VSRS Sklep II DoR 147/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-03-30

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - obvezne sestavine predloga za dopustitev revizije - pomembnost pravnega vprašanja - pogoji za zadržanje na zdravljenju brez privolitve - hujše ogrožanje svojega zdravja ali zdravja drugih - nepopolna vloga - zavrženje predloga

asprotni udeleženec zastavlja vprašanje, ki se nanaša na uporabo pravnega standarda hujšega ogrožanja zdravja drugih iz 1. alineje prvega odstavka 39. člena ZDZdr. Pri tem pa v predlogu ne navede, zakaj je izpostavljeno vprašanje, ki je močno zamejeno s specifičnimi okoliščinami konkretnega primera, pomembno za zagotovitev pravne varnosti. Zaradi opisane pomanjkljivosti predlog ne izpolnjuje pogojev iz četrtega odstavka 367.b člena ZPP.

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se nasprotni udeleženec zadrži na Oddelku pod posebnim nadzorom UKC Maribor, Oddelka za psihiatrijo, brez privolitve v nujnih primerih, za čas enega meseca od dneva izdaje sklepa, to je od dne 5. 3. 2020 do 5. 4. 2020.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo nasprotnega udeleženca in potrdilo izpodbijani sklep.

3. Predlagatelj je zoper odločbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava. Zastavlja vprašanje: »Ali v dosedanjem postopku v zgoraj navedenem nepravdnem postopku ugotovljeno dejansko stanje, iz katerega izhaja, da se je A. A. v VDC B. sprl z eno od zaposlenih v navedenem varstvenem centru, po tem, ko je le-ta našla na mizi različno orodje (nož in kladivo) in jo zato zgrabil in malo stepel in »špuknil« dvakrat, ne da bi pri tem zoper njo uporabil navedeno orodje, ustreza pravnemu standardu hujšega ogrožanja zdravja drugih iz 1. alineje prvega odstavka 39. člena Zakona o duševnem zdravju (v nadaljevanju ZDZdr)?« Pomembnost vprašanja utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti.

5. V predlogu za dopustitev revizije mora stranka natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito; zatrjevane kršitve postopka mora opisati natančno in konkretno, na enak način pa mora izkazati tudi obstoj sodne prakse vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse (četrti odstavek 367.b člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Če stranka ne ravna v skladu z navedeno določbo se predlog za dopustitev revizije zavrže (šesti odstavek 367.b člena ZPP). Nasprotni udeleženec zastavlja vprašanje, ki se nanaša na uporabo pravnega standarda hujšega ogrožanja zdravja drugih iz 1. alineje prvega odstavka 39. člena ZDZdr. Pri tem pa v predlogu ne navede, zakaj je izpostavljeno vprašanje, ki je močno zamejeno s specifičnimi okoliščinami konkretnega primera, pomembno za zagotovitev pravne varnosti. Zaradi opisane pomanjkljivosti predlog ne izpolnjuje pogojev iz četrtega odstavka 367.b člena ZPP.

6. Ker predlog ni popoln (četrti odstavek 367.b člena ZPP), ga je Vrhovno sodišče zavrglo (šesti odstavek 367.b člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnice in sodnikov, ki so navedeni v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b

Zakon o duševnem zdravju (2008) - ZDZdr  - člen 39, 39/1-1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.