TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 61/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-17

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

dopuščena revizija - ugotovitvena tožba - tožba za ugotovitev lastninske pravice - pravni interes za tožbo - dejanska etažna lastnina - navidezna solastnina - delitev solastnine - nepravdni postopek - razmerje med pravdnim postopkom in postopkom za vzpostavitev etažne lastnine

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v konkretnem postopku podan pravni interes za ugotovitveno tožbo in ali je izpodbijani sklep zakonit.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v konkretnem postopku podan pravni interes za ugotovitveno tožbo in ali je izpodbijani sklep zakonit.

1. Sodišče prve stopnje je postopek zaradi delnega umika tožbe deloma ustavilo (glede lastništva nad garažo, kletjo in parkirnim mestom); deloma je tožbo zavrglo (glede ugotovitve, da je prvo nadstropje hiše enota etažne lastnine), v preostanku pa je ugotovilo, da je tožnica izključna lastnica prvega nadstropja in podstrešja stanovanjske hiše na naslovu ... Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbama tožencev in izpodbijano sodbo razveljavilo ter tožbi, vloženi zoper prvo toženko ter zoper drugega toženca in tretjo toženko, zavrglo. Odločilo je še o stroških celotnega postopka.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem predlaga dopustitev revizije glede dveh vprašanj, katerih pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in razvojem prava preko sodne prakse. Zatrjuje odstop od sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnice in sodnikov, ki so navedeni v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 181, 367a, 367c/1, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 110/2019-21
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-09-03

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

dopuščena revizija - stroški stečajnega postopka - tekoči stroški - občasni stroški stečajnega postopka - pravni interes za dajatveno tožbo

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali ima tožeča stranka kot upnica v stečajnem postopku nad toženo stranko pravni interes za sodno varstvo v pravdnem postopku z uveljavljanjem dajatvenega zahtevka za plačilo občasnih stroškov stečajnega postopka in za pridobitev izvršilnega naslova za plačilo teh stroškov kljub temu, da ji je bil zahtevek za plačilo stroškov priznan v predračunu stroškov, ki ga je s sklepom potrdilo stečajno sodišče.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali ima tožeča stranka kot upnica v stečajnem postopku nad toženo stranko pravni interes za sodno varstvo v pravdnem postopku z uveljavljanjem dajatvenega zahtevka za plačilo občasnih stroškov stečajnega postopka in za pridobitev izvršilnega naslova za plačilo teh stroškov kljub temu, da ji je bil zahtevek za plačilo stroškov priznan v predračunu stroškov, ki ga je s sklepom potrdilo stečajno sodišče.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo zahtevku za plačilo razlike do polne cene storitve, ki jo je za toženo stranko v postopku insolventnosti (sprememba načrta finančnega prestrukturiranja in poslovno prestrukturiranje v postopku prisilne poravnave) opravila pravna prednica tožeče stranke.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 131, 289, 354, 355

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII Ips 37/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-09-10

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Marjana Lubinič, Samo Puppis, Borut Vukovič

plačilo sodne takse - nedovoljenost revizije

Z izpodbijanim sklepom je sodišče druge stopnje zavrnilo pritožbo proti sklepu o zavrženju ugovora zoper plačilni nalog za plačilo sodne takse za tožbo in zavrglo predlog za oprostitev plačila sodne takse. S tem sklepom postopek ni bil pravnomočno končan, saj se z njim ne odloča o glavni stvari, zato revizija ni dovoljena.

1. Sodišče prve stopnje je 24. 11. 2017 tožeči stranki izdalo plačilni nalog za plačilo sodne takse za tožbo v višini 368,10 EUR. Zoper plačilni nalog je tožeča stranka vložila ugovor in hkrati podala predlog za oprostitev plačila sodne takse. Sodišče prve stopnje je tako ugovor kot tudi predlog tožeče stranke zavrglo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Tožeča stranka je zoper sklep sodišča druge stopnje vložila revizijo. Meni, da je navedeni sklep nepravilen, protispisen, nezakonit in neustaven ter da je sodišče nezakonito, nedopustno poseglo v vsebino pooblastila takratni odvetnici tožeče stranke. Pooblastilo odvetnici A. Z. je bilo dano le za sprejem in vročitev sodne pošte. Odvetnica ni nikoli zastopala tožeče stranke.

V nadaljevanju opisuje postopek v zvezi z danimi pooblastili in njihovem preklicu več odvetnikom.

5. Stranke lahko vložijo revizijo tudi zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan (prvi odstavek 384. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP

). Na podlagi četrtega odstavka tega člena se v postopku revizije zoper sklep smiselno uporabljajo določbe ZPP zoper sodbo.

6. Z izpodbijanim sklepom je sodišče druge stopnje zavrnilo pritožbo proti sklepu o zavrženju ugovora zoper plačilni nalog za plačilo sodne takse za tožbo in zavrglo predlog za oprostitev plačila sodne takse. S tem sklepom postopek ni bil pravnomočno končan, saj se z njim ne odloča o glavni stvari, zato revizija ni dovoljena.

7. Ker revizija ni dovoljena, jo je Vrhovno sodišče na podlagi 377. člena v zvezi s četrtim odstavkom 384. člena ZPP kot nedovoljeno zavrglo.

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno.

Iz upravnega spisa je razvidno, da je tožeča stranka 7. 7. 2017 pooblastila odvetnico A. Z., da ji ta daje pravno pomoč po predpisih odvetništva, da jo zastopa v postopkih pred sodišči in drugimi državnimi organi, itd. Posebej pa jo je pooblastila še za vročanje sodnih pisanj v navedenem socialnem sporu.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377, 384, 384/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 563/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-23

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

dopuščena revizija - sprejem na zdravljenje brez privolitve v nujnih primerih - plačilo stroškov institucionalnega varstva - pristojnost - civilnopravno razmerje - upravnopravno razmerje - sodna pristojnost - upravna pristojnost

1. ali odločba tožeče stranke o sprejemu tožene stranke na varovani oddelek socialno-varstvenega zavoda predstavlja odločitev o pravici, obveznosti in pravni koristi posameznika, v okviru katere bi tožeča stranka morala odločiti tudi o plačilu socialno-varstvenih storitev,

2. ali plačilo za socialno-varstvene storitve oziroma oskrbo v konkretnem primeru predstavlja upravnopravno ali civilnopravno razmerje in ali gre posledično za upravno ali za sodno pristojnost.

1. Ali odločba tožeče stranke o sprejemu tožene stranke na varovani oddelek socialno-varstvenega zavoda predstavlja odločitev o pravici, obveznosti in pravni koristi posameznika, v okviru katere bi tožeča stranka morala odločiti tudi o plačilu socialno-varstvenih storitev?

2. Ali plačilo za socialno-varstvene storitve oziroma oskrbo v konkretnem primeru predstavlja upravnopravno ali civilnopravno razmerje in ali gre posledično za upravno ali za sodno pristojnost?

1. Sodišče prve stopnje je razveljavilo sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani (COVL) VL 4481/2018 z dne 24. 1. 2018, ki ga je tožnica izposlovala zaradi plačila toženkine oskrbe v času njene namestitve pri tožnici, in vsa opravljena pravdna dejanja ter tožbo zavrglo, ker naj bi zadeva ne sodila v sodno pristojnost. Odločilo je še, da tožnica nosi stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnice in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje. Odločilo je, da tožnica krije lastne pritožbene stroške.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja tri vprašanja, katerih pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in razvojem prava preko sodne prakse. Zatrjuje odsotnost sodne prakse Vrhovnega sodišča ob neenotni sodni praksi višjih sodišč.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) so izpolnjeni glede vprašanj, navedenih v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnice in sodnikov, ki so navedeni v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 23/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-02-06

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo z delom sodnika - zavrnitev predloga

„Drugi tehtni razlogi“ so po ustaljeni sodni praksi predvsem okoliščine, ki vzbujajo dvom v nepristranskost sodišča. Mednje pa po prav tako ustaljeni sodni praksi ne spada nezadovoljstvo z delom sodišča oziroma njegovimi odločitvami ali uveljavljanje postopkovnih nepravilnosti, za odpravo katerih so na voljo druga pravna sredstva.

1. Tožeča stranka je skupaj s pritožbo zoper sodbo Okrožnega sodišča v Murski Soboti P 231/2015 podala tudi predlog za določitev drugega višjega sodišča, ki naj odloči o njeni pritožbi. Višje sodišče v Mariboru, ki zadevo vodi pod opr. št. I Cp 4/2020, je predlog posredovalo Vrhovnemu sodišču.

2. Tožnica v predlogu trdi, da je med istimi strankami v teku več postopkov, ki so se obravnavali tudi na Višjem sodišču v Mariboru. Po vedenju tožnice je takih postopkov kar šest. Tožnica v zvezi s tem opozarja, da postopki tečejo dolgo, da jo tožena stranka v vlogah žali in krati njene pravice, sodišče pa z ničemer ne reagira. Trdi, da ima vsak pravico, da o njegovih pravicah in obveznostih odloča sodišče, ki daje tudi navzven videz nepristranskosti. Po njenem mnenju v obravnavani zadevi ni tako. Ne pričakuje torej nepristranskega sojenja, zato predlaga, naj o njeni pritožbi odloča Višje sodišče v Ljubljani.

3. Tožena stranka je predlogu za prenos pristojnosti v odgovoru na pritožbo nasprotovala.

5. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP).

6. „Drugi tehtni razlogi“ so po ustaljeni sodni praksi predvsem okoliščine, ki vzbujajo dvom v nepristranskost sodišča. Mednje pa po prav tako ustaljeni sodni praksi ne spada nezadovoljstvo z delom sodišča oziroma njegovimi odločitvami ali uveljavljanje postopkovnih nepravilnosti, za odpravo katerih so na voljo druga pravna sredstva.

Ker tožnica svoj predlog za prenos pristojnosti utemeljuje prav na svojem nezadovoljstvu s procesnim ravnanjem sodišča, je Vrhovno sodišče na podlagi zgoraj povzetih abstraktnih izhodišč njen konkreten predlog zavrnilo.

Glej npr. sklep I R 42/2011, I R 126/2017 in I R 11/2020 ter mnogi drugi.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 17/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-02-06

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - dvom v nepristranost sodnika - izločitev sodnika

Dedinja z navedenimi razlogi pristranskost očita le razpravljajoči sodnici, kar pa ni razlog za dvom v nepristranskost celotnega pristojnega sodišča oziroma razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP v zvezi s 163. členom ZD.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Radovljici je v teku zapuščinski postopek po pokojni F. S. Na zapuščinski obravnavi dne 14. 11. 2019 je dedinja I. S. hkrati z izločitvijo sodnice predlaga tudi prenos krajevne pristojnosti, ki ga, kot gre razumeti njen predlog, utemeljuje z istimi razlogi kot predlaga izločitev sodnice: zapisnik je pridobljen s kaznivimi dejanji, kršitvijo Ustave in ustavnih človekovih pravic dedinje, njena pritožba ni bila posredovana višjemu sodišču, ni bila preverjena legitimacija osebe, ki je predlagala omejitev dedovanja, onemogočeno naj bi ji bilo dokazovanje.

3. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki se na podlagi 163. člena Zakona o dedovanju (v nadaljevanju ZD) smiselno uporablja tudi v zapuščinskem postopku, lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

4. Dedinja ni navedla razloga, ki bi narekoval presojo, da bi bil prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče smotrn, čeprav je ravno smotrnost ključna predpostavka delegacije pristojnosti. Zanjo ni navedla niti drugih tehtnih razlogov. Ti so med drugim podani, če bi se s prenosom delegacije zagotovila nepristranskost sojenja ali preprečila percepcija javnosti, da bi lahko bilo sojenje pred stvarno in krajevno pristojnim sodiščem pristransko. Dedinja z navedenimi razlogi pristranskost očita le razpravljajoči sodnici, kar pa ni razlog za dvom v nepristranskost celotnega pristojnega sodišča oziroma razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP v zvezi s 163. členom ZD.

5. Vrhovno sodišče je zato predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča zavrnilo.

Glej sklep VSRS I R 38/2019 z dne 15. 4. 2019.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 163

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep Cp 2/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-30

Jan Zobec (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

pritožba - sklep o razveljavitvi sodbe prvostopenjskega sodišča - zavrnitev pritožbe

Vrhovno sodišče ugotavlja, da je pritožbeno sodišče razumno obrazložilo odločitev za uporabo kasatoričnega pooblastila. Na podlagi četrtega odstavka 357.a člena ZPP je zato Vrhovno sodišče pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo.

Pritožba se zavrne ter se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Pritožbeno sodišče, ki je odločalo o tožnikovi pritožbi, je takšno sodbo razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek. Pritožbeno sodišče ni sprejelo materialnopravnega stališča sodišča prve stopnje, na katerem temelji zavrnitev tožbenega zahtevka. Za razveljavitev in ne za spremembo izpodbijane sodbe se je odločilo, ker sodišče prve stopnje zaradi drugačnega materialnopravnega stališča še ni odločalo o pobotnem ugovoru tožene stranke. Pritožbeno sodišče meni, da samo o pobotnem ugovoru ne more odločati prvič.

3. Zoper razveljavitveni sklep vlaga pritožbo tožnik. Z materialnopravno presojo sodišča druge stopnje soglaša, ne pa tudi z razveljavitvijo izpodbijane sodbe. Meni, da bi pritožbeno sodišče o tožnikovem zahtevku, če že ne celoti, lahko vsaj delno odločilo. Najmanj, kar bi lahko storilo, je, da bi izdalo vmesno sodbo. Opozarja, da pobotni ugovor predstavlja zgolj 10,82 % vtoževane terjatve. Zato predlaga, naj Vrhovno sodišče razveljavitveni sklep sodišča druge stopnje razveljavi in zadevo vrne sodišču druge stopnje v nov pritožbeni postopek.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da je pritožbeno sodišče v 14. točki obrazložitve razumno obrazložilo odločitev za uporabo kasatoričnega pooblastila. Na podlagi četrtega odstavka 357.a člena ZPP je zato Vrhovno sodišče pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 357a, 357a/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 664/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-02-06

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost revizije - postopek izvršbe in zavarovanja - postopek zavarovanja z začasno odredbo - začasna odredba - novela ZIZ-L - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Revizijo v postopkih izvršbe in zavarovanja je zakonodajalec omejil le na točno določene sklepe. Zoper druge sklepe, izdane v tovrstnih postopkih, vključno s sklepi, s katerimi je odločeno o predlogu za izdajo začasne odredbe, ta še vedno ni dovoljena.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog za izdajo začasne odredbe, s katero je upnik zahteval nadomestitev soglasja dolžnice za izpis mladoletnega A. A. iz Osnovne šole ... oziroma iz Osnovne šole ... in njegov vpis v Osnovno šolo ...Odločilo je, da vsak udeleženec krije svoje stroške postopka.

2. Višje sodišče je upnikovo pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper takšen sklep upnik vlaga še predlog za dopustitev revizije. Vrhovnemu sodišču predlaga, da revizijo dopusti zaradi odločitve o štirih, po njegovi oceni pomembnih vprašanjih, ki se nanašajo na ravnanje nižjih sodišč, ki naj bi odločitev oprli le na poročilo ..., spregledali pa naj bi mnenje Centra za socialno delo. Upniku naj ne bi dali niti možnosti, da se do tega mnenja opredeli.

5. Postopek za izdajo začasne odredbe je postopek zavarovanja, urejen v Zakonu o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ). Do uveljavitve novele ZIZ-L (ki je v veljavo stopila 25. 3. 2018) v postopkih izvršbe in zavarovanja revizija ni bila dovoljena.

Z navedeno novelo se je 10. člen ZIZ spremenil tako, da je po novem revizija (pod pogoji, ki jih določa Zakon o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP) dovoljena zoper sklepe, izdane na drugi stopnji, s katerimi je pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne.

6. Revizijo je torej zakonodajalec omejil le na točno določene sklepe izdane v postopkih izvršbe in zavarovanja. Zoper druge sklepe, izdane v tovrstnih postopkih, vključno s sklepi, s katerimi je odločeno o predlogu za izdajo začasne odredbe, tako revizija še vedno ni dovoljena. To pomeni, da ne more biti niti dopuščena (drugi odstavek 367. člena ZPP). Vrhovno sodišče je zato v konkretni zadevi predlog za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP).

Kar je v zvezi s postopki zavarovanja VSRS pojasnilo npr. v sklepih III DoR 88/2011, VIII DoR 41/2013 in VIII DoR 105/2011.

Za več o nedovoljenosti revizije v postopkih zavarovanja glej sklep VSRS II DoR 400/2018.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 10

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/2, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 4/2020-9
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-02-11

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

dopuščena revizija - davek na dodano vrednost (DDV) - komunalni prispevki - predmet obdavčitve - davčni zavezanec - dobava blaga

− ali predstavlja prenos komunalne infrastrukture (namesto plačila komunalnega prispevka na zemljiščih investitorja) na občino obdavčljiv dogodek, ki ima naravo obdavčljive transakcije v smislu določbe 1. točke prvega odstavka 3. člena ZDDV-1, in

− ali je v primeru, da prenos komunalne infrastrukture predstavlja z DDV obdavčljiv dogodek, občina dolžna plačati investitorju znesek DDV, ki je obračunan na njej izdanih računih v zvezi s tem prenosom.

− ali predstavlja prenos komunalne infrastrukture (namesto plačila komunalnega prispevka na zemljiščih investitorja) na občino obdavčljiv dogodek, ki ima naravo obdavčljive transakcije v smislu določbe 1. točke prvega odstavka 3. člena ZDDV-1, in

− ali je v primeru, da prenos komunalne infrastrukture predstavlja z DDV obdavčljiv dogodek, občina dolžna plačati investitorju znesek DDV, ki je obračunan na njej izdanih računih v zvezi s tem prenosom.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo zahtevku tožeče stranke iz naslova neupravičene pridobitve za povračilo plačanega DDV, katerega zavezanec za plačilo naj bi bila tožena stranka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je zavrnilo tožbeni zahtevek.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanj, opredeljenih v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o davku na dodano vrednost (2006) - ZDDV-1  - člen 3, 6

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.