TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep III R 47/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-11-17

Franc Seljak (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), mag. Matej Čujovič

spor o pristojnosti - premoženjskopravni spor - fizična oseba - gospodarski spor - subjektivni kriterij za gospodarski spor

Tožeča stranka je fizična oseba in kot taka ne spada med subjekte, za katere se uporabljajo pravila o gospodarskih sporih (prvi odstavek 481. člena ZPP), zato v obravnavanem primeru ne gre za gospodarski spor.

Za odločanje v tej zadevi je krajevno pristojno Okrajno sodišče na Ptuju.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani (Centralni oddelek za verodostojno listino) je s sklepom VL 59915/2020 z dne 15. 9. 2020 zaradi vloženega ugovora razveljavilo sklep o izvršbi VL 59915/2020 z dne 12. 8. 2020 ter sklenilo, da bo o zahtevku in stroških v pravdnem postopku odločalo Okrožno sodišče na Ptuju.

2. Okrožno sodišče na Ptuju je sprožilo spor o pristojnosti (prvi odstavek 24. člena in drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Meni, da je za odločanje v tem sporu podana stvarna in krajevna pristojnost Okrajnega sodišča na Ptuju.

3. Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče na Ptuju.

4. V obravnavanem primeru gre za premoženjskopravni spor, pri čemer vrednost spornega predmeta ne presega 20.000 EUR. Glede na določbo prvega odstavka 30. člena ZPP je v takih primerih za sojenje pristojno okrajno sodišče, razen če je podana katera od izjem, ki so navedene v drugem odstavku 32. člena ZPP. V obravnavanem primeru se zastavlja vprašanje, ali je podana izjema po 7. točki drugega odstavka 32. člena ZPP, ki se nanaša na gospodarske spore.

5. Tožeča stranka je fizična oseba in kot taka ne sodi med subjekte, za katere se uporabljajo pravila o gospodarskih sporih (prvi odstavek 481. člena ZPP), zato ne gre za gospodarski spor. Prav tako ne gre za gospodarski spor na podlagi določb 482., 483. ali 484. člena ZPP.

6. Pristojnost okrožnega sodišča ni utemeljena niti s katerim drugim kriterijem iz drugega odstavka 32. člena ZPP, zato se za določitev stvarne pristojnosti uporabi splošno pravilo prvega odstavka 30. člena ZPP, po katerem je za sojenje pristojno okrajno sodišče. Upoštevaje pravilo o splošni krajevni pristojnosti (47. člen ZPP v zvezi z 48. členom ZPP) je to Okrajno sodišče na Ptuju.

7. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Tožnica (posojilodajalka) od prve toženke (posojilojemalka) in drugega toženca (porok in plačnik) vtožuje vračilo zneska 7.000,00 EUR po Posojilni pogodbi z dne 20. 4. 2020.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 24, 24/1, 25, 25/2, 30, 30/1, 32, 32/2, 32/2-7-7, 47, 48, 481, 481/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 248/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-12-18

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - obogatitveni zahtevek - vračilo v naravi - pogodba o dosmrtnem preživljanju - povrnitev vlaganj - zamuda - zapadlost - ugovor zastaranja - konkretizacija - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je v ponovljenem sojenju v delu, relevantnem za odločitev o predlogu za dopustitev revizije, odločilo, da so dolžni toženci – dediči po pokojni A. A., umrli dne ..., nerazdelno vsak do višine podedovanega premoženja, v roku 15 dni od prejema sodbe tožniku izplačati znesek 30.806,17 EUR skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 24. 4. 2010 dalje do plačila (I. točka izreka). V presežku, tj. glede zneska 29.193,83 EUR ter zakonskih zamudnih obresti od tega zneska od 24. 4. 2010 do plačila, je tožbeni zahtevek zavrnilo (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da se izrek glasi, da je dolžna tožena stranka tožeči stranki plačati znesek 30.375,69 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 2. 6. 2013 dalje do plačila. V presežku se tožbeni zahtevek zavrne (I. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije in postavlja naslednji vprašanji: »Ali je bilo pravilno uporabljeno materialno pravo, ko je pritožbeno sodišče zaključilo, da neizvedena prodaja nepremičnin, kot je bila dogovorjena med pogodbenimi strankami v obravnavani zadevi, zgolj odlaga nastop zamude, ne pa tudi zapadlosti? Ali so bila prekršena pravila pravdnega postopka, ko sodišče ni upoštevalo ugovora zastaranja oziroma ko je štelo, da ugovor ni konkretiziran, čeprav se je tožnik spustil v njegovo obravnavo?«

4. Okrožno sodišče je s sklepom z dne 7. 9. 2020 odločilo, da se postopek II P 268/2019, ki je bil prekinjen zaradi smrti tožene stranke, nadaljuje z dedičema po pokojni A. A., in sicer z B. B. ter z C. C.

6. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog tožene stranke zavrnilo.

7. Senat je odločitev sprejel soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 190

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 51/2020, enako tudi VSRS Sklep III DoR 67/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-07-07

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - POKOJNINSKO ZAVAROVANJE

dopuščena revizija - pokojninsko in invalidsko zavarovanje - regresni zahtevek ZPIZ

Revizija se dopusti glede vprašanja: ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno uporabili materialno pravo, ko sta presodili, da tožeča stranka kot izvajalka obveznega pokojninskega in invalidskega zavarovanja ni upravičena od tožene stranke kot odgovornostne zavarovalnice na podlagi Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, ki velja od novele ZPIZ-2B (1. 1. 2016), zahtevati povračila izplačanih dajatev svoji zavarovanki, ki so ji bile priznane z odločbo po 1. 1. 2016 glede škodnega dogodka, do katerega je prišlo pred tem datumom.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno uporabili materialno pravo, ko sta presodili, da tožeča stranka kot izvajalka obveznega pokojninskega in invalidskega zavarovanja ni upravičena od tožene stranke kot odgovornostne zavarovalnice na podlagi Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, ki velja od novele ZPIZ-2B (1. 1. 2016), zahtevati povračila izplačanih dajatev svoji zavarovanki, ki so ji bile priznane z odločbo po 1. 1. 2016 glede škodnega dogodka, do katerega je prišlo pred tem datumom?

1. Sodišče druge stopnje je potrdilo zavrnilno prvostopenjsko sodbo glede plačila 4.220,20 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (2012) - ZPIZ-2  - člen 190a, 193, 193/2

Opr. št: VSRS Sklep III DoR 67/2020, z dne 11.08.2020, ECLI:SI:VSRS:2020:III.DOR.67.2020

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 514/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-12-04

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost revizije - predlog za razveljavitev klavzule o pravnomočnosti - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Sklep, s katerimi je bil pravnomočno zavrnjen predlog za razveljavitev klavzule pravnomočnosti, ni sklep v smislu prvega odstavka 384. člena ZPP, s katerim bi se postopek pravnomočno končal, zato revizija zoper njega ni dovoljena in je Vrhovno sodišče tudi ne more dopustiti.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo dedičev predlog za razveljavitev klavzule pravnomočnosti sklepa o dedovanju Okrajnega sodišča v Ljubljani opr. št. II D 303/1999 z dne 11. 1. 2018.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo dedičevo pritožbo in potrdilo izpodbijani sklep.

3. Dedič je zoper sklep sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije.

5. Po prvem odstavku 384. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko stranke vložijo revizijo zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan. Sklep, s katerimi je bil pravnomočno zavrnjen predlog za razveljavitev klavzule pravnomočnosti, ni sklep v smislu prvega odstavka 384. člena ZPP, s katerim bi se postopek pravnomočno končal, zato revizija zoper njega ni dovoljena in je Vrhovno sodišče tudi ne more dopustiti.

6. Vrhovno sodišče je predlog za dopustitev revizije zato zavrglo (377. člen ZPP v zvezi s četrtim odstavkom 384. člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Enako sklepi VS RS III Ips 163/2006 z dne 27. 3. 2007, II Ips 276/2003 z dne 15. 4. 2004, VIII Ips 541/2008 z dne 6. 9. 2010, II DoR 220/2012 z dne 20. 9. 2012, VIII Ips 5/2012 z dne 16. 10. 2012 ter II DoR 83/2013 z dne 21. 3. 2013. III DoR 72/2017 z dne 22. 9. 2017, III DoR 93/2019 z dne 26. 8. 2019.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377, 384, 384/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 92/2010, enako tudi VS RS II DoR 317/2014
VSRS Sklep VIII DoR 104/2020-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-09-08

mag. Marijan Debelak (preds.), Borut Vukovič (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - plača po dejanskem delu

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo, ko je tožnici dosodilo razliko v plači.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo, ko je tožnici dosodilo razliko v plači.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je dolžna toženka tožnici za obdobje od 24. 5. 2013 do 30. 9. 2019 obračunati razliko v plači med dejansko izplačano plačo, ter plačo, ki bi jo morala prejemati po 38. plačnem razredu, in da ji je dolžna za leta 2015, 2016 in 2017 obračunati dodatek za povečan obseg dela v višini 20% osnovne plače za 8 ur dnevno. Kar je tožnica zahtevala več ali drugače, je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je tožena stranka vložila predlog za dopustitev revizije glede vprašanj, ali je pritožbeno sodišče kršilo materialno pravo in določbe pravdnega postopka, ker je soglašalo z dokazno oceno sodišča prve stopnje, da je tožnica dejansko opravljala dela in naloge delovnega mesta STD VII/2 I psiholog in ali sta sodišči druge in prve stopnje s tem, ko sta tožnici priznali plačo, ki bi jo prejemala na delovnem mestu STD VII/2 I psiholog, ki pri toženi stranki ni sistemizirano, pri čemer sta izhajali iz ugotovitve, da je delo tožnice kot civilne osebe po zahtevnosti primerljivo z delom psihologov v nazivu višjih vojaških uslužbencev, zmotno uporabili materialno pravo in odstopili od sodne prakse (VIII Ips 19/2014).

5. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367. a člena zakona o pravdnem postopku

(v nadaljevanju ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Vrhovno sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih, če gre za pravno vprašanje glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji iz prvega odstavka 367. a člena ZPP izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku, zato je na podlagi 367. c člena ZPP dopustilo revizijo.

7. Odločitev je bila sprejeta soglasno v senatu, navedenem v uvodu tega sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII R 7/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-12-22

mag. Marijan Debelak (preds.), Borut Vukovič (poroč.), Samo Puppis

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - videz nepristranskosti

Okoliščina, da tožena stranka opravlja naloge fizičnega in tehničnega varovanja prostorov v katerih posluje sodišče, pa čeprav pri tem ni v pogodbenem odnosu z njim, je tehten razlog za odločitev drugega stvarno pristojnega sodišča, saj bi lahko bil prizadet videz nepristranskosti sojenja, ki se izraža skozi percepcijo javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča.

Za odločanje v tem sporu se določi Delovno sodišče v Mariboru.

1. Tožeča stranka je pri Delovnem sodišču v Celju vložila tožbo za plačilo premalo izplačanega dodatka za delovno dobo za obdobje od maja 2013 do novembra 2017, v skupni višini 1.703,79 EUR.

2. Začasna predsednica Delovnega sodišča v Celju predlaga, da Vrhovno sodišče RS določi drugo stvarno pristojno sodišče za odločanje v tem sporu. Navaja, da tožena stranka opravlja naloge fizičnega in tehničnega varovanja objekta na Ljubljanski cesti 1a, Celje, v katerem od 9. 12. 2019 dalje posluje tudi Delovno sodišče v Celju. Sodišče sicer ni sklenilo posebne pogodbe s toženo stranko, ker je bilo za storitve fizične in tehničnega varovanja izvedeno skupno javno naročilo, podpisnik pogodbe pa je bilo Okrožno sodišče v Celju.

4. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Pravni standard „drugi tehtnih razlogov“ zajema različne okoliščine, zlasti take, ki bi lahko vzbudile dvom v objektivno nepristranskost sodišča.

5. Okoliščina, da tožena stranka opravlja naloge fizičnega in tehničnega varovanja prostorov v katerih posluje sodišče, pa čeprav pri tem ni v pogodbenem odnosu z njim, je tehten razlog za odločitev drugega stvarno pristojnega sodišča, saj bi lahko bil prizadet videz nepristranskosti sojenja, ki se izraža skozi percepcijo javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča.

6. Vrhovno sodišče je zato predlogu začasne predsednice Delovnega sodišča v Celju ugodilo in za odločanje v tem sporu določilo Delovno sodišče v Mariboru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 96/2016, enako tudi VSRS Sklep I R 147/2018, VSRS Sklep I R 161/2018
VSRS Sklep II DoR 96/2020, enako tudi VSRS Sklep II DoR 179/2020, VSRS Sklep II DoR 204/2021
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-15

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Nina Betetto

dovoljenost revizije zoper sklep o stroških postopka - zavrnitev predloga

Sklep o stroških ni sklep, s katerim se je postopek pravnomočno končal, zato revizija zoper tak sklep ni dovoljena.

Predlog za dopustitev revizije se zavrže.

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo, da tožeči stranki povrne 11. 284,41 EUR pravdnih stroškov, v primeru zamude z obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženke delno ugodilo in izpodbijani sklep razveljavilo nad zneskom 8.476,41 EUR, v preostalem delu pa pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Predlog za dopustitev revizije vlaga toženka. V njem nasprotuje stališču nižjih sodišč glede odmere stroškov pri umiku oblikovalne tožbe ter navaja, da je izrek napadenega sklepa nerazumljiv in v nasprotju z obrazložitvijo sklepa.

5. V skladu s prvim odstavkom 384. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) stranke lahko vložijo revizijo tudi zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan. Odločitev o povrnitvi stroškov je zgolj akcesorne narave in je odvisna od odločitve o sporu ter s tem v zvezi od uspeha posamezne stranke v njem. Ker torej sklep o stroških ni sklep, s katerim se je postopek pravnomočno končal, revizija zoper tak sklep ni dovoljena, zato je Vrhovno sodišče predlog za dopustitev revizije zavrglo (377. člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenim v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377, 384, 384/1

Opr. št: VSRS Sklep II DoR 179/2020, z dne 18.09.2020, ECLI:SI:VSRS:2020:II.DOR.179.2020

Opr. št: VSRS Sklep II DoR 204/2021, z dne 16.06.2021, ECLI:SI:VSRS:2021:II.DOR.204.2021

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 124/2020-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-09-08

mag. Marijan Debelak (preds.), Borut Vukovič (poroč.), Samo Puppis

dopuščena revizija - slovenska vojska - misija - tedenski počitek

Revizija se dopusti o vprašanju procesnopravne in materialnopravne pravilnosti odločitve glede upoštevanja udeležbe vojakov na sestankih pri (ne)koriščenju pravice do tedenskega počitka.

Revizija se dopusti o vprašanju procesnopravne in materialnopravne pravilnosti odločitve glede upoštevanja udeležbe vojakov na sestankih pri (ne)koriščenju pravice do tedenskega počitka.

1. Sodišče prve stopnje je toženi stranki naložilo v plačilo 3.113,28 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 29. 10. 2016 dalje iz naslova odškodnine zaradi neizkoriščenih dni tedenskega počitka. Sodišče je navedlo več opravil, ki so bila naložena tožniku, ko bi ta moral koristiti tedenski počitek (nošenje uniforme, prisotnost v bazi, dosegljivost po telefonu in udeleževanje delovnih sestankov).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. V svojih razlogih pa se je pri kršenju pravice do tedenskega počitka oprlo le na tožnikovo dolžnost udeleževanja vsakodnevnih sestankov.

3. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije. Sprašuje, ali je sodišče druge stopnje kršilo določbe pravdnega postopka, ko je svojo odločitev oprlo na udeležbo na obveznih sestankih. Zanima jo, ali gre pri obveznosti sestankov za ukaz v skladu s pravili Slovenske vojske in pri tem ni pomembno, koliko časa je trajal sestanek in ali je bil predviden z dnevnim redom.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji iz prvega odstavka 367. a člena ZPP glede vprašanja, ki je opredeljeno v izreku tega sklepa, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo.

7. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 68/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-05-22

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti sodišča - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - zapisnikarica - ugoditev predlogu

Okoliščina, da je pravdna stranka (prva tožnica) zaposlena kot zapisnikarica na sodišču, ki bi bilo sicer pristojno za odločanje v tej zadevi, narekuje prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno okrožno sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Slovenj Gradcu.

1. Pred Okrožnim sodiščem v Celju je v teku pravdni postopek P 491/2018 zaradi plačila odškodnin in rente.

2. Tretje toženka je predlagala delegacijo pristojnosti. Tehtnost razloga je utemeljila s tem, da je prva tožnica na tem sodišču zaposlena kot zapisnikarica. Navaja, da je predlagala tudi izločitev sodeče sodnice. Glede na zaposlitev prve tožnice tretja toženka dvomi v nepristranskost sodnice pri izvedbi pravdnega postopka.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge, ki lahko utemeljujejo delegacijo pristojnosti, se po ustaljeni sodni praksi štejejo tudi okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v nepristranskost sodišča. Prav taka okoliščina je po prepričanju Vrhovnega sodišča tudi ta, da je pravdna stranka (prva tožnica) zaposlena kot zapisnikarica

na sodišču, ki bi bilo sicer pristojno za odločanje v tej zadevi.

To pa narekuje prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno okrajno sodišče.

5. Ker je predlog utemeljen, je Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrožno sodišče v Slovenj Gradcu.

Sodnica je v zvezi z zahtevo tretje toženke za njeno izločitev izjavila, da je na pripravljalnem naroku, ki se ga druga toženka ni udeležila, povedala, da je prva tožnica zaposlena pri tem sodišču kot zapisnikarica, da dela v glavni stavbi sodišča in ne na lokaciji pravdnega oddelka in da je ne pozna, saj pri njej ni nikoli pisala in ni imela z njo nobenih kontaktov, zato svoje izločitve takrat ni predlagala, stranki pa sta obrazložitev sprejeli brez pripomb. Ker pa je tretja toženka podala zahtevo za izločitev in ker je prva tožnica zaposlena na tem sodišču, pa je tudi sama predlagala svojo izločitev na podlagi 6. točke prvega odstavka 70. člena ZPP.

Primerjaj sklepe Vrhovnega sodišča I R 122/2019, I R 45/2019, I R 169/2018.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.