VSRS Sklep II DoR 203/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-06-12

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - varnostni ukrep obveznega psihiatričnega zdravljenja in varstva v zdravstvenem zavodu - sprejem na zdravljenje brez privolitve - pridržanje - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se A. A. sprejme na zdravljenje v oddelek pod posebnim nadzorom Univerzitetnega kliničnega centra Maribor, Oddelka za psihiatrijo, za obdobje šestih tednov od izdaje sklepa, to je do 1. 7. 2020 (I. točka izreka). Odločilo je še, da pritožba ne zadrži izvršitve (II. točka izreka) ter o stroških postopka (III. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi udeleženca zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep pritožbenega sodišča vlaga udeleženec po zastopniku po uradni dolžnosti predlog za dopustitev revizije zaradi absolutne bistvene kršitve postopka po 14. točki drugega odstavka Zakona o pravdnem postopku (ZPP). V predlogu navaja, da v sklepih nižjih sodišč opisano duševno zdravstveno stanje nasprotnega udeleženca ni skladno z njegovim zdravstvenim stanjem 20. 5. 2020, ko ga je sodišče zaslišalo preko videokonference in nato o zadevi odločilo, temveč gre za zdravstveno stanje, kakršno je obstajalo pred in ob prisilni hospitalizaciji 18. 5. 2020. Ob zaslišanju 20. 5. 2020 je nasprotni udeleženec deloval kot psihično povsem normalna oseba, saj je mirno, zbrano in logično pripovedoval o svojem življenju in o nesporazumih, do katerih prihaja med njim in ženo. Iz zapisnika ni mogoče v celoti zaznati, kako netipičen udeleženec postopka za sprejem na zdravljenje v psihiatrično bolnišnico brez privolitve je nasprotni udeleženec, saj je praviloma duševno motenost oseb, ki so v postopku, mogoče zaznati brez težav. Ker obe odločbi temeljita na dejanskem stanju duševnega zdravja nasprotnega udeleženca 18. 5. 2020, ki v času odločanja sodišča o nadaljnji prisilni hospitalizaciji ni več obstajalo, nimata razlogov o odločilnem dejstvu, zaradi česar je podana kršitev po 14. točki drugega odstavka 339. člena ZPP. Nasprotni udeleženec se je zaradi težav z duševnim zdravjem zdravil že v letih 2001 in 2002, pri čemer so bili takrat posebni varovalni ukrepi potrebni le en dan, čemur je sledilo ambulantno zdravljenje. Glede na obnašanje nasprotnega udeleženca ob zaslišanju je mogoče utemeljeno zaključiti, da se je z dvodnevno prisilno hospitalizacijo in z njo povezano zdravstveno terapijo njegovo duševno zdravstveno stanje izboljšalo do te mere, da nadaljnja prisilna hospitalizacija ni več potrebna, ker bi zdravljenje lahko potekalo ambulantno.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367. a člena ZPP v zvezi s 37. členom Zakona o nepravdnem postopku-1).

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji iz 367. a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je predlog za dopustitev revizije skupaj z v njem vsebovano stroškovno zahtevo zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o duševnem zdravju (2008) - ZDZdr  - člen 39, 39/1, 48, 48/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.