TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 14/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-14

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - KMETIJSKA ZEMLJIŠČA - LASTNINJENJE - STVARNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - lastninjenje - družbena lastnina - kmetijska zemljišča - pridobitev lastninske pravice - odplačna pridobitev nepremičnine - društvo - lovska zveza - odločba Ustavnega sodišča - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog za prekinitev postopka in vložitev zahteve za presojo ustavnosti 14. člena Zakona o skladu kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije. Ugodilo je zahtevku na ugotovitev, da je tožnica lastnica nepremičnin s parc. št. 2763, 2767/2 in 2770/3, k. o. ... Toženki je naložilo, da tožnici povrne njene pravdne stroške z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije in predlagala dopustitev revizije glede naslednjih pravnih vprašanj:

- Ali so društva v prejšnjem družbeno ekonomskem sistemu lahko pridobila (imela) lastninsko pravico na zemljiščih?

- Ali so lovske organizacije po Zakonu o varstvu, gojitvi in lovu divjadi ter upravljanju lovišč in ribiške organizacije po Zakonu o sladkovodnem ribištvu na zemljiščih, ki so jih pridobile od fizičnih oseb na odplačen način, lahko pridobile lastninsko pravico?

Predlagateljica meni, da o zastavljenih vprašanjih sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna in da je podržavljanje pridobljenih kmetijskih zemljišč lovskih organizacij nesorazmeren ukrep.

5. Predpostavke za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso izpolnjene. Skladno z določbo drugega odstavka 367.c člena istega zakona je zato Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Zakon o Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije (1993) - ZSKZ  - člen 14

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 5/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-19

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - videz nepristranskosti - odškodninska odgovornost države za delo sodnika

Tožnica v tožbi očita pristojnemu sodišču, da naj bi bilo ravnalo protipravno zaradi predolgega trajanja pravdnega postopka oziroma postopka z razveljavitvijo klavzule pravnomočnosti. Zaradi zatrjevane protipravnosti pristojnega sodišča ni primerno, da bi to isto sodišče odločalo o odškodninski obveznosti Republike Slovenije iz tega naslova. Med druge tehtne razloge je tako mogoče šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti, ki je povezana s percepcijo strank in javnosti o nepristranskosti pristojnega sodišča

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Kopru.

1. Tožnica je pri Okrožnem sodišču v Ljubljani vložil tožbo, v kateri uveljavlja plačilo odškodnine zoper Republiko Slovenijo. Trdi, da je toženka odgovorna za delovanje in protipravno ravnanje Okrajnega, Okrožnega in Višjega sodišča v Ljubljani, v katerem naj bi sodišča posegla v njeno pravico do sojenja v razumnem roku.

2. Okrožno sodišče v Ljubljani je Vrhovnemu sodišču predlagalo delegacijo pristojnosti v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Meni, da so zatrjevane kršitve predložitvenega sodišča tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Tožnica v tožbi očita pristojnemu sodišču, da naj bi bilo ravnalo protipravno zaradi predolgega trajanja pravdnega postopka oziroma postopka z razveljavitvijo klavzule pravnomočnosti. Zaradi zatrjevane protipravnosti pristojnega sodišča ni primerno, da bi to isto sodišče odločalo o odškodninski obveznosti Republike Slovenije iz tega naslova. Med druge tehtne razloge je tako mogoče šteti tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti, ki je povezana s percepcijo strank in javnosti o nepristranskosti pristojnega sodišča.

5. Navedeni razlogi predstavljajo tehtne razloge v smislu določbe 67. člena ZPP za določitev drugega pristojnega sodišča, da postopa v zadevi. Zato je Vrhovno sodišče predlogu za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Kopru.

6. Sklep je bil sprejet soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 239/2018-10
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-05

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - razlika v plači - bistvena kršitev določb postopka

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče zagrešilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka v zvezi z razlogi o odločilnih dejstvih glede zahtevka za plačilo razlike v plači zaradi uvrstitve v plačni razred.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče zagrešilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka v zvezi z razlogi o odločilnih dejstvih glede zahtevka za plačilo razlike v plači zaradi uvrstitve v plačni razred.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za izplačilo razlike v plači, ki naj bi nastala zaradi nezakonite razvrstitve v plačni razred oziroma prevedbe v letu 2008. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da tožnik ni bil prikrajšan pri plači in da sprejema razloge sodišča druge stopnje v zadevi Pdp 410/2015, s katero je bil pravnomočno zavrnjen zahtevek za izplačilo razlike za čas od avgusta 2008 do aprila 2009. Ker je bil zahtevek za to obdobje zavrnjen, je neutemeljen tudi tožnikov zahtevek za plačilo razlike od maja 2009 dalje.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožnikovo pritožbo. Bistvenih kršitev določb pravdnega postopka ni ugotovilo.

3. V predlogu za dopustitev revizije tožnik izpostavlja vprašanji o pravilnosti odločitve, zlasti glede upoštevanja napredovanj ter uporabe 19. in 49. č člena Zakona o sistemu plač v javnem sektorju (ZSPJS, Ur. l. RS št. 56/2002 in naslednji) in 49. člena Kolektivne pogodbe za javni sektor (KPJS, Ur. l. RS št. 57/2008 in naslednji). Sprašuje tudi, ali je glede obrazloženosti odločitve podana bistvena kršitev določb pravdnega postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99 in naslednji), saj sta obe sodišči le pavšalno povzeli odločitev iz druge sodbe ter na tej podlagi odločili, da je bila prevedba zakonita, pri čemer nista navedli nobene pravne podlage niti se nista opredelili do navedb stranke. V zvezi z zahtevkom za plačilo nadur meni, da sodišče ne bi smelo upoštevati nedopustnih novot toženke.

4. Predlog je utemeljen v obsegu, razvidnem iz izreka sklepa.

5. Po prvem odstavku 367.a člena ZPP sodišče dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali razvoj prava preko sodne prakse.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije, zato jo je v tem obsegu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 42/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-14

Jan Zobec (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - neupravičena pridobitev - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženka dolžna tožniku plačati 10.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 21. 7. 2011 dalje do plačila.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije in predlagal dopustitev revizije glede naslednjih pravnih vprašanj:

– Ali sta sodišči nižjih stopenj pravilno presodili, da je potrebno tožbeni zahtevek tožeče stranke v celoti zavrniti, upoštevaje pri tem zakonsko določbo 190. člena OZ?

- Ali sta sodišči nižjih stopenj pravilno presodili, da je potrebno izročitev denarnega zneska v višini 10.000,00 EUR šteti kot aro, ali pa gre vendarle za avans, upoštevaje pri tem zakonski določbi 64. člena in 65. člena OZ?

- Ali ima avans naravo are, četudi ni dan z namenom utrditve obveznosti, upoštevaje pri tem zakonski določbi 64. člena in 65. člena OZ?

- Ali predstavlja relativno bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz prvega odstavka 339. člena v zvezi z 253. in drugim odstavkom 289. člena Zakona o pravdnem postopku, absolutno bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena v zvezi s četrtim, petim in 287. členom istega zakona in kršitev iz 22. člena Ustave Republike Slovenije ravnanje sodišče, ki svoje odločitve ustrezno ne obrazloži?

Predlagatelj trdi, da je toženki plačal 10.000,00 EUR na podlagi ustnega dogovora kot fizična oseba. Bil je oškodovan. Z dokazno oceno se ne strinja. Toženki nikoli ni bila dana ara.

5. Predpostavke za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso izpolnjene. Skladno z določbo drugega odstavka 367.c člena istega zakona je zato Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 108/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-28

Jan Zobec (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost predloga za dopustitev revizije - nedovoljen predlog - laičen predlog - postulacijska sposobnost - opravljen pravniški državni izpit - laični pooblaščenec - dovoljenost revizije v izvršilnem postopku - zavrženje predloga za dopustitev revizije

1. Drugi dolžnik je zoper uvodoma naveden sklep pritožbenega sodišča vložil „pritožbo“ ter predlagal, da Vrhovno sodišče pritožbi v celoti ugodi. Vrhovno sodišče je zato njegovo vlogo obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije.

3. Po tretjem in četrtem odstavku 86. člena Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja procesna dejanja stranka samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama pa le, če izkaže, da ima ona ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Drugi tožnik sam vlaga vlogo, pri tem pa ne izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit. Predlog drugega dolžnika zato ni dovoljen in ga je Vrhovno sodišče zavrglo (367.č člen ZPP).

4. Predlog tudi ni dovoljen, ker zoper izpodbijani sklep pritožbenega sodišča ni revizije in je Vrhovno sodišče glede na drugi odstavek 367. člena ZPP zato ne more dopustiti. Po 10. členu Zakona o izvršbi in zavarovanju je namreč revizija dovoljena, pod pogoji, ki jih določa zakon, ki ureja pravdni postopek, zoper sklep, izdan na drugi stopnji, s katerim je pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne. Izpodbijani sklep, s katerim je pritožbeno sodišče zavrnilo pritožbo drugega dolžnika in potrdilo sklep sodišča prve stopnje z dne 5. 9. 2018

S tem sklepom je sodišče prve stopnje zavrglo pritožbo drugega dolžnika zoper sklep pritožbenega sodišča z dne 14. 5. 2018.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367, 367/2, 367č

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 10

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 679/2019, enako tudi VSRS Sklep II DoR 373/2020, VSRS Sklep II DoR 359/2020
VSRS Sklep III DoR 19/2019-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-19

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

stečajni postopek - izločitvena pravica - izločitvena pravica na terjatvah - uveljavljanje izločitvene pravice

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali (in na kakšen način) je mogoče uveljavljati izločitveno pravico na (denarni) terjatvi, če ne gre za položaje, ki jih našteva tretji odstavek 22. člena ZFPPIPP.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali (in na kakšen način) je mogoče uveljavljati izločitveno pravico na (denarni) terjatvi, če ne gre za položaje, ki jih našteva tretji odstavek 22. člena ZFPPIPP.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo zahtevku za ugotovitev obstoja tožničine izločitvene pravice na denarni terjatvi do C., d.o.o.,  iz naslova Samoupravnega sporazuma o ureditvi medsebojnih razmerij pri izvedbi del po projektu A., sklenjenega leta 20. 10. 1981, ki je obstajala v času uvedbe stečajnega postopka nad toženko in na podlagi katere je C., d.o.o. v času od 1. 4. 2016 do 30. 6. 2016 na račun toženke nakazal 1.004.917,84 USD (1. točka izreka). Toženki je naložilo, da mora tožnici plačati ta znesek, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 14. 3. 2018 dalje (2. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

5. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo z dvema glasovoma za in enim proti. Za sprejeto odločitev sta glasovala vrhovna sodnika Balažic in dr. Dolenc (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 22, 22/3

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 45/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-14

mag. Nina Betetto (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Tehten razlog za delegacijo pristojnosti je lahko tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, pri kateri gre za vprašanje, ali se po kriteriju razumnega opazovalca v javnosti ustvarja videz, da naj bi vsi sodniki danega sodišča zaradi določene okoliščine ne mogli prosto odločati po svoji vesti.

Okoliščina, da je tožena stranka zaposlena na sodišču, pred katerim je v teku konkretni postopek, je po ustaljeni sodni praksi Vrhovnega sodišča takšna okoliščina.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Novi Gorici.

1. Tožnik je pred Okrožnim sodiščem v A. zoper toženko vložil tožbo zaradi spremembe varstva in vzgoje otrok ter določitve stikov in preživnine.

2. Okrožno sodišče v A. je predlagalo prenos pristojnosti na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Navaja, da je toženka zaposlena pri Okrožnem sodišču v A. kot pravosodna sodelavka – vodja vpisnika na civilnem oddelku tega sodišča. Vsakodnevno se srečuje in sodeluje s sodniki in ostalim sodnim osebjem na tem oddelku. Okrožno sodišče v A. zato ocenjuje, da je podan „drug tehten razlog“ za prenos pristojnosti v smislu 67. člena ZPP, saj se bo prav na civilnem oddelku tega sodišča obravnavala vložena tožba in vodil pravdni postopek, kar bi utegnilo pri nasprotni stranki povzročiti dvom v korektnost postopka in nepristranskost odločanja tega sodišča, tudi sicer pa bi bil prizadet videz objektivne nepristranskosti sodišča.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Drug tehten razlog je lahko tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, pri kateri gre za vprašanje, ali se po kriteriju razumnega opazovalca v javnosti ustvarja videz, da naj bi vsi sodniki danega sodišča zaradi določene okoliščine ne mogli prosto odločati po svoji vesti.

5. Okoliščina, da je tožena stranka zaposlena na sodišču, pred katerim je v teku konkretni postopek, je po ustaljeni sodni praksi Vrhovnega sodišča takšna okoliščina.

6. Vrhovno sodišče je zato predlogu za prenos pristojnosti ugodilo ter za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Novi Gorici.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII R 5/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-19

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča - delegacija pristojnosti - tehten razlog

Sodišče ima s toženo stranko sklenjeno pogodbo o izvajanju storitev fizičnega varovanja. To pogodbeno razmerje med sodiščem in toženo stranko predstavlja okoliščino, zaradi katere bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti. To pomeni, da je podan tehten razlog, da o tožbenem zahtevku, v katerem pogodbena stranka nastopa kot tožena stranka, ne odloča krajevno pristojno sodišče.

Za odločanje v tem sporu se določi Delovno sodišče v Celju.

1. Tožeča stranka je pri Delovnem sodišču v Mariboru vložila tožbo zaradi plačila obveznosti iz delovnega razmerja v višini 6.100,89 EUR.

2. Začasni predsednik Delovnega sodišča v Mariboru je predlagal, da Vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče za odločanje, saj ima s toženo stranko sklenjeno pogodbo o izvajanju storitev fizičnega varovanja, zaradi katere bi lahko bil okrnjen videz nepristranskosti sodišča.

3. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

4. Pogodbeno razmerje med sodiščem in toženo stranko predstavlja okoliščino, zaradi katere bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti. To pomeni, da je podan tehten razlog, da o tožbenem zahtevku, v katerem pogodbena stranka nastopa kot tožena stranka, ne odloča krajevno pristojno sodišče.

5. Vrhovno sodišče je predlogu za prenos krajevne pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo krajevno najbližje stvarno pristojno sodišče, to je Delovno sodišče v Celju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 46/2019-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-19

mag. Marijan Debelak (preds.), Borut Vukovič (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - redna odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga - posebno pravno varstvo pred odpovedjo - starši

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče pravilno uporabilo 115. člen ZDR-1.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče pravilno uporabilo 115. člen ZDR-1.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev nezakonitosti redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi z dne 22. 5. 2017; da delovno razmerje tožnice pri toženki ni prenehalo in še traja ter da je toženka dolžna tožnico pozvati nazaj na delo in ji za čas od 23. 5. 2017 dalje do vrnitve na delo vpisati kot delovno dobo v evidenco zaposlitve in ji priznati vse pravice iz delovnega razmerja ter ji za čas trajanja nezakonitega prenehanja delovnega razmerja obračunati in izplačati pripadajoče nadomestilo plače, kot če bi delala.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnice in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo 115. člen ZDR-1 v povezavi s 6. členom ZDR-1. Navaja, da je toženka v času, ko je bila odsotna z dela zaradi koriščenja starševskega dopusta ukinila njeno delovno mesto, naloge njenega delovnega mesta razporedila na druge delavce, tudi delavca D. H., ki jo je nadomeščal ter z njim v času njene odsotnosti sklenila pogodbo o zaposlitvi za nedoločen čas, njej pa en dan po poteku varstva iz prvega odstavka 115. člena ZDR-1 vročila redno odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga, zaradi ukinitve njenega delovnega mesta in razporeditve del na druge delavce. Zatrjuje, da je toženka ravnala v nasprotju z drugim odstavkom 115. člena ZDR-1, ker je vse pripravljalne ukrepe za njeno odpoved sprejela v času, ko je bila odsotna z dela zaradi starševstva ter da je ravnala diskriminatorno.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami), zato je revizijo dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 23/2019-9
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-03-19

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

dopuščena revizija - družba z omejeno odgovornostjo (d. o. o.) - izpodbijanje sklepa skupščine d.o.o. - izpodbojna tožba - razlogi za izpodbojnost

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali mora tožnik pri izpodbijanju skupščinskega sklepa vse izpodbojne razloge zajeti že v sami tožbi in je glede navajanja drugih izpodbojnih razlogov po preteku 30-dnevnega roka za vložitev tožbe prekludiran.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali mora tožnik pri izpodbijanju skupščinskega sklepa vse izpodbojne razloge zajeti že v sami tožbi in je glede navajanja drugih izpodbojnih razlogov po preteku 30-dnevnega roka za vložitev tožbe prekludiran.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo primarni zahtevek za razveljavitev skupščinskega sklepa toženke o sklenitvi Pogodbe o menjavi poslovnih deležev med G., d. o. o. in toženko ter podredni zahtevek za ugotovitev ničnosti istega skupščinskega sklepa.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa.

5. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 395, 396, 397

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.