VSRS Sklep X DoR 302/2020-3
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-10-14

dr. Erik Kerševan (preds.), Brigita Domjan Pavlin (poroč.), Peter Golob

predlog za dopustitev revizije - vložitev predloga za dopustitev revizije pri nepristojnem sodišču - očitna pomota pooblaščenca - prepozen predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga

Po ustaljeni praksi Vrhovnega sodišča ne gre za očitno pomoto, kadar je vloga vložena pri nepristojnem sodišču in nanj tudi naslovljena. Skrbnost pri sestavljanju vlog, naslovljenih na sodišče, od kvalificiranega pooblaščenca zahteva, da pravilno določi in zapiše naziv sodišča v vlogi. Ker predlagateljeva pooblaščenka (odvetniška družba) v obravnavani zadevi tako ni ravnala, vložitve predloga pri nepristojnem sodišču ni mogoče pripisati njeni očitni pomoti.

Glede na navedeno je Vrhovno sodišče predlog za dopustitev revizije zavrglo kot prepozen.

II. Tožeča stranka sama trpi stroške tega postopka.

1. Upravno sodišče Republike Slovenije (v nadaljevanju Upravno sodišče) je z izpodbijano sodbo na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrnilo tožbo tožeče stranke zoper odločbo Finančne uprave Republike Slovenije, št. DT 4297-8624/2019-3 z dne 4. 4. 2019 (I. točka izreka) in odločilo o stroških upravnega spora (II. točka izreka).

2. Zoper navedeno pravnomočno sodbo je tožnik (v nadaljevanju predlagatelj) vložil predlog za dopustitev revizije.

4. Iz določbe prvega odstavka 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki se na podlagi prvega odstavka 22. člena ZUS-1 uporablja, kolikor ZUS-1 ne določa drugače, izhaja, da mora stranka predlog za dopustitev revizije podati v roku 30 dni po vročitvi pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje (v upravnem sporu je to Upravno sodišče). Po drugem odstavku navedenega člena se predlog vloži pri vrhovnem sodišču.

5. V obravnavani zadevi je bila sodba Upravnega sodišča predlagateljevi pooblaščenki vročena 3. 8. 2020,

torej med poletnim poslovanjem sodišč, kar pomeni, da je rok za vložitev predloga na podlagi četrtega odstavka 83. člena Zakona o sodiščih (ZS)

začel teči 16. 8. 2020 in se je iztekel s potekom 14. 9. 2020. Tega dne je predlagatelj predlog za dopustitev revizije priporočeno poslal Upravnemu sodišču in ga nanj tudi naslovil. Upravno sodišče je nato predlog odstopilo Vrhovnemu sodišču, ki ga je prejelo 28. 9. 2020, torej po izteku predpisanega roka.

6. Predlog, kot vloga, ki je vezana na rok, je pravočasen, če je v roku izročen pristojnemu sodišču (prvi odstavek 112. člena ZPP). Če je vloga, ki ni tožba, vezana na rok, izročena ali poslana nepristojnemu sodišču pred iztekom roka, pa prispe k pristojnemu sodišču po izteku roka, se šteje, da je bila vložena pravočasno, če je mogoče vložitev pri nepristojnem sodišču pripisati nevednosti vložnika, ki nima pooblaščenca iz tretjega odstavka 86. oziroma tretjega odstavka 87. člena tega zakona, ali očitni pomoti vložnika (deseti odstavek 112. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1). To pomeni, da se, v primeru, ko vlogo za stranko vlaga odvetnik, ta lahko šteje za pravočasno le, če je njeno vložitev pri nepristojnem sodišču mogoče šteti za očitno pomoto.

7. Po ustaljeni praksi Vrhovnega sodišča ne gre za očitno pomoto, kadar je vloga vložena pri nepristojnem sodišču in nanj tudi naslovljena.

Skrbnost pri sestavljanju vlog, naslovljenih na sodišče, od kvalificiranega pooblaščenca zahteva, da pravilno določi in zapiše naziv sodišča v vlogi. Ker predlagateljeva pooblaščenka (odvetniška družba) v obravnavani zadevi tako ni ravnala, vložitve predloga pri nepristojnem sodišču ni mogoče pripisati njeni očitni pomoti.

8. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče predlog za dopustitev revizije zavrglo kot prepozen (377. člen ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1). Predlagatelj mora zato sam kriti svoje stroške tega postopka (prvi odstavek 165. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1).

Navedeno je razvidno iz kopije vročilnice o vročitvi sodbe, ki jo je Vrhovnemu sodišču poslalo Upravno sodišče.

Ta med drugim določa: Če je sodno pisanje v nenujni zadevi vročeno v času poletnega poslovanja, začne procesni rok teči prvi naslednji dan, ko se izteče poletno poslovanje.

Primerjaj sklepe Vrhovnega sodišča X Ips 38/2016 z dne 29. 2. 2016, X Ips 7/2013 z dne 15. 1. 2013 in X Ips 207/2017 z dne 13. 6. 2017.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 87, 87/3, 112, 112/10, 367b, 367b/2, 377

Zakon o sodiščih (1994) - ZS  - člen 83, 83/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.