakona o gospodarskih družbah (v nadaljevanju ZGD-1). Na podlagi omenjenega sklepa (dopuščena revizija; tretji odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP) je tožnik zoper drugostopenjsko sodbo vložil pravočasno revizijo zaradi revizijskega razloga zmotne uporabe materialnega prava in bistvenih kršitev določb postopka. Trdi, da sodišči prve in druge stopnje materialnopravno zmotno nista upoštevali petega odstavka 502. člena ZGD-1, ter da njuna odločitev odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča (ob tem se sklicuje na zadevo II Ips 723/2007). Navaja, da je v pravdnem postopku Pg 22/2005 res prostovoljno pristal na sklenitev sodne poravnave, s katero je bilo ugodeno tožbenemu zahtevku C. C., vendar svojega poslovnega deleža nikoli ni nameraval brezplačno podariti. Sodna izvedenka je v navedenem pravdnem postopku določila vrednost (njegovega) poslovnega deleža na 8.365,00 EUR in med pravdnima strankama je obstajalo soglasje, da bo za svoj poslovni delež prejel tudi plačilo. Vsi navzoči so namreč šteli, da obveznost plačila za poslovni delež določa 502. člena ZGD-1. Sporno sodno poravnavo je treba šteti samo kot podlago za izključitev tožnika iz družbe B., d. o. o., in ne kot darilo. Meni tudi, da terjatev še ni zastarala. Predlaga, naj revizijsko sodišče reviziji ugodi in izpodbijano sodbo spremeni tako, da tožbenemu zahtevku v celoti ugodi, podrejeno pa, da sodbo razveljavi in zadevo vrne v novo sojenje.

4. Revizija je bila vročena toženki, ki je nanjo odgovorila in predlagala njeno zavrnitev.

6. Revizijsko sodišče uvodoma pojasnjuje, da je izpodbijano sodbo preizkusilo le v okviru pravnega vprašanja, glede katerega je bila revizija dopuščena (drugi odstavek 371. člena ZPP). V obravnavni zadevi je bila revizija dopuščena glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno odločilo, da v obravnavanem primeru ni podana pasivna legitimacija tožene družbe na podlagi petega odstavka 502. člena ZGD-1.

7. Iz dejanskih ugotovitev v pravnomočni sodbi izhaja, da sta v pravdnem postopku Pg 22/2005, ki je tekel pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani po tožbi družbenika C. C. za izključitev družbenika A. A. iz družbe B., d. o. o., navedena družbenika 14. 3. 2008 sklenila sodno poravnavo o izstopu A. A. iz družbe in prenosu njegovega poslovnega deleža na C. C. kot edinega preostalega družbenika te družbe. V navedenem pravdnem postopku sta edina družbenika družbe B., d. o. o., dosegla soglasje o neobstoju krivdnih razlogov na strani družbenika A. A., kar je v sodni poravnavi tudi izrecno navedeno.

8. Za presojo obravnavane zadeve sta relevantni določbi 501. in 502. člena ZGD-1. Iz prvega odstavka 501. člena ZGD-1 izhaja, da lahko družbena pogodba določi, da sme družbenik izstopiti iz družbe ali da je lahko iz nje izključen, ter določi pogoje, postopek in posledice izstopa ali izključitve. Ne glede na prvi odstavek 501. člena ZGD-1 sme družbenik s tožbo od družbe zahtevati izstop, če obstajajo utemeljeni razlogi, pri čemer zakon v nadaljevanju utemeljene razloge primeroma našteva (drugi odstavek 501. člena ZGD-1). Ne glede na prvi odstavek 501. člena ZGD-1 sme vsak družbenik s tožbo zahtevati tudi, da se drug družbenik iz družbe izključi, če obstajajo utemeljeni razlogi, pri čemer zakon v nadaljevanju utemeljene razloge primeroma našteva (tretji odstavek 501. člena ZGD-1). Z izstopom ali izključitvijo družbenika preneha poslovni delež tega družbenika in vse s tem povezane pravice in obveznosti (prvi odstavek 502. člena ZGD-1). Družbenik, ki je izstopil iz družbe, ima pravico do izplačila ocenjene vrednosti svojega poslovnega deleža po stanju ob izstopu. Družba mu mora to vrednost izplačati najpozneje v treh letih od dneva izstopa (peti odstavek 502. člena ZGD-1).

9. ZGD-1 torej ločuje med pogodbenim (prvi odstavek 501. člena ZGD-1) in sodnim izstopom/izključitvijo iz družbe (drugi in tretji odstavek 501. člena ZGD-1). Pogodbeni izstop/izključitev lahko predvideva in ureja družbena pogodba. Sodni izstop/izključitev pa je izstop/izključitev družbenika na podlagi tožbe zoper družbo/drugega družbenika. V primeru sodnega izstopa družbenik iz družbe izstopi šele na podlagi pravnomočne sodbe (z njo sodišče spremeni dosedanji položaj družbenika).

10. V obeh primerih (pogodbenega in sodnega) izstopa poslovni delež izstopajočega družbenika preneha (prvi odstavek 502. člena ZGD-1). Prenehanje poslovnega deleža je temeljna posledica izstopa, ki je družbeniki tudi z družbeno pogodbo ne morejo preprečiti. Prenehanje poslovnega deleža pa ima za posledico izplačilo vrednosti poslovnega deleža družbeniku, in sicer ima pravico do izplačila ocenjene vrednosti poslovnega deleža po stanju ob izstopu (peti odstavek 502. člena ZGD-1).

11. V obravnavanem primeru sta v postopku za izključitev družbenika iz družbe edina družbenika družbe B., d. o. o., sklenila sodno poravnavo o izstopu A. A. iz družbe in prenosu njegovega poslovnega deleža na C. C. kot edinega preostalega družbenika te družbe. Po presoji Vrhovnega sodišča je treba navedeno sodno poravnavo interpretirati v luči konkretnih zadev kot izstop. Sklenjena je bila v postopku za izključitev družbenika iz družbe (z nekim popuščanjem), kupnina ni bila dogovorjena, glede na spor med družbenikoma pa očitno ni šlo za darilo; zato gre za izstop in ne prenos. To pomeni, da je prišlo v obravnavanem primeru do sodnega izstopa tožnika iz družbe ter prenehanja njegovega poslovnega deleža in vseh s tem deležem povezanih pravic in obveznosti. Sodna poravnava ima namreč enak učinek kot pravnomočna sodba. Ob tem velja še dodati, da je treba pri posledicah izstopa razlikovati dve razmerji: (1) razmerje v obstoječi družbi po izstopu družbenika in (2) razmerje med družbo in izstopajočim družbenikom. Rešitev razmerij v obstoječi družbi po izstopu družbenika za ureditev razmerja z nekdanjim družbenikom ni pomembna. Vprašanje reševanja razmerja med družbo in izstopajočim družbenikom pa ureja peti odstavek 502. člena ZGD-1. Ta določa, da ima družbenik, ki je izstopil iz družbe, pravico do izplačila ocenjene vrednosti svojega poslovnega deleža po stanju ob izstopu, pri čemer je zavezanec za izplačilo ocenjene vrednosti poslovnega deleža družba (glej peti odstavek 502. člena ZGD-1)

. Namen določbe petega odstavka 502. člena ZGD-1 je ravno varstvo izstopajočega družbenika oziroma njegovih premoženjskih interesov. Družbenik tako ob izstopu dobi izplačano vrednost svojega vložka v družbo. Poleg tega se v obravnavanem primeru tožnik kot družbenik v sodni poravnavi ni odpovedal pravici do izplačila vrednosti svojega poslovnega deleža. Tako se izkaže, da je odgovor na dopuščeno vprašanje nikalen in da je v obravnavanem primeru za izplačilo ocenjene vrednosti poslovnega deleža na podlagi petega odstavka 502. člena ZGD-1 pasivno legitimirana tožena družba.

12. Ker je sodišče druge stopnje materialnopravno zmotno presodilo, da tožena družba ni pasivno legitimirana v tej pravdi in se posledično o utemeljenosti ostalih pritožbenih očitkov zoper zaključke/razloge sodišča prve stopnje ni opredeljevalo, je revizijsko sodišče na podlagi drugega odstavka 380. člena ZPP tožnikovi reviziji ugodilo, sodbo sodišča druge stopnje razveljavilo in zadevo vrnilo temu sodišču v novo sojenje, da se opredeli do ostalih za odločitev relevantnih tožnikovih pritožbenih očitkov.

13. Odločitev o priglašenih revizijskih stroških temelji na tretjem odstavku 165. člena ZPP.

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 501, 502, 502/5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.