VSRS Sklep II Ips 105/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-04-25

mag. Nina Betetto (preds.), Jan Zobec (poroč.), Vladimir Horvat, Karmen Iglič Stroligo, Tomaž Pavčnik

lovska družina - članstvo v lovski družini - sprejem v članstvo lovske družine - pravica do združevanja - omejevanje članstva - kategorije članov društva - dopuščena revizija

Kot člani lovske družine v pomenu četrtega odstavka 65. člena ZDLov-1 se ne štejejo tudi tisti častni člani in simpatizerji, ki ne izvajajo lova (in nimajo lovske izkaznice).

I. Reviziji se ugodi, sodbi sodišč druge in prve stopnje se razveljavita ter se zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

II. Odločitev o revizijskih stroških se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek za razveljavitev sklepa Lovske družine A. z dne 14. 3. 1014 o nesprejemu tožnika v njeno članstvo, zahtevek za sprejem tožnika v članstvo in zahtevek za plačilo odškodnine 3.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Odločilo je tudi o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je tudi o pritožbenih stroških.

3. Na podlagi sklepa Vrhovnega sodišča II DoR 277/2017 z dne 25. 1. 2018 je tožnik zoper sodbo sodišča druge stopnje v zvezi s sodbo sodišča prve stopnje vložil revizijo, v kateri zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava. Revizijskemu sodišču predlaga, da reviziji ugodi in izpodbijani sodbi spremeni tako, da tožbenemu zahtevku ugodi ter toženi stranki naloži plačilo celotnih stroškov pravdnega postopka; podrejeno pa predlaga, da revizijsko sodišče reviziji ugodi, izpodbijani sodbi razveljavi ter zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje. Priglaša revizijske stroške.

4. Revizija je bila vročena toženki, ki je nanjo odgovorila in predlagala njeno zavrnitev.

5. Bistvene prvine konkretnega dejanskega stanja, kot sta ga ugotovili sodišči prve in druge stopnje, in na katerega je revizijsko sodišče vezano, je mogoče strniti v naslednje točke:

− Občni zbor Lovske družine A. je dne 14. 3. 2014 zavrnil tožnikovo prošnjo za sprejem v članstvo.

− Njegova prošnja je bila zavrnjena zaradi omejitve, določene v 4. alineji 1. odstavka 7. člena Pravil te lovske družine, po kateri občni zbor ali upravni odbor lovske družine lahko zavrne prošnjo za sprejem v članstvo, če ugotovi, da zaradi sprejema v članstvo lovna površina lovišča ne bi dosegala 100 ha na enega lovca oziroma, kadar bi se zaradi sprejema v članstvo število članov povečalo nad petdeset.

− V času zavrnitve tožnikove prošnje je imela tožena stranka 52 članov, od tega so bili štirje člani častni člani, štirje člani pa so imeli status člana - simpatizerja.

− Lovišče tožene stranke spada med sredogorska lovišča in se razteza na 4.983,87 ha.

− Lovska zveza Slovenije je do 14. 3. 2014 izdala skupno 51 lovskih izkaznic, na katerih je vpisano lovišče tožene stranke.

− Podatka o številu veljavnih lovskih izkaznicah Lovska zveza Slovenije nima, sodišče pa si tega podatka tudi ni prizadevalo dobiti; tožnikov dokazni predlog za pridobitev poimenskega seznama članov tožene stranke z veljavno lovsko izkaznico je zavrnilo.

6. Sodišči prve in druge stopnje sta bili mnenja, da so Pravila tožene stranke skladna z določbo četrtega odstavka 65. člena Zakona o divjadi in lovstvu (v nadaljevanju: ZDLov-1), po kateri lahko lovska družina, ki je koncesionar, v svojem temeljnem aktu omeji sprejem novih članov, če lovna površina na enega člana v sredogorskem lovišču ne dosega 100 ha, ter da je bila zato ob dejstvu, da je imela toženka dne 14. 3. 2014 52 članov, tožnikova prošnja za sprejem v članstvo utemeljeno zavrnjena. Pri tem sta sodišči med člane lovske družine šteli tudi štiri člane, ki so bili častni člani, štirje člani pa so imeli status člana - simpatizerja. Jedro pravnega spora je zato v razlagi omenjene določbe ZDLov-1, predvsem pojma »član lovske družine« iz četrtega odstavka 65. člena ZDLov-1.

7. Po določbi drugega odstavka 371. člena Zakona o pravdnem postopku

(v nadaljevanju ZPP) revizijsko sodišče preizkusi izpodbijano sodbo samo v tistem delu in glede tistih konkretnih vprašanj, glede katerih je bila revizija dopuščena.

8. Revizija je bila dopuščena glede pravnega vprašanja: Ali je pravilno stališče sodišča druge stopnje, po katerem se v zvezi z omejitvijo sprejema v novo članstvo po četrtem odstavku 65. člena ZDLov-1 kot člani lovske družine štejejo tudi častni člani in simpatizerji.

9. Tožnik v reviziji izpostavlja, da je temeljna ustavna pravica vsakogar svobodno združevanje z drugimi (42. člen Ustave). Z Zakonom o društvih (v nadaljevanju: ZDru-1) in ZDLov-1 je predpisan način uresničevanja te pravice. V 65. členu ZDLov-1 je določeno, da lahko član lovske družine postane tisti, čigar interes je povezan z divjadjo in lovstvom, omejitve pa so mogoče glede na lovno površino na posameznega člana in morajo biti določene tudi v temeljnem aktu lovske družine. Tožnik se ne strinja z zaključkom sodišč nižjih stopenj, da je treba med člane poleg lovcev šteti tudi častne člane in simpatizerje, saj ti ne izvajajo lova. Namen omejitve pravice združevanja v lovski družini, ki je predvidena v četrtem odstavku 65. člena ZDLov-1, je namreč v omejitvi števila oseb, ki izvajajo lov. Upoštevaje namen določbe, je imela zato Lovska družina A. v času odločanja o včlanitvi tožnika le 44 polnopravnih članov in ne 52, kot sta ugotovili sodišči nižjih stopenj, ki sta med člane šteli tudi štiri častne člane in štiri simpatizerje. V konkretnem primeru zato razlogi za zavrnitev sprejema tožnika v članstvo niso bili podani. V primeru, da bi sodišče upoštevalo kot polnopravne člane častne člane, pridružene člane in simpatizerje, bi lovski družini omogočilo izigravanje določb glede omejitev. Tako bi lahko lovska družina imela 40 simpatizerjev in le 10 polnopravnih članov ter bi bila vsem osebam, ki želijo postati člani lovske družine, včlanitev onemogočena. Ratio legis določbe četrtega odstavka 65. člena ZDLov-1 je, da določeno društvo nima več lovcev, kot bi bilo smiselno na lovno površino. Sodišče je zato tudi nepravilno zavrnilo predlog, da toženka predloži seznam takrat veljavnih lovskih izkaznic, ki izkazujejo članstvo v lovski družini in pravico udejstvovati se v lovu. Nadalje je v nasprotju z ustavno zagotovljeno pravico do združevanja tudi razlaga, da je poleg izpolnjevanja pogojev po Pravilih potrebna še izvolitev v članstvo. Lovska družina mora namreč vsakega kandidata, ki izpolnjuje vse predpisane pogoje, včlaniti. Tožnik zatrjuje, da so mu bile glede na navedeno kršene pravice iz 14., 22., 23. in 25. člena Ustave.

Izhodišča za razlago četrtega odstavka 65. člena ZDLov-1:

11. Pravna hermenevtika temelji na dveh aksiomih. Prvi je formalen, drugi je vsebinski. Formalen zapoveduje, da se vsaka razlaga (razen v redkih izjemah) lahko giblje samo znotraj jezikovnega pomena predmeta razlage, torej znotraj samega pravnega besedila. Zato velja, da je jezikovna razlaga v tem pomenu »le prva stopnja, ki določa možni besedni pomen pravnega pravila, a hkrati stopnja, ki določa zunanjo mejo, ki je razlagalec ne sme prestopiti.«

Druga zapoved je vsebinska in pomeni vezanost razlagalca na Ustavo. Rezultat razlage (normativna konkretizacija) mora biti skladen z Ustavo, kar pomeni, da razlaga pravne norme ne sme privesti do protiustavne vsebine te norme. Če je namreč razlagalec najprej vezan na Ustavo, potem ima ustavno dolžnost, da med več razlagami, ki jih dopušča semantika pravnega besedila, kot jo odstira jezikovna razlaga, izbere tisto, ki je skladna z Ustavo.

12. To v obravnavanem primeru pomeni, da je treba pri razlagi 65. člena ZDLov-1 pogled usmeriti ne samo na samo zakonsko besedilo, temveč hkrati tudi na drugi odstavek 42. člena Ustave, po katerem ima vsakdo pravico, da se svobodno združuje z drugimi (pravica do združevanja). Ta človekova pravica zagotavlja svobodno ustanavljanje in prenehanje združenj, svobodno vključevanje in izstop iz združenja ter svobodo notranje organizacije združenja.

Vsakomur zagotavlja pravico, da se zaradi izražanja in uresničevanja skupnih interesov povezuje s podobno mislečimi v obliko (združenje), ki naj predstavlja to povezano skupino ljudi.

Zato tudi ZDru-1 v drugem odstavku 2. člena določa, da lahko vsakdo postane član društva in v društvu deluje pod pogoji, ki jih društvo določi v temeljnem aktu. Določba četrtega odstavka 65. člena ZDLov-1, ki lovski družini, ki je koncesionar, dopušča omejitev sprejema novih članov, pomeni takó izjemo od pravila iz drugega odstavka 2. člena ZDru-1 ter morda celo tudi poseg v pravico iz drugega odstavka 42. člena Ustave. Ustavni razlogi (ter splošno razlagalno pravilo, po katerem se izjeme razlagajo ozko) zahtevajo zato zožujočo razlago.

13. Zožujoča razlaga, ki bi se tu odvijala še znotraj jezikovnih meja razlaganega besedila četrtega odstavka 65. člena ZDLov-1, bi pojmu »član lovske družine«, ki je zaradi različnih kategorij članstva, kot so razvidne iz Pravil Lovske družine A. (redni člani, pridruženi člani, simpatizerji, častni člani) in ki je zato že po svoji naravi odprt razlagi, pripisala zožen domet, tak, po katerem bi se pojem »član lovske družine«, drugače od enako ubesedenega pojma v prvem odstavku 65. člena ZDLov-1, ki zajema tako lovce kot za divjad in lovstvo zainteresirane posameznike, nanašal samo na aktivne lovce. Namen dopustnosti omenjene omejitve, ki je vezana na lovno površino na posameznega člana in ne na kak drug kriterij – npr. na absolutno število članov, absolutno velikost lovišča, vrsto ali lego lovišča, vrsto divjadi na lovišču ipd., je namreč lahko samo v dopustnosti preprečevanja prevelike koncentracije lovcev. Seveda ne kjerkoli, pač pa, ker je omejitev vezana na število hektarjev na posameznega lovca, na terenu, na lovišču, tam, kjer člani izvajajo lov. Samo taka povezava zakonodajalčevega cilja (vzdrževanje obvladljivega števila lovcev na določenem lovišču) s predmetom urejanja (z dopustnostjo omejevanjem pravice do združevanja glede na merilo lovne površina na posameznega lovca) je lahko razumna in ji je mogoče pripisati legitimne, ustavno dopustne cilje (npr. varovanje ljudi in narave pred vsesplošno nevarnostjo, ki jo pomenijo oboroženi ljudje in strelci v naravnem okolju) ter bi verjetno tudi prestala preizkus s strogim testom sorazmernosti.

14. Revizijsko sodišče zato pritrjuje revidentu, ki opozarja, da ni nujno, da vsi člani tožene stranke izvajajo lov. Kot je ugotovilo sodišče prve stopnje, »simpatizerjem ni treba imeti lovskega izpita oziroma jim ni treba biti lovec, da bi lahko bili člani« (tč. 9 obrazložitve sodbe sodišča prve stopnje) in zato te aktivnosti, ki je še kako pomembna za razlago četrtega odstavka 65. člena ZDLov-1, morda ne opravljajo vsi njeni simpatizerji. Če bi tiste člane (simpatizerje, častne člane), ki niso aktivni lovci, za potrebe razlage te določbe ZDLov-1 izključili iz kroga članov, katerih število je odločilno za včlanitev novega člana, bi se lahko pokazalo, da včlanitev tožnika ne bi ogrozila minimalne lovne površine na posameznega člana, ki je odločilna za dopustnost omejevanja sprejema novih članov.

15. Zapoved ustavnoskladne razlage zato v tem primeru narekuje zožujočo razlago, po kateri se zakonski pojem »član lovske družine« v zvezi z možnostjo omejevanja sprejema novih članov nanaša le na člane v ožjem pomenu besede, torej na tiste, ki izvajajo lov in ki so zato neposredno povezani z loviščem, ne pa tudi na vse ostale, ki ne hodijo oboroženi po lovišču, da bi tam streljali na živali. Glede vseh teh namen dopustnosti omejevanja sprejema novih članov, ki je lahko le v preprečevanju »gneče na terenu« oziroma zasičenosti lovišča z lovci ter vsega, kar je v zvezi s tem povezano (torej iz naravovarstvenih razlogov in iz splošno varnostnih razlogov) namreč ne bi bil dosežen. Odgovor na zastavljeno revizijsko vprašanje je zato naslednji: Kot člani lovske družine v pomenu četrtega odstavka 65. člena ZDLov-1 se ne štejejo tudi tisti častni člani in simpatizerji, ki ne izvajajo lova (in nimajo lovske izkaznice).

16. Ko je tako, se izkaže, da bi moralo sodišče ugotoviti, koliko članov Lovske družine A. je bilo takrat, ko je bila zavrnjena tožnikova prošnja za včlanitev, aktivnih lovcev, ter zato slediti tožnikovemu predlogu glede predložitve poimenskega seznama članov z lovsko izkaznico. Ker je ostalo to vprašanje zaradi zmotne razlage pojma »član lovske družine« iz četrtega odstavka 65. člena ZDLov-1 neraziskano, je revizijsko sodišče reviziji ugodilo (drugi odstavek 380. člena ZPP), izpodbijani sodbi razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje (I. točka izreka).

17. Odločitev o revizijskih stroških temelji na določbi tretjega odstavka 165. člena ZPP (II. točka izreka).

Ur. l. RS, št. 26/1999 s spremembami in dopolnitvami.

Gl. M. Pavčnik, Argumentacija v pravu, 2. spremenjena in dopolnjena izdaja, Cankarjeva založba, Ljubljana 2004, str. 57; gl tudi M. Pavčnik, Ustavnoskladna razlaga (zakona), Pravnik, l. 67 (2012), št. 7-8, str. 500.

Prim. M. Pavčnik, prav tam, str. 499, 503 in nasl. Prim. tudi jedra odločb Ustavnega sodišča št. Rm-1/02 z dne 19. 11. 2002, Uradni list RS, št. 118/2003 in OdlUS XII, 89; Up-799/13 z dne 22. 1. 2015, Uradni list RS, št. 9/2015 In OdlUS XXI, 9; Up-563/15 z dne 19. 10. 2017, Uradni list RS, št. 67/2017 in številne druge.

Gl. odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-155/07 z dne 9. 4. 2009, Uradni list RS, št. 32/2009 in OdlUS XVIII, 17, tč. 18.

Gl. odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-57/07 z dne OdlUS XVII, 53, Ur. l. 61/06, tč. 9.

Gl. odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-18/02 z dne 24. 10. 2003, Uradni list RS, št. 108/2003 in OdlUS XII, 86, tč. 25 ter številne druge.

Zakon o divjadi in lovstvu (2004) - ZDLov-1  - člen 65, 65/1, 65/4

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 42, 42/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.