TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 138/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-06

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - MEDIJSKO PRAVO - PRAVO INTELEKTUALNE LASTNINE

predlog za dopustitev revizije - kršitev avtorske pravice - objava v medijih - objava videospota - povrnitev premoženjske škode - pasivna legitimacija - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožeča stranka je zahtevala plačilo odškodnine zaradi kršitve avtorske pravice. Do te naj bi prišlo z objavo prispevka v mediju A., ki je vključeval avtorsko delo tožnikov – dvominutni videospot.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek tožeče stranke za plačilo 15.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi in odločilo glede pravdnih stroškov.

3. Višje sodišče je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Predlog za dopustitev revizije vlaga tožeča stranka. V predlogu za dopustitev revizije zastavi vprašanja: 1) ali je v primeru kršitve avtorskih pravic preko medija odgovoren oziroma pasivno legitimiran le izdajatelj medija ali vsak kršilec (npr. novinar oz. njegov delodajalec), glede na dejstvo, da je avtorska pravica absolutna pravica in deluje proti vsakomur, 2) ali se za neupravičeno objavo avtorskega dela v medijih uporabljajo določbe Zakona o avtorski in sorodnih pravicah (v nadaljevanju ZASP) ali Zakona o medijih (v nadaljevanju ZMed) in 3) ali se lahko enači odgovornost za kršitev vsebine medija in njihovo razširjanje po ZMed (12. člen) z odgovornostjo za kršitev materialnih avtorskih pravic po ZASP (16. člen).

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da razlogi za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c

Zakon o medijih (2001) - ZMed  - člen 9, 12

Zakon o avtorski in sorodnih pravicah (1995) - ZASP  - člen 16

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 116/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-16

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

dopuščena revizija - neposredno izvršljiv notarski zapis - zapadlost terjatve - opredelitev datuma zapadlosti terjatve

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pri podaji upnikove izjave po tretjem odstavku 20a. člena ZIZ nujno navesti, da je terjatev zapadla z navedbo dneva zapadlosti, ali zadostuje, da je zapadlost mogoče določiti na podlagi določb izvršilnega naslova, ob upoštevanju določil obligacijskega prava.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pri podaji upnikove izjave po tretjem odstavku 20a. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju nujno navesti, da je terjatev zapadla z navedbo dneva zapadlosti, ali zadostuje, da je zapadlost mogoče določiti na podlagi določb izvršilnega naslova, ob upoštevanju določil obligacijskega prava.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo ugovor dolžnika zoper sklep o izvršbi, izdan na podlagi neposredno izvršljivega notarskega zapisa, ter dolžniku naložilo povračilo nadaljnjih izvršilnih stroškov.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi dolžnika in izpodbijani sklep spremenilo tako, da je sklep o izvršbi razveljavilo in zavrnilo predlo za izvršbo. Prilagodilo je odločitev o izvršilnih stroških in odločilo še o pritožbenih stroških.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je upnica vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava. Pomembnost vprašanja, glede katerega predlaga dopustitev revizije, utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in razvojem prava preko sodne prakse. Zatrjuje neenotnost sodne prakse višjih sodišč ob neobstoju sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), v povezavi s prvim odstavkom 10. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju

, so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnice in sodnikov, ki so navedeni v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Skladno s prehodno določbo prvega odstavka 70. člena Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvršbi in zavarovanju (Ur. l. RS, št. 11/2018, v nadaljevanju ZIZ-L) se v postopku s predlogom za dopustitev revizije uporablja novela ZIZ-L.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 20a

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367/1, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 40/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-16

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

dopuščena revizija - pozneje najdeno premoženje - obseg zapuščine - sprememba obsega zapuščine - dedna izjava - odpoved dedovanju - pravni interes za tožbo

1. ali se v primerih, ko pozneje najdeno premoženje po njegovi vrsti in/ali vrednosti bistveno spreminja obseg zapuščine, dedna izjava oziroma odpoved dedovanju, podana v pravnomočno končanem zapuščinskem postopku, nanaša tudi na kasneje najdeno premoženje;

2. ali je po določbi prvega odstavka 221. člena Zakona o dedovanju pozneje najdeno premoženje vse tisto (nepremično) premoženje, ki spada v zapuščino in ni bilo zajeto s pravnomočnim sklepom o dedovanju, čeprav so nekateri ali vsi dediči vedeli za to premoženje že v času zapuščinske obravnave.

1. ali se v primerih, ko pozneje najdeno premoženje po njegovi vrsti in/ali vrednosti bistveno spreminja obseg zapuščine, dedna izjava oziroma odpoved dedovanju, podana v pravnomočno končanem zapuščinskem postopku, nanaša tudi na kasneje najdeno premoženje;

2. ali je po določbi prvega odstavka 221. člena Zakona o dedovanju pozneje najdeno premoženje vse tisto (nepremično) premoženje, ki spada v zapuščino in ni bilo zajeto s pravnomočnim sklepom o dedovanju, čeprav so nekateri ali vsi dediči vedeli za to premoženje že v času zapuščinske obravnave.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev obsega skupnega premoženja pokojnega A. A. in pokojne C. C., ugotovitev deleža na tem premoženju, ugotovitev lastništva nad nepremičninama in osebnim vozilom ter za ugotovitev, da polovica navedenega premoženja ne spada v zapuščino po pokojnem A. A. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožnic in sodbo sodišča prve stopnje razveljavilo glede prve tožnice ter zadevo v tem obsegu vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje. Glede druge tožnice pa je sodbo spremenilo tako, da je tožbo druge tožnice zavrglo. Odločitev o pritožbenih stroških je pridržalo za končno odločbo.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je druga tožnica vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje bistvene kršitve določb pravdnega postopka in zmotno uporabo materialnega prava. Predlaga dopustitev revizije glede treh vprašanj, katerih pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in razvojem prava preko sodne prakse. Zatrjuje neenotnost sodne prakse višjih sodišč in neobstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) so izpolnjeni glede vprašanj, navedenih v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnice in sodnikov, ki so navedeni v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 133, 136, 138, 221, 221/5

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 11/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-06

Jan Zobec (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

dopuščena revizija - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - vročitev tožbe s fikcijo vročitve - zamudna sodba

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje storilo absolutno bistveno kršitev določb postopka, in sicer 7. in 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, ko je zavzelo stališče, da je vročitev tožbe na podlagi pravil o fikciji vročitve pravilna oziroma možna tudi na naslovu, kjer tožena stranka dejansko ne prebiva, ima pa na tem naslovu formalno prijavljeno stalno prebivališče.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje storilo absolutno bistveno kršitev določb postopka, in sicer 7. in 8. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ko je zavzelo stališče, da je vročitev tožbe na podlagi pravil o fikciji vročitve pravilna oziroma možna tudi na naslovu, kjer tožena stranka dejansko ne prebiva, ima pa na tem naslovu formalno prijavljeno stalno prebivališče.

1. Sodišče prve stopnje je z zamudno sodbo odločilo, da je toženka dolžna tožniku plačati 475 EUR in štiri krat po 700,00 EUR, skupaj s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo zamudno sodbo sodišča prve stopnje.

3. Predlog za dopustitev revizije je vložila toženka in v njem izpostavila vprašanje,ali je sodišče druge stopnje storilo absolutno bistveno kršitev določb postopka, in sicer 7. in 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, s tem ko je zavzelo stališče, da je vročitev tožbe na podlagi pravil o fikciji vročitve pravilna oziroma možna tudi na naslovu, kjer tožena stranka dejansko ne prebiva, ima pa na tem naslovu formalno prijavljeno stalno prebivališče.

4. Predlog utemeljuje z navedbami, da je v pritožbi navajala, da na naslovu, kjer ji je sodišče vročalo pisanje, dejansko ni prebivala oziroma da tam vsaj zadnji dve leti ne biva več. Zadnji dve leti biva na naslovu A. 66/b, za kar je sodišču tudi predložila dokaze. Meni, da četudi ni opravila svoje dolžnosti in formalno ni spremenila svojega prebivališča, ne sme biti kaznovana na način, da bi ji bila v postopku odvzeta pravica do izjave. Odločitev pravnomočne sodbe po njenem mnenju odstopa od ustaljene sodne praske višjih in Vrhovnega sodišča (VSM I Cp 598/2017, VDSS Pdp 87/2018, II Ips 95/2016).

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP so izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče revizijo dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 141, 142, 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 471/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-16

Jan Zobec (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DEDNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - odgovornost države za delo sodišč - povrnitev premoženjske škode - zakonito dedovanje - oporočno dedovanje - obstoj oporoke - izgubljena ali založena oporoka po smrti oporočitelja - kopija oporoke - opustitev vložitve pravnega sredstva - podlage odškodninske odgovornosti - vzročna zveza - pretrganje vzročne zveze

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je med ravnanjem toženke in vtoževano škodo podana vzročna zveza.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je med ravnanjem toženke in vtoževano škodo podana vzročna zveza.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožnika, da ji je toženka dolžna plačati odškodnino v znesku 15.030,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovi pritožbi ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je toženka po temelju odgovorna za škodo tožeči stranki.

3. Predlog za dopustitev revizije je vložila toženka in v njem izpostavila naslednja vprašanja: 1) ali obrazložitev vmesne sodbe sodišča druge stopnje ustreza zahtevanemu standardu obrazloženosti sodb; 2) ali je pritožbeno sodišče storilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka po 14. in 8. točki drugega odstavka 339. člena ZPP (neobrazloženi in nerazumljivi razlogi pritožbenega sodišča glede odgovornosti tožene stranke pri presoji izpolnitve procesnih predpostavk odškodninske odgovornosti); 3) ali je sodišče v konkretnem primeru prekoračilo tožnikovo trditveno podlago; 4) ali je med ravnanjem toženke in vtoževano škodo podana vzročna zveza; 5) ali je materialnopravno pravilna presoja pritožbenega sodišča, da zahtevek tožnika ni zastaran.

4. Toženka utemeljuje, da je oporočni dedič za obstoj oporoke ves čas vedel, saj mu je zapustnica izročila njeno kopijo. Vedel je, da je on edini dedič po oporoki, da je sodišče odločilo mimo volje zapustnice, torej protipravno, pa kljub temu ni izkoristil pravnih sredstev, ki jih je imel na voljo. Opustitev vložitve pravnega sredstva ima učinek na pretrganje vzročne zveze. Škodni dogodek se je zgodil že leta 1994, zato je po njenem mnenju tožbeni zahtevek že zastaran. Sodišče druge stopnje se tudi ni opredelilo do vseh njenih ugovorov, zaradi česar sodba sodišča druge stopnje ni obrazložena.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c/3

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 172, 172/1, 222

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 214/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-13

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - spor iz drugih civilnopravnih razmerij - pristojnost rednega sodišča - sindikat - volitve - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je razveljavilo razpis volitev Sindikata A. z dne 19. 8. 2016, ki ga je izdal B. B. ter izvolitev in imenovanje članov predsedstva Sindikata A. na podlagi volitev z dne 14. 9. 2016, izvedenih na podlagi razpisa volitev z dne 19. 8. 2016, ki ga je izdal B. B. Odločilo je, da je toženec dolžan tožnikom povrniti pravne stroške. Z dopolnilo sodbo je razveljavilo izvolitev članov skupščine SV LPP na podlagi volitev z dne 14. 9. 2016, izvedenih na podlagi razpisa volitev z dne 19. 8. 2016, ki ga je izdal B. B. V preostalem delu je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženca zoper sodbo in dopolnilno sodbo zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije. Meni, da je sodišče druge stopnje zagrešilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka po 14. točki drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Materialno pravo je bilo napačno uporabljeno. Razpisane volitve so bile zakonite, saj je bil B. B. pristojen za njihov razpis. Toženka je edina, ki je izključno pristojna za tolmačenje svojih statutarnih pravil. Sodišča nimajo pristojnosti. Zakonodajalec je določene stvari v Zakonu o reprezentativnosti sindikatov in Ustavi ob upoštevanju avtonomnosti prepustil sindikatom samim. Veljavna zakonodaja ne dopušča uporabe Zakona o društvih. Predlagatelj se ne strinja s stališčem, da je bila določenim članom kršena pasivna volilna pravica. Predmetni spor je tožnikom plačalo vodstvo delodajalca. Tožniki se niso udeležili volitev. Ta postopek so sprožili po nalogu delodajalca. Sedmi tožnik je bil izključen iz toženkinega članstva in deluje po nalogu glavnega direktorja. Ker sodišči nista pazili na pravni interes tožnikov, je podana bistvena kršitev postopka.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je predlog predlagatelja zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009
VSRS Sklep I R 6/2019, enako tudi VSRS Sklep I R 7/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-31

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - odškodninski spor - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti - sodnica pristojnega sodišča kot stranka v postopku - manjše sodišče

Objektivna nepristranskost sodišča kot nosilca sodne funkcije bi bila lahko prizadeta, če bi v sporu, v katerem tožnik tožbeni zahtevek utemeljuje na nezakonitem ravnanju toženke kot sodnice, sodilo sodišče, na katerem sodnica opravlja sodniško funkcijo.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kranju.

1. Tožnika sta pri Okrajnem sodišču v Radovljici vložila tožbo zoper toženko, s katero zahtevata, da se zapisnik toženke o 2. javni dražbi z dne 4. 7. 2018, ki nima materialnopravne podlage v zakonu, izreče za nedopusten in se toženki naloži povrnitev povzročene škode zaradi nedopustnosti izvršbe v višini 160.000,00 EUR.

2. Okrajno sodišče v Radovljici predlaga določitev drugega stvarno pristojnega sodišča po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Ker je toženka sodnica tega okrajnega sodišča, navzven ni mogoče zagotoviti videza nepristranskosti odločanja. Poleg tega gre za manjše sodišče, na katerem delajo samo štiri sodnice, ki so v vsakodnevnih osebnih stikih.

4. Po 67. členu ZPP lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi za prenos pristojnosti. Primarni razlog za prenos pristojnosti po 67. členu ZPP je sicer smotrnost, vendar pa se pomembnost instituta delegacije kaže tudi v zagotavljanju ustavne pravice do nepristranskega sojenja, saj pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ zajema različne okoliščine, ki utegnejo vzbujati dvom v objektivno nepristranskost sodišča. Objektivna nepristranskost sodišča kot nosilca sodne funkcije bi bila lahko prizadeta, če bi v sporu, v katerem tožnik tožbeni zahtevek utemeljuje na nezakonitem ravnanju toženke kot sodnice, sodilo sodišče, na katerem sodnica opravlja sodniško funkcijo. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v zadevi določilo Okrajno sodišče v Kranju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Opr. št: VSRS Sklep I R 7/2019, z dne 31.01.2019, ECLI:SI:VSRS:2019:I.R.7.2019

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 48/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-28

Jan Zobec (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - zakonec sodnika pristojnega višjega sodišča kot stranka v postopku

Med tehtne razloge za delegacijo sodi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki se kaže v izključitvi slehernega dvoma, ki bi lahko omajal zaupanje strank v odločanje sodišča. Zakonska zveza med sodnico sodišča, ki je pristojno za odločanje v pritožbenem postopku, in toženo stranko v tem postopku, lahko nedvomno povzroči - zlasti pri nasprotni stranki - vtis pristranskosti sodišča.

Za odločanje v zadevi se določi Višje sodišče v Celju.

1. Zaradi odločitve o pritožbi zoper sklep sodišča prve stopnje je bila zadeva odstopljena Višjemu sodišču v A. To sodišče predlaga, naj se za odločanje v zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče, ker je toženec sodnik Okrožnega sodišča v A. in zakonec višje sodnice na civilnem oddelku Višjega sodišča v A. Delegacija pristojnosti je zato nujna zaradi zagotovitve ustavne pravice do nepristranskega sojenja, zlasti videza objektivne nepristranskosti sodišča.

3. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. V obravnavanem primeru so podani tehtni razlogi za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Med tehtne razloge za delegacijo namreč sodi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki se kaže v izključitvi slehernega dvoma, ki bi lahko omajal zaupanje strank v odločanje sodišča. Pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja zato ni pomembno zgolj to, da je nepristransko sojenje dejansko zagotovljeno, pač pa se mora to odražati tudi navzven. Zakonska zveza med sodnico sodišča, ki je pristojno za odločanje v pritožbenem postopku, in toženo stranko v tem postopku, lahko nedvomno povzroči – zlasti pri nasprotni stranki – vtis pristranskosti sodišča.

4. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi na drugi stopnji določilo Višje sodišče v Celju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.