VSRS Sklep VIII DoR 234/2020-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-11-10

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

tedenski počitek - odškodnina - slovenska vojska - trditvena podlaga - dokazna ocena - predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija

- ali sta sodišči nižjih stopenj bistveno kršili določbe pravdnega postopka glede trditvenega in dokaznega bremena ter glede oblikovanja dokazne ocene;

- ali je sodišče druge stopnje bistveno kršilo določbe pravdnega postopka, ker je zgolj povzelo stališče sodišča prve stopnje in se ni opredelilo do tega, zakaj sta izpovedi dveh prič neodločilni;

- ali je v okoliščinah konkretnega primera materialnopravno pravilen zaključek, da opravljanje funkcije poveljnika oddelka pomeni kršitev pravice do tedenskega počitka.

- ali sta sodišči nižjih stopenj bistveno kršili določbe pravdnega postopka glede trditvenega in dokaznega bremena ter glede oblikovanja dokazne ocene;

- ali je sodišče druge stopnje bistveno kršilo določbe pravdnega postopka, ker je zgolj povzelo stališče sodišča prve stopnje in se ni opredelilo do tega, zakaj sta izpovedi dveh prič neodločilni;

- ali je v okoliščinah konkretnega primera materialnopravno pravilen zaključek, da opravljanje funkcije poveljnika oddelka pomeni kršitev pravice do tedenskega počitka.

1. Sodišče prve stopnje je naložilo toženki, da tožniku izplača 3.189,31 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 5. 4. 2015 do plačila. Ugotovilo je, da tožniku na misiji v tujini (JOINT ENTERPRISE – KFOR Kosovo) v času od 22. 3. 2013 do 22. 9. 2013 ni bil omogočen tedenski počitek.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Presodilo je, da tožniku tedenski počitek ni bil omogočen, ker je bil kot poveljnik oddelka odgovoren za pripadnike oddelka in je tudi na dneve, ki naj bi bili prosti, opravljal dela, ki presegajo obseg standardnih opravil, potrebnih za vzdrževanje varnostne opremljenosti in varnostnega protokola. Tudi v prostih dneh je dobival informacije od svojih pripadnikov in jih posredoval nadrejenim ter obratno, preverjal prisotnost pripadnikov oddelka, izvajal pripravo z njimi, pregledal opremo in pripravil vse potrebno za nalogo naslednjega dne.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije predlaga, da vrhovno sodišče odloči o vprašanjih:

- ali sta sodišči nižjih stopenj bistveno kršili določbe pravdnega postopka glede trditvenega in dokaznega bremena ter glede oblikovanja dokazne ocene;

- ali je sodišče druge stopnje bistveno kršilo določbe pravdnega postopka, ker je zgolj povzelo stališče sodišča prve stopnje in se ni opredelilo do tega, zakaj sta izpovedi dveh prič neodločilni;

- ali je v okoliščinah konkretnega primera materialnopravno pravilen zaključek, da opravljanje funkcije poveljnika oddelka pomeni kršitev pravice do tedenskega počitka.

Navaja, da sodbi nista ustrezno obrazloženi, v sodbi sodišča druge stopnje so pritožbeni ugovori pavšalno zavrnjeni (zlasti glede tega, da je izpoved dveh prič neodločilna). Sodišču očita, da ni naredilo dokazne ocene, povzelo je izpovedi prič in zaključilo, da tedenski počitek ni bil omogočen, čeprav so nekatere priče to izrecno zanikale. Meni, da bi morala biti glede na diametralno nasprotne izpovedi dokazna ocena skrbnejša. O dejanskih zadolžitvah, ki naj bi jih imel tožnik, je sodišče odločalo izven trditvene podlage. Tožnik ni zatrjeval, da je moral biti svojim vojakom na razpolago, še manj kdo je do njega prišel, s kakšnim problemom, kaj je zanj naredil itd. Opozarja na izpoved priče A. A., ki je povedal, da tožniku na prosti dan ni bilo treba biti na razpolago podrejenim; če je bil, je bil na lastno pobudo. Nadalje so določena opravila našteta le primeroma, ni pa ugotovljeno, da so se dejansko izvajala prav na dneve, ko bi moral biti tožnik prost, niti v kakšni obliki in kakšnem obsegu. Zato toženka ni mogla argumentirano odgovoriti niti na splošne tožnikove navedbe niti na razloge prvostopenjske sodbe.

4. Sodišče po prvem odstavku 367a. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367a. člena ZPP glede predlaganih vprašanj izpolnjeni, zato je dopustilo revizijo.

6. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.