VSRS Sklep II DoR 325/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-08-28

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - dedovanje - darilo dediču - vračunanje darila - vračunanje darila zakonitemu dediču - zavrnitev predloga

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je pokojni A. A. za časa življenja svoji hčerki B.A. podaril denarni znesek v višini vrednosti 1.000 m3 lesa – smrekovine, zaradi česar se B. A. v njen zakoniti dedni delež po pokojnem A. A.vračuna darilo, ki ga je prejela od pokojnega za časa njegovega življenja. Odločilo je tudi o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo petega toženca in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje ter odločilo, da peti toženec nosi sam svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga peti toženec. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pomembnih pravnih vprašanjih: 1) Ali lahko sodišči zavrneta dokaz o pribavi in vpogledu v celotno vsebino obeh zapuščinskih spisov, sklicujoč se zgolj na sodbo Vrhovnega sodišča II Ips 707/2008 samo zaradi tega, ker stranka ni navedla konkretno listin, ki naj se vpogledajo, če je na drugi strani tožena stranka vztrajala in poudarjala, da je celotna vsebina obeh spisov, vsak zapis v spisu pomemben in odločilen za: A. predhodni preizkus tožbe (predlagatelj je ugovarjal nesklepčnost oz. neizvršljivost kot tudi nepotrebnost tožbe, v zapuščinskem postopku ni bil niti seznanjen, še manj vprašan, če priznava, da je njegova prednica prejela 1000 m3 lesa, medtem ko so drugi dediči prejeli po 900 m3, to dejstvo je priznal v pravdi ob poudarjanju, da se tudi drugim darilo všteva v dedni delež, ker so bili obdarovani vsi dediči); B. ugotovitev tožnikovega pravnega interesa za tožbo, ki je drugačna od napotitve na pravdo po zapuščinskem sodišču, C. ugotovitev pravilnega in popolnega dejanskega stanja in za ugotovitev utemeljenosti ugovorov, trditev in navedb tožene stranke in še zlasti zaradi tožbene povesti samega tožnika, v kateri je v celoti potrdil vsa dejstva, ki dokazujejo, da je tožba vložena brez pravnega interesa, da je nesklepčna in neizvršljiva? Ali je z omejevalnimi dokaznimi pravili kršena ustavna in procesna pravica stranke v pravdi, da sme navajati vsa dejstva in predlagati vse dokaze (212. člen Zakona o pravdnem postopku – v nadaljevanju ZPP)? 2) Ali je pravdno sodišče dolžno nesporno in jasno ugotoviti tožnikov pravni interes, ki je napoten na pravdo iz zapuščinskega postopka in za tožbeni zahtevek, ki je drugačen od napotitve, z ozirom na konkreten, točno določen zapuščinski postopek v teku, ob upoštevanju pravnega nespornega dejstva, da je zapuščinsko sodišče vezano na pravnomočno sodno odločitev, pravnomočen pa postane le izrek sodbe in ne obrazložitev? 3) Ali je sodbeni izrek, ki se glasi na denarno protivrednost določene stvari določen in izvršljiv, če stvar ni določno in natančno opisana in opredeljena in če ni naveden znesek ali čas in način izračuna denarne vrednosti? Ali pomeni sodna odločitev o nekonkretizirani denarni protivrednosti kršitev načela ekonomičnosti in pospešitve sodnih postopkov? Uveljavlja odstop od sodne prakse in se sklicuje na odločbe Vrhovnega sodišča VIII Ips 128/98 in II Ips 17/2006, odločbi Višjega sodišča v Ljubljani I Cpg 1189/2010 in I Cp 212/2014 ter odločbo Ustavnega sodišča RS Up 609/2012. Uveljavlja kršitev 180., 181., 272., 274. člena ZPP in po 14. točki drugega odstavka 339. člena ZPP ter kršitev 22. člena Ustave RS in 6. člena Evropske konvencije o človekovih pravicah.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v predlogu petega toženca, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je njegov predlog zavrnilo (367.c člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, navedenem v uvodu odločbe. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 180, 181, 272, 274, 339, 339/2-14, 367a, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.