VSRS Sklep II DoR 46/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-14

Jan Zobec (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - izpodbijanje dolžnikovih pravnih dejanj - pogodba o preužitku - pogoji za izpodbijanje - obstoj terjatve

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je višje sodišče (ne)pravilno presodilo, da pravni posel za tožnico nima pravnega učinka le do višine terjatve 33.388,58 EUR.

Predlogu se ugodi tako, da se revizija dopusti glede vprašanja: ali je višje sodišče (ne)pravilno presodilo, da pravni posel za tožnico nima pravnega učinka le do višine terjatve 33.388,58 EUR?

1. V konkretni zadevi je sodišče prve stopnje ugotovilo, da pogodba o preužitku, s katero je A. A. starejša (rojena leta 1931) prenesla lastninsko pravico na določenih nepremičninah v k. o. ... na A. A. mlajšo (toženo stranko), napram tožnici nima pravnega učinka (I. točka izreka). Toženi stranki je naložilo, da na teh nepremičninah dopusti rubež s cenitvijo in prodajo na javni dražbi (II. točka izreka). Naložilo ji je tudi, da tožeči stranki povrne pravdne stroške (III. točka izreka).

2. Višje sodišče je delno ugodilo pritožbi tožene stranke in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je ugotovilo, da prej navedena pogodba o preužitku nasproti tožeči stranki nima pravnega učinka do višine njene terjatve 33.388,58 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Toženi stranki je naložilo, da za izterjavo takšne terjatve dovoli izvršbo na teh nepremičninah in da tožnici povrne pravdne stroške.

Na predlog tožeče stranke je naknadno izdalo še dopolnilno sodbo, s katero je tožbeni zahtevek v presežku zavrnilo.

3. Zoper dopolnilno sodbo (v zvezi s sodbo sodišča druge stopnje) predlog za dopustitev revizije pravočasno vlaga tožeča stranka. Vrhovnemu sodišču predlaga, da revizijo dopusti glede vprašanj:

◦ ali lahko pritožbeno sodišče prvostopno odločitev spremeni v škodo tistega, ki vlaga predlog za dopolnitev sodbe?

◦ ali pritožbeno sodišče v cilju pravilne in zakonite odločitve jemlje kot podlago odločitvi zgolj identifikacijske podatke strank in izrek sodbe, obrazložitev pa zanemari?

◦ ali je pogoj za izpodbijanje dolžnikovih pravnih dejanj pravnomočen izvršilni naslov, ali utemeljitev terjatve, kot to predpisuje 255. člen Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ)?

Navaja, da je v postopku P 161/2014 od A. A. starejše (v nadaljevanju preužitkarica) zahtevala plačilo 41.835,40 EUR. Sodišče je v tistem postopku najprej ugodilo zahtevku na plačilo 33.388,58 EUR, kasneje pa tudi na plačilo preostanka (8.446,82 EUR). O celotnem dolgu je tako pravnomočno odločeno kar naj bi sodišče prve stopnje je v predmetni zadevi pravilno upoštevalo. Višje sodišče pa naj bi takšno odločitev spremenilo in mejo vrednosti dolga postavilo na 33.388,58 EUR. Tožnica je zato predlagala dopolnitev sodbe v smeri, da se upošteva celotna (že ugotovljena) terjatev. Višje sodišče pa je namesto tega njen zahtevek glede terjatve v višini 8.446,82 EUR, zavrnilo. Pri tem je navedlo, da naj se tožeča stranka v predhodnem postopku ne bi sklicevala na to, da je sodba, s katero je bil ugotovljen obstoj njene terjatve v višini 8.446,82 EUR izvršljiva. Meni, da to ni prav, saj izvršljivost odločbe s katero je terjatev ugotovljena, ni pogoj za izpodbijanje dolžnikovih pravnih dejanj.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367. a člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP). Ti pogoji so v obravnavanem primeru izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo dopustilo.

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 255

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.