VSRS Sklep I R 187/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-01-23

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

krajevna pristojnost - izvršilni postopek - spor o pristojnosti - stalno bivališče dolžnika - opredelitev prebivališča dolžnika v predlogu za izvršbo

Na podlagi drugega odstavka 17. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ velja tudi za izvršilni postopek pravilo, da se pristojnost sodišča presodi na podlagi navedb v predlogu za izvršbo in na podlagi dejstev, ki so sodišču znana. Med slednje ni mogoče uvrstiti podatkov o stalnem prebivališču strank, pridobljenih med postopkom s samoiniciativnimi poizvedbami v Centralnem registru prebivalstva. Za odločitev o krajevni pristojnosti je tako odločilen samo dolžnikov naslov, naveden v predlogu za izvršbo.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

1. Upnica je pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani vložila predlog za izvršbo na podlagi pravnomočne sodne odločbe. V predlogu je navedla, da je naslov dolžnika Ulica A., št. 1, Ljubljana. Predlagala je izvršbo na dolžnikovo plačo in z rubežem denarnih sredstev, ki jih ima dolžnik pri organizacijah za plačilni promet.

2. Okrajno sodišče v Ljubljani se je s sklepom opr. št. I 2957/2019 z dne 16. 9. 2019 s izreklo za krajevno nepristojno za odločanje in zadevo odstopilo v reševanje Okrajnemu sodišču v Velenju. Slednje naj bi bilo za odločanje pristojno v skladu s prvim odstavkom 100. člena in 136. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ), saj naj bi imel dolžnik stalno prebivališče na naslovu Ulica B, št. 2, Velenje.

3. Okrajno sodišče v Velenju je sprožilo spor o pristojnosti. Meni, da so za določitev pristojnosti odločilne navedbe upnice v predlogu za izvršbo, zato se sodišče ne bi smelo izreči za krajevno nepristojno na podlagi samoiniciativnih poizvedb o stalnem prebivališču dolžnika. Tudi sicer naj bi bile med postopkom nastale morebitne spremembe okoliščin neupoštevne zaradi ustalitve krajevne pristojnosti.

4. Upnica je v izvršilnem predlogu med več sredstvi izvršbe kot prvo sredstvo navedla rubež na denarno terjatev dolžnika (dolžnikovo plačo).

5. Če je upnik predlagal za izvršbo več sredstev ali več predmetov, je krajevno pristojno za odločitev o predlogu tisto sodišče, ki je krajevno pristojno za odločanje po prvo navedenem sredstvu izvršbe (drugi odstavek 35. člena ZIZ). Za izvršbo na denarno terjatev dolžnika je krajevno pristojno sodišče, na območju katerega ima dolžnik stalno prebivališče; če dolžnik nima stalnega prebivališča v Republiki Sloveniji, pa sodišče, na območju katerega ima začasno prebivališče (prvi odstavek 100. člena ZIZ).

6. Na podlagi drugega odstavka 17. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 15. členom ZIZ velja tudi za izvršilni postopek pravilo, da se pristojnost sodišča presodi na podlagi navedb v predlogu za izvršbo in na podlagi dejstev, ki so sodišču znana. Med slednje ni mogoče uvrstiti podatkov o stalnem prebivališču strank, pridobljenih med postopkom s samoiniciativnimi poizvedbami v Centralnem registru prebivalstva. Za odločitev o krajevni pristojnosti je tako odločilen samo dolžnikov naslov, naveden v predlogu za izvršbo.

7. Upnica je v predlogu za izvršbo za dolžnika navedla naslov v Ljubljani. Vrhovno sodišče je zato na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ odločilo, da je za odločanje v tej zadevi pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

Enako, npr., sklepi VS RS I R 49/2008 z dne 8. 5. 2008, I R 90/2009 z dne 16. 7. 2009, I R 25/2016 z dne 9. 3. 2016, I R 66/2017 z dne 8. 6. 2017 in I R 42/2018 z dne 28. 3. 2018.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 15, 35, 35/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 17, 17/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.