VSRS Sklep I R 190/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-24

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo z delom sodnika - zavrnitev predloga

Morebitne nepravilnosti v postopku in pri odločanju se uveljavljajo in odpravljajo z rednimi (in če so izpolnjeni pogoji tudi z izrednimi) pravnimi sredstvi. Uporaba instituta delegacije pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov pa je utemeljena zlasti, ko bi bila lahko prizadeta objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o neodvisnosti in nevtralnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

1. Okrajno sodišče na Jesenicah je izdalo sklep N 5/2009 z dne 26. 4. 2017, s katerim je v korist nepremičnin, ki so v lasti predlagatelja, dovolilo nujno pot za potrebe hoje in vožnje z vsemi vozili v breme nepremičnine, ki je v lasti nasprotne udeleženke. Določilo je še denarno nadomestilo, ki ga je predlagatelj dolžan plačati nasprotni udeleženki. Predlog za dovolitev priključitve na javna komunalna in druga omrežja je zavrnilo.

2. Višje sodišče je sklepom II Cp 2357/2017 z dne 24. 1. 2018 pritožbo nasprotne udeleženke zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Dne 2. 7. 2018 je nasprotna udeleženka vložila predlog za obnovo postopka. Pristojno sodišče je že razpisalo narok za obravnavanje predloga za obnovo postopka, nasprotna udeleženka pa je nato 27. 11. 2018 vložila predlog za prenos krajevne pristojnosti. Utemeljuje ga s tem, da je sodišče v nepravdnem postopku za določitev nujne poti nekritično sledilo izvedencu M., ki je mnenje pripravil na podlagi pomanjkljivo in nepravilno ugotovljenega dejanskega stanja. Pojasnjuje številne nepravilnosti v izvedenskem mnenju, na katere je opozarjala v postopku, izvedenec pa nanje ni dal zadovoljivega odgovora. Ker ji sodišče ni dalo možnosti, da z novim izvedencem dokaže svoja zatrjevanja, meni, da obstajajo okoliščine, ki vzbujajo dvom v nepristranskost sodišča.

5. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki se v nepravdnem postopku smiselno uporablja na podlagi 37. člena Zakona o nepravdnem postopku, lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

6. Nasprotna udeleženka razlogov smotrnosti, ki so primarni razlog za delegacijo pristojnosti, ne navaja, ampak meni, da so za to podani drugi tehtni razlogi, pri čemer navaja zlasti nepravilnosti v izvedenskem mnenju in nezadovoljstvo z odločitvijo sodišča, ki v obravnavani nepravdni zadevi ni postavilo novega izvedenca. Institut delegacije pristojnosti temu ni namenjen. Morebitne nepravilnosti v postopku in pri odločanju se uveljavljajo in odpravljajo z rednimi (in če so izpolnjeni pogoji tudi z izrednimi) pravnimi sredstvi. Uporaba instituta delegacije pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov pa je utemeljena zlasti, če bi bila lahko prizadeta objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o neodvisnosti in nevtralnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

7. Ker predlagatelj razlogov, ki bi utemeljevali delegacijo pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov, ni navedel, je Vrhovno sodišče njegov predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o nepravdnem postopku (1986) - ZNP  - člen 37

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.