VSRS Sklep II DoR 217/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-07-31

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - IZVRŠILNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - tožba za nedopustnost izvršbe - prenehanje terjatve - prehod obveznosti na novega dolžnika - odstop terjatve (cesija)

Revizija se dopusti glede vprašanja o pravilnosti materialnopravnega stališča, da terjatev toženke do tožnika s plačilom A. A. družbi B., d. o. o., z dne 6. 1. 2010 ni mogla prenehati.

Revizija se dopusti glede vprašanja o pravilnosti materialnopravnega stališča, da terjatev toženke do tožnika s plačilom A. A. družbi B., d. o. o., z dne 6. 1. 2010 ni mogla prenehati.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožnika, naj se ugotovi nedopustnost izvršbe, ki je bila dovoljena s sklepom o izvršbi Okrajnega sodišča v Kamniku I 80/2009 z dne 8. 7. 2009, na podlagi predloga za izvršbo toženke kot upnice z dne 4. 3. 2009 (I. točka izreka). Odločilo je tudi o stroških postopka (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje (I. točka izreka). Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo pritožbenega sodišča vlaga tožnik predlog za dopustitev revizije, in sicer glede vprašanja, ali je terjatev toženke do tožnika prenehala dne 6. 1. 2010 s plačilom A. A. družbi B., d. o. o. V utemeljitvi predloga graja, da sodišče prve stopnje ni zaslišalo ključne priče A. A., ki bi lahko izpovedala, da je prevzela dolg tožnika do toženke in ga v celoti poplačala, kar je potrdila v podpisani izjavi z dne 16. 4. 2019. Sodišče prve stopnje ni ponovno vabilo te priče, čeprav je jasno, da ne more kaznovati tožnika za to, da se priča pozivu sodišča ni odzvala. Zakon vsebuje vzvode za zagotovitev navzočnosti priče (kazen, prisilna privedba). Sodišče je napačno zaključilo, da zaslišanje A. A. ni bilo potrebno in da tožniku pravica do izjave ni bila kršena. Nevzdržno je, da je tožnik propadel s tožbo, čeprav je bila terjatev v celoti poplačana. Dejstvo je, da je A. A. z upnikom (družbo B.) podpisala priznanje dolga in prevzela dolg od tožnika. Sodišče je napačno tolmačilo jasno in nedvoumno potrdilo z dne 6. 1. 2010. Tožnik tako ni bil več dolžnik toženke, ampak je bila to A. A. Poleg tega je v zadevi ključen odnos med toženko in družbo B. Ker A. A. ni bila obveščena o kakršnihkoli spremembah na strani upnika, je veljavno izpolnila svojo obveznosti družbi B., d. o. o. Kakšen odnos je toženka imela z družbo B., tožnika ne zanima. Izjava o plačilu z dne 6. 1. 2010 je bila izdana po sodbi Okrajnega sodišča v Mariboru z dne 9. 11. 2007, na katero se sklicujeta obe sodišči. Torej je prenehala tudi terjatev toženke iz te sodbe.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo glede navedenega vprašanja dopustilo.

6. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 59

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 280, 417

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.