TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 441/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-17

Jan Zobec (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), dr. Ana Božič Penko

dopuščena revizija - zamudna sodba - trditveno in dokazno breme - izvedenec grafolog - zavrnitev dokaznega predloga - pravica do izjave v postopku

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pritožbeno sodišče z zavrnitvijo dokaznega predloga z izvedencem grafologom prekomerno poseglo v toženčevo pravico do izjave.

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je pritožbeno sodišče z zavrnitvijo dokaznega predloga z izvedencem grafologom prekomerno poseglo v toženčevo pravico do izjave?

1. Sodišče prve stopnje je izdalo zamudno sodbo, s katero je tožbenemu zahtevku v celoti ugodilo. Ugotovilo je, da toženec, ki je tožbo prejel 4. 12. 2017, nanjo v 30-dnevnem roku ni odgovoril, in da utemeljenost zahtevka izhaja iz dejstev, navedenih v tožbi, ki ne nasprotujejo predloženim dokazom.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo. Navedlo je, da toženec razen navedbe, da podpis na vročilnici ni njegov, ni podal konkretnih trditev, iz katerih bi izhajala realna možnost, da je vročilnico podpisal nekdo drug. Tožba je tudi po presoji sodišča druge stopnje sklepčna, pritožbeno izpodbijanje ugotovljenega dejanskega stanja pa ni dopustno.

3. Tožena stranka Vrhovnemu sodišču predlaga, naj revizijo dopusti glede pravno pomembnih vprašanj:

− Ali so bili podani pogoji iz 1. odstavka 318. člena ZPP za izdajo zamudne sodbe, glede na to, da se pred Okrajnim sodiščem v Brežicah vodi več postopkov med pravdnima strankama, v katerih je toženec zatrjeval, da je lastnik vseh spornih nepremičnin na podlagi priposestvovanja?

− Ali je bila tožba v predmetnem postopku tožencu pravilno vročena?

− Ali je pritožbeno sodišče z zavrnitvijo dokaznega predloga z izvedencem grafologom prekomerno poseglo v toženčevo pravico do izjave?

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da je glede tretjega predlaganega pravnega vprašanja pogoj za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) izpolnjen. Zato je revizijo na podlagi tretjega odstavka 367. c člena ZPP dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 318, 318/1, 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 13/2019-9
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-02-19

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - pristop k dolgu - pristop k dolgu pri prevzemu premoženjske celote - odgovornost prevzemnika - pisna pogodba - dejanski prevzem

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je odgovornost po 433. členu OZ podana le v primeru, ko je podlaga za prenos kakšne premoženjske celote ali njenega posameznega dela pisna pogodba, oziroma ali za odgovornost po 433. členu OZ zadošča dejanski prevzem premoženja, kar bi ustrezalo ustnemu dogovoru.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je odgovornost po 433. členu OZ podana le v primeru, ko je podlaga za prenos kakšne premoženjske celote ali njenega posameznega dela pisna pogodba, oziroma ali za odgovornost po 433. členu OZ zadošča dejanski prevzem premoženja, kar bi ustrezalo ustnemu dogovoru.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo izvedenih del, ki ga je tožnica vtoževala od toženke, na katero naj bi naročnik del pred stečajem prenesel svoje premoženje (433. člen Obligacijskega zakonika).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Vrhovno sodišče je odločbo sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 433

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 357a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 137/2018-9
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-22

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

CIVILNO PROCESNO PRAVO - KORPORACIJSKO PRAVO - PRAVO DRUŽB

dopuščena revizija - družba z omejeno odgovornostjo (d. o. o.) - izstop družbenika - razlogi za izstop

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali porušeni osebni odnosi med družbeniki predstavljajo utemeljen razlog za izstop družbenika iz družbe z omejeno odgovornostjo v smislu drugega odstavka 501. člena ZGD-1.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali porušeni osebni odnosi med družbeniki predstavljajo utemeljen razlog za izstop družbenika iz družbe z omejeno odgovornostjo v smislu drugega odstavka 501. člena ZGD-1.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo zahtevku tožnika, da z dnem pravnomočnosti sodbe izstopa iz tožene stranke in mu s tem dnem tudi preneha status družbenika v družbi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnikov, ki so navedeni v uvodu tega sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 501, 501/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 4/2019-8, enako tudi VSRS Sklep III DoR 3/2019-8, VSRS Sklep III DoR 151/2018-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-02-19

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

CIVILNO PROCESNO PRAVO - IZVRŠILNO PRAVO - STEČAJNO PRAVO

prisilna poravnava - sklep o potrditvi prisilne poravnave - ločitvena pravica - pogojna ločitvena pravica - predhodna odredba

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali s sklepom o potrditvi prisilne poravnave pogojna ločitvena pravica, pridobljena na podlagi predhodne odredbe po ZIZ, pridobi naravo nepogojne in pravnomočno priznane ločitvene pravice, na katero kasneje začeti stečajni postopek več ne vpliva.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali s sklepom o potrditvi prisilne poravnave pogojna ločitvena pravica, pridobljena na podlagi predhodne odredbe po ZIZ, pridobi naravo nepogojne in pravnomočno priznane ločitvene pravice, na katero kasneje začeti stečajni postopek več ne vpliva.

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo prednostno poplačilo tožničine terjatve v višini 47.077,90 EUR iz ločitvenega premoženja – denarnih sredstev tožene stranke, ki se nahajajo na depozitnem računu Okrajnega sodišča v Celju.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Vrhovno sodišče je odločbo sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 260

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 132, 132/3, 132/3-4

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1,

Opr. št: VSRS Sklep III DoR 3/2019-8, z dne 19.02.2019, ECLI:SI:VSRS:2019:III.DOR.3.2019.8

Opr. št: VSRS Sklep III DoR 151/2018-8, z dne 19.02.2019, ECLI:SI:VSRS:2019:III.DOR.151.2018.8

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sodba III Ips 31/2019, enako tudi VSRS Sodba III Ips 28/2019, VSRS Sodba III Ips 33/2019
VSRS Sklep I R 191/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-17

mag. Nina Betetto (preds.), Jan Zobec (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - sedež stranke v postopku

Škodni dogodek, ki se bo obravnaval v tej pravdi, se je zgodil v Limbušu. V predlogu navedeni razlogi zato utemeljujejo pričakovanje, da bo bolj ekonomično, če bo o zadevi odločalo Okrajno sodišče v Mariboru, saj bodo v postopki nastali manjši stroški. Poleg tega z delegacijo pristojnosti soglaša tudi tožena stranka.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Mariboru.

1. Tožnik je pri Okrajnem sodišču v Kopru zoper toženo stranko vložil tožbo zaradi plačila odškodnine. V vlogi z dne 22. 11. 2018 je predlagal delegacijo pristojnosti na Okrajno sodišče v Mariboru. Navaja, da ima tožnik sedež v Mariboru, toženka pa tam svojo izpostavo, škodni dogodek pa se v celoti nanaša na toženkino poslovno enoto v Mariboru. Toženki s prenosom pristojnosti ne bi nastali dodatni stroški, bi se pa zmanjšali pravdni stroški tožnika in ostali pravdni stroški (vse predlagane priče so s področja Maribora, morebitni ogled bi se izvajal v Mariboru, ipd.).

2. Predlog je bil vročen toženki, ki je v odgovoru soglašala s predlogom za prenos pristojnosti.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku). Temeljni namen delegacije pristojnosti je torej smotrnost; v poštev pride predvsem takrat, kadar je utemeljeno pričakovati, da bo pri drugem sodišču postopek enostavnejši in cenejši kot pri sicer pristojnem sodišču.

5. Škodni dogodek, ki se bo obravnaval v tej pravdi, se je zgodil v Limbušu. V predlogu navedeni razlogi zato utemeljujejo pričakovanje, da bo bolj ekonomično, če bo o zadevi odločalo Okrajno sodišče v Mariboru, saj bodo v postopku nastali manjši stroški. Poleg tega z delegacijo pristojnosti soglaša tudi tožena stranka.

6. Vrhovno sodišče je zato odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Mariboru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 49/2002, enako tudi sklep I R 50/2002
VSRS Sklep I R 12/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-02-21

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo z delom sodišča - ponovni predlog - res iudicata - ne bis in idem - nedovoljen predlog - zavrženje predloga za delegacijo pristojnosti

Tožnica je vložila ponoven predlog za delegacijo pristojnosti iz bistveno enakih razlogov, o katerih je Vrhovno sodišče že odločilo; zato o tem ni bilo mogoče znova odločati in je bilo treba tožničin predlog zavreči

1. Med pravdnimi strankami je pred Okrožnim sodiščem v Kranju v teku postopek za ugotovitev obsega zapuščine.

2. Tožnica je predlagala prenos pristojnosti, pri čemer je kot razlog navajala preprečitev nadaljnje diskriminacije. Sodnicam s kranjskega sodišča je očitala, da ji ne omogočajo zaščite njenih pravic v skladu s predpisi, ji povzročajo stroške in porabo časa, fizične in psihične obremenitve, kar bi v primeru skrbne izvedbe postopka odpadlo. Tako bi se ji preprečila nepopravljiva škoda, ki je ne morejo popraviti pritožbeni postopki.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP).

5. Tožnica je v tej pravdi Vrhovnemu sodišču predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča podala že v vlogi z dne 4. 4. 2016, Vrhovno sodišče pa je o njenem predlogu odločilo s sklepom I R 61/2016 z dne 19. 5. 2016 tako, da ga je zavrnilo. Obravnavani predlog uveljavlja v bistvenem enake razloge – trditve o diskriminaciji tožnice in nezadovoljstvu z delom kranjskih sodnic. V prej navedenem sklepu je bilo tožnici pojasnjeno, da njene posplošene trditve ne morejo vzbuditi upravičenega razumnega dvoma o nevtralnosti in neodvisnosti krajevno pristojnega sodišča, prav tako pa ne dvoma v siceršnjem dojemanju zunanjega videza postulatov poštenega sojenja. Kljub temu je tožnica vložila ponoven predlog za delegacijo pristojnosti iz bistveno enakih razlogov. Sodišče mora po določbi drugega odstavka 319. člena ZPP ves čas po uradni dolžnosti paziti, ali je stvar pravnomočno razsojena, ta okoliščina pa pomeni procesno oviro za novo sojenje o pravno identični vlogi.

Ker navaja tožnica v novem predlogu enake razloge, o katerih je Vrhovno sodišče že odločilo, o tem ni mogoče znova odločati, temveč je treba tožničin predlog zavreči (drugi odstavek 319. člena ZPP).

Primerjaj sklepe Vrhovnega sodišča I R 103/2018 z dne 6. 9. 2018, I R 45/2017 z dne 6. 4. 2017, I R 132/2010 z dne 16. 9. 2010, I R 85/2005 z dne 30. 6. 2005 in I R 83/2005 z dne 13. 7. 2005.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67, 319, 319/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X Ips 201/2016-22
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-30

Peter Golob (preds.), dr. Erik Kerševan (poroč.), Brigita Domjan Pavlin

prekinitev revizijskega postopka - predlog za predhodno odločanje Sodišča Evropske unije - davek na dodano vrednost (DDV) - popravek obračunanega DDV - prijava terjatve v stečajni postopek

Ker je med postopkom odločanja o reviziji Vrhovno sodišče ugotovilo, da je odločitev odvisna od predhodne rešitve vprašanj glede razlage prava Evropske unije, in sicer prvega in drugega odstavka 90. člena Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost v zvezi z določbo drugega in tretjega odstavka 39. člena ZDDV-1, je postopek prekinilo do odločitve Sodišča Evropske Unije.

I. Sodišču Evropske unije se predlaga sprejem predhodne odločbe o razlagi prvega in drugega odstavka 90. člena Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost v zvezi z določbo drugega in tretjega odstavka 39. člena ZDDV-1.

II. Postopek se prekine do odločitve Sodišča Evropske unije.

1. Med postopkom odločanja o reviziji tožeče stranke je Vrhovno sodišče ugotovilo, da je odločitev odvisna od predhodne rešitve vprašanja glede razlage prava Evropske unije. Ker zoper odločitev Vrhovnega sodišča v reviziji v upravnem sporu stranke ne morejo vložiti rednega ali izrednega pravnega sredstva, je pred odločitvijo v tem sporu treba zaprositi Sodišče Evropske unije za razlago določb direktive, kot je navedeno v izreku tega sklepa.

2. Zaradi navedenega je Vrhovno sodišče na podlagi drugega in tretjega odstavka 113.a člena Zakona o sodiščih predhodno vprašanje odstopilo v odločanje Sodišču Evropske unije ter postopek prekinilo do odločitve tega sodišča.

Zakon o sodiščih (1994) - ZS  - člen 113.a, 113.a/2, 113.a/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 274/2018-3
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-06

dr. Erik Kerševan (preds.), Peter Golob (poroč.), Brigita Domjan Pavlin

predlog za dopustitev revizije - nepodpisana vloga - nepopolna vloga - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Če predlog za dopustitev revizije ni podpisan, se zavrže.

Predlog za dopustitev revizije se zavrže.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo zavrnilo tožbo tožeče stranke zoper odločbo Finančne uprave Republike Slovenije, št. 0610-4146/2014-10 08-530-14 z dne 11. 9. 2015, v zvezi z odločbo Ministrstva za finance, št. DT-499-16-187/2015-2 z dne 12. 4. 2017.

2. Tožeča stranka (v nadaljevanju predlagateljica) je na Vrhovno sodišče vložila predlog za dopustitev revizije po 367.b členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in predlagala, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo zoper izpodbijano sodbo.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da predlog ni podpisan.

5. ZPP, ki se na podlagi prvega odstavka 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) uporablja, kolikor ZUS-1 ne določa drugače, predpisuje formalne pogoje za popolnost revizije in predloga za dopustitev revizije. Ob uporabi 383. člena ZPP, ki napotuje na smiselno uporabo 335. člena ZPP (ki se sicer nanaša na pritožbo), mora vloga obsegati tudi podpis vložnika. Če podpisa ni, vloga ni popolna.

6. V postopku z revizijo oziroma s predlogom za dopustitev revizije se ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev (383. člen v zvezi s 336. členom ZPP). Vrhovno sodišče je zato predlog kot nepopoln na podlagi 377. člena v zvezi s 374. členom ZPP zavrglo.

Primerjaj s sklepom Vrhovnega sodišča VIII DoR 64/2018-4 z dne 17. 5. 2018.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108, 335, 336, 374, 377, 383

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 270/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-02-20

Peter Golob (preds.), dr. Erik Kerševan (poroč.), Brigita Domjan Pavlin

predlog za dopustitev revizije - nepristojnost upravnega sodišča - prepozno vložen predlog - Državno odvetništvo - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlagateljica je predlog za dopustitev revizije naslovila in ga vložila pri Upravnem sodišču, Vrhovno sodišče pa ga je prejelo po poteku 30 dni od vročitve sodbe predlagateljici, kar pomeni, da je bil predlog vložen prepozno.

Predlog za dopustitev revizije se zavrže.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo ugodilo tožbi, odločbo Sklada Republike Slovenije za nasledstvo, javnega sklada, št. 0042-1055/2017/2 z dne 23. 2. 2018 odpravilo in zadevo vrnilo toženi stranki v ponovni postopek. Odločilo je tudi o stroških postopka.

2. Tožena stranka (v nadaljevanju predlagateljica) je na Vrhovno sodišče vložila predlog za dopustitev revizije po 367. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in predlagala, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo zoper izpodbijano sodbo.

3. Predlog za dopustitev revizije je prepozen.

4. Iz določbe prvega odstavka 367.b člena ZPP, ki se na podlagi prvega odstavka 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) uporablja, kolikor ZUS-1 ne določa drugače, izhaja, da mora stranka predlog za dopustitev revizije podati v roku 30 dni po vročitvi pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje (v upravnem sporu je to Upravno sodišče). Po drugem odstavku navedenega člena se predlog vloži pri vrhovnem sodišču.

5. Predlagateljica je predlog naslovila in ga vložila pri Upravnem sodišču, Vrhovno sodišče pa ga je prejelo po poteku 30 dni (12. 11. 2018) od vročitve sodbe predlagateljici (9. 10. 2018), kar pomeni, da je bil predlog vložen prepozno.

6. Glede na to, da je predlog napačno vložilo in tudi naslovilo Državno odvetništvo, ki je po zakonu zadolženo za opravljanje strokovnih nalog na področju varstva premoženjskih in drugih pravic in interesov države prek pravnega zastopanja pred sodišči in upravnimi organi v Republiki Sloveniji, pred tujimi sodišči in tujimi arbitražami ter pred mednarodnimi sodišči in mednarodnimi arbitražami (2. člen Zakona o državnem odvetništvu), navedenega ni mogoče pripisati očitni pomoti vložnice, da bi se predlog na podlagi desetega odstavka 112. člena ZPP vendarle štel za pravočasnega. Ob tem Vrhovno sodišče še dodaja, da se pravila za vlaganje predlogov za dopustitev revizije v upravnem sporu ne razlikujejo od tistih, ki veljajo za pravdni postopek.

7. Vrhovno sodišče je tako ob smiselni uporabi 377. člen ZPP predlog kot prepozen zavrglo.

Glej npr. sklepe Vrhovnega sodišča III DoR 16/2010, II Ips 370/2010, II Ips 77/2009.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 112, 367.b, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 24/2019-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-02-19

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - pomembno pravno vprašanje - zavrženje predloga

Tožnik v predlogu za dopustitev revizije ni zadostil pogojem iz četrtega odstavka 367. b člena ZPP, saj ni navedel nobenega spornega pravnega vprašanja in v povezavi s tem obrazložil, zakaj je sodišče to vprašanje rešilo nezakonito.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da ima tožnik pravico do starostne pokojnine v znesku 821,56 EUR na mesec od 7. 7. 2005 dalje. Toženi stranki je naložilo, da tožniku plača razliko med že izplačano pokojnino in na novo odmerjeno pokojnino, mu obračuna odškodnino v višini zakonskih zamudnih obresti ter mu jih izplača v roku 60 dni po izplačilu zapadlih zneskov pokojnine. Višja pokojnina je bila tožniku priznana zaradi upoštevanja zadolžnic v pokojninsko osnovo.

2. Sodišče druge stopnje se je strinjalo z dejanskimi in pravnimi razlogi sodišča prve stopnje in je zavrnilo pritožbo tožnika, ugodilo pa je pritožbi tožene stranke v zvezi s stroški postopka.

3. Tožnik zoper pravnomočno sodbo in sklep sodišča druge stopnje vlaga predlog za dopustitev revizije. V predlogu opisuje postopek odmere pokojnine od leta 2009 dalje, ko mu je bila priznana pravica do pokojnine od leta 2005 dalje. Tožnik se ni strinjal z upoštevanimi plačami pri izračunu pokojninske osnove, uveljavljal pa je tudi vštevanje zadolžnic v višini 711.532,00 SIT.

4. Vrhovno sodišče po prvem odstavku 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

5. V skladu s četrtim odstavkom 367. b člena ZPP mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito.

6. Tožnik v predlogu za dopustitev revizije tem zahtevam ni zadostil, saj ni navedel nobenega spornega pravnega vprašanja in v povezavi s tem obrazložil, zakaj je sodišče to vprašanje rešilo nezakonito v skladu z zahtevo iz četrtega odstavka 367. b člena ZPP. Zato je Vrhovno sodišče na podlagi šestega odstavka 367. b člena ZPP predlog zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep VIII DoR 82/2011, enako tudi VIII DoR 80/2011