TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep VIII DoR 230/2019-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-12-03

mag. Marijan Debelak (preds.), Samo Puppis (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali se pri presoji pogoja pretežnosti iz določbe 401. člena ZPIZ-2 v skladu z Uredbo št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti upošteva tudi zavarovalna doba, dopolnjena v tujini, ali pa samo doba, dopolnjena v domačem sistemu obveznega zavarovanja.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali se pri presoji pogoja pretežnosti iz določbe 401. člena ZPIZ-2 v skladu z Uredbo št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti upošteva tudi zavarovalna doba, dopolnjena v tujini, ali pa samo doba, dopolnjena v domačem sistemu obveznega zavarovanja.

1. Sodišče prve stopnje je odpravilo odločbi tožene stranke z dne 27. 11. 2017 in 9. 1. 2018 ter odločbi z dne 5. 12. 2017 in 10. 1. 2018. Toženi stranki je naložilo plačilo tožnikovih stroškov postopka.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije. Sprašuje, ali se pri presoji pogoja pretežnosti iz določbe 401. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Ur. l. RS, št. 96/2012 in naslednjimi; ZPIZ-2) v skladu z Uredbo ES št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti upošteva tudi zavarovalna doba, dopolnjena v tujini, ali pa samo doba, dopolnjena v domačem sistemu obveznega zavarovanja.

5. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji; ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, zato je revizijo dopustilo v tako začrtanem obsegu (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 114/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-09-19

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - odškodninski spor - odškodninska odgovornost države za delo sodišča - sojenje brez nepotrebnega odlašanja (v razumnem roku) - pristojno sodišče kot stranka v postopku - videz nepristranskosti sodišča - ugoditev predlogu

V konkretni zadevi bi moralo o tožbi, s katero tožnik zahteva plačilo odškodnine za škodo, ki mu je nastala v posledici protipravnega ravnanja Okrožnega sodišča v Mariboru oziroma uradnih oseb tega sodišča, odločati sodišče, ki se mu protipravno ravnanje očita, zaradi česar bi po ustaljeni praksi Vrhovnega sodišča lahko bil okrnjen videz nepristranskosti sojenja.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Celju.

1. Tožnik je pri Okrožnem sodišču v Mariboru vložil tožbo zoper navedeno sodišče oziroma zoper njegove uradne osebe, s katero zahteva plačilo odškodnine za škodo, ki mu je nastala v posledici protipravnega ravnanja tožene stranke. Ker bi v predmetni zadevi moralo o tožbi odločati sodišče, ki se mu (oziroma uradnim osebam tega sodišča) očita protipravno ravnanje, bi bil s tem prizadet videz nepristranskosti sojenja, zato Okrožno sodišče v Mariboru predlaga, da Vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče za odločanje v zadevi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Delegacijo je torej mogoče dopustiti predvsem takrat, kadar bi bila določitev drugega pristojnega sodišča smotrna zaradi razlogov ekonomičnosti ter v tistih primerih, ko je objektivno gledano lahko omajano zaupanje strank ali javnosti v nepristranskost vseh sodnikov pristojnega sodišča.

4. V konkretni zadevi bi moralo o tožbi, s katero tožnik zahteva plačilo odškodnine za škodo, ki mu je nastala v posledici protipravnega ravnanja Okrožnega sodišča v Mariboru oziroma uradnih oseb tega sodišča, odločati sodišče, ki se mu to protipravno ravnanje očita, zaradi česar bi po ustaljeni praksi Vrhovnega sodišča

lahko bil okrnjen videz nepristranskosti sojenja.

5. Vrhovno sodišče je zato predlogu za prenos pristojnosti ugodilo ter za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Celju.

Gl. npr. VS RS sklep I R 100/2018 z dne 26. 7. 2018.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 65/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-16

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

spor o pristojnosti - krajevna pristojnost - izvršba na denarno terjatev - stalno prebivališče dolžnice

Upoštevaje dolžničino stalno prebivališče je treba pritrditi Okrajnemu sodišče v Celju, da gre za kraj, ki leži na območju Okrajnega sodišča v Šentjurju.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Šentjurju.

1. Upnik je na Okrajno sodišče v Mariboru vložil predlog za izvršbo na denarno terjatev in kot sredstvo izvršbe predlagal rubež plače in drugih stalnih denarnih prejemkov dolžnice.

2. Okrajno sodišče v Mariboru se je s sklepom I 574/2019 z dne 11. 3. 2019 izreklo za krajevno nepristojno, ker je iz predloga za izvršbo izhajalo, da ima dolžnica prijavljeno stalno prebivališče na naslovu A., Loka pri Žusmu, ki naj bi spadalo na območje Okrajnega sodišča v Celju. Po pravnomočnosti navedenega sklepa je zato zadevo odstopilo Okrajnemu sodišču v Celju. Okrajno sodišče v Celju je sprožilo kompetenčni spor. Meni, da je glede na omenjeno stalno prebivališče dolžnice krajevno pristojno Okrajno sodišče v Šentjurju.

3. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Šentjurju.

4. Za odločitev o predlogu za izvršbo na denarno terjatev je krajevno pristojno sodišče, na območju katerega ima dolžnik stalno prebivališče (prvi odstavek 100. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju, v nadaljevanju ZIZ).

5. Upoštevaje dolžničino stalno prebivališče je treba pritrditi Okrajnemu sodišče v Celju, da je gre za kraj, ki leži na območju Okrajnega sodišča v Šentjurju. Vrhovno sodišče je zato na podlagi določb prvega odstavka 24. člena in drugega odstavka 25. člena Zakona o pravdnem postopku v zvezi z določbo 15. člena ZIZ odločilo, da je za odločanje v tej izvršilni zadevi pristojno Okrajno sodišče v Šentjurju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 24, 24/1, 25, 25/1

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 100, 100/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 79/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-06-13

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo z delom sodišča - zavrnitev predloga

Odpravi dvoma v pravilnost procesnega postopanja posamičnih sodnikov so praviloma namenjena redna in izredna pravna sredstva zoper sodniške odločitve. Ni pa temu namenjen institut delegacije pristojnosti.

1. Dolžnica je v konkretnem izvršilnem postopku vložila vlogo, naslovljeno „izločitev Okrajnega sodišča v Murski Soboti“, ki jo je Vrhovno sodišče glede na njeno vsebino obravnavalo kot predlog za delegacijo pristojnosti. V predlogu navaja, da naj bi Okrajno sodišče v Murski Soboti zadevo reševalo zelo pristransko, da naj bi razpisovalo dražbe njenih nepremičnin kljub temu, da naj bi obročno odplačevala dolg ter da naj bi nepravilno prodajalo vse njene nepremičnine, vredne več kot 200.000,00 EUR, čeprav naj bi njen dolg do upnikov sedaj znašal manj kot 2.000,00 EUR.

3. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi z določbo 15. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi.

4. Predlagateljica razlogov smotrnosti zaradi ekonomičnosti ne zatrjuje, okoliščin, ki jih navaja, pa tudi ni mogoče uvrstiti med „druge tehtne razloge“ v smislu 67. člena ZPP. Odpravi dvoma v pravilnost procesnega postopanja posamičnih sodnikov so praviloma namenjena redna in izredna pravna sredstva zoper sodniške odločitve. Ni pa temu namenjen institut delegacije pristojnosti celotnega sodišča na drugo stvarno pristojno sodišče, saj ta „iz drugih tehtnih razlogov“ pride v poštev le v primerih okoliščin, zaradi katerih bi bili vsi sodniki pristojnega sodišča nezmožni objektivno nepristranskega odločanja.

5. Trditve predlagateljice torej ne utemeljujejo določitve pristojnosti drugega stvarno pristojnega sodišča, zato je Vrhovno sodišče njen predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 368/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-11-21

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

dopuščena revizija - materialno procesno vodstvo - izvajanje dokazov - dokazni predlog - razpravno načelo

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali lahko sodišče v okviru materialnega procesnega vodstva dopusti dokaz z izvedencem tako, da brez predloga stranke naloži plačilo predujma za njegovo izvedbo.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali lahko sodišče v okviru materialnega procesnega vodstva dopusti dokaz z izvedencem tako, da brez predloga stranke naloži plačilo predujma za njegovo izvedbo.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je tožnica lastnica novo nastalih nepremičnin parc. št. 20/9, 20/10, 20/11, 20/15, 20/16, 20/18, vse k. o. ..., kot je to razvidno iz izvedenskega mnenja izvedenca geodetske stroke Iztoka Ilca in skice izmere z dne 20. 1. 2018 ter dodatka 2 k izvedenskem mnenju in skice izmere z dne 7. 5. 2018, ki sta sestavni del te sodbe, do celote. V presežku (to je glede parc. št. 20/8, 20/12, 20/13 in 20/17, vse k. o. ...) je zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije o vprašanju, glede katerega naj bi odločitev višjega sodišča odstopala od sodne prakse Vrhovnega sodišča oziroma naj sodne prakse Vrhovnega sodišča ne bi bilo:

Ali lahko sodišče v okviru materialnega procesnega vodstva samoiniciativno izvede dokaz, katerega nobena stranka ni predlagala?

Sodišči nižjih stopenj naj bi prekoračili meje dopustnega materialnega procesnega vodstva. Drugostopenjsko sodišče naj bi špekuliralo, da bi tožnica, v primeru če bi jo sodišče vzpodbudilo, naj predlaga izvedbo dokaza z izvedencem, to nedvomno storila. Sklicuje se na zadevi Vrhovnega sodišča RS II Ips 152/20003 in II Ips 96/2006, zadevo Višjega sodišča v Ljubljani I Cp 959/2013 ter na zadevi Ustavnega sodišča RS Up 312/03 in Up 688/05.

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, pogoji za dopustitev revizije izpolnjeni (prvi odstavek 367.a člena Zakona pravdnem postopku), zato je revizijo v tem obsegu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 285, 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 263/2018-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-01-23

Marjana Lubinič (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), Samo Puppis

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - sindikalni zaupnik - varstvo pred odpovedjo

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravno varstvo pred odpovedjo pogodbe o zaposlitvi po 112. členu ZDR-1 edinemu sindikalnemu zaupniku pri delodajalcu zagotovljeno absolutno in ne pogojno, ali pa je tudi v primeru, ko je pri delodajalcu samo en sindikalni zaupnik, vezano na pogoje sklenitve posebnega dogovora iz prvega odstavka 207. člena ZDR-1.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravno varstvo pred odpovedjo pogodbe o zaposlitvi po 112. členu ZDR-1 edinemu sindikalnemu zaupniku pri delodajalcu zagotovljeno absolutno in ne pogojno, ali pa je tudi v primeru, ko je pri delodajalcu samo en sindikalni zaupnik, vezano na pogoje sklenitve posebnega dogovora iz prvega odstavka 207. člena ZDR-1.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek tožnika za ugotovitev nezakonitosti redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi z dne 29. 5. 2017, poziv na delo ter obračun in plačilo prejemkov iz delovnega razmerja za čas od prenehanja delovnega razmerja pri toženi stranki do vrnitve na delo. V razlogih sodbe se je sklicevalo na povezavo 112. člena ZDR-1 in 207. člena ZDR-1.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo. Zavrnilo je tožnikovo stališče, da naj bi užival absolutno varstvo po 112. členu ZDR-1, saj izostanek dogovora med delodajalcem in sindikatom v skladu s prvim odstavkom 207. člena ZDR-1 ne pomeni, da najmanj en sindikalni zaupnik uživa varstvo pred odpovedjo.

3. V predlogu za dopustitev revizije tožnik nasprotuje stališčem sodišč druge in prve stopnje in predlaga revizijo glede vprašanja, ali je pravno varstvo pred odpovedjo pogodbe o zaposlitvi po 112. členu ZDR-1 edinemu sindikalnemu zaupniku pri posameznemu delodajalcu zagotovljeno absolutno in nepogojno, ali pa je tudi v primeru, ko je pri delodajalcu samo en sindikalni zaupnik, vezano na pogoje sklenitve posebnega dogovora iz prvega odstavka 207. člena ZDR-1?

4. V skladu s 367.a členom ZPP revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije, zato je le to dopustilo glede vprašanja, ki je navedeno v izreku tega sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367.a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 71/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-05-16

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Po ustaljeni praksi Vrhovnega sodišča drug tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP pomeni tudi zaposlitev tožeče stranke na sodišču, pred katerim teče konkretni postopek.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Ljubljani.

1. Tožnica je Vrhovnemu sodišču predlagala delegacijo pristojnosti s stvarno in krajevno pristojnega Okrožnega sodišča v Kranju na Okrožno sodišče v Ljubljani. Predlog je utemeljila z navedbo, da je zaposlena na Okrožnem sodišču v Kranju, in sicer v službi....

3. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge sodi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sojenja, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča. Ta t. i. videz nepristranskosti bi bil lahko prizadet v primeru obstoja okoliščin, zaradi katerih bi se lahko v javnosti, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, ustvaril vtis, da vsi sodniki pristojnega sodišča ne bi mogli prosto odločati po svoji vesti.

4. Po ustaljeni praksi Vrhovnega sodišča táko okoliščino in torej drug tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP pomeni tudi zaposlitev tožeče stranke na sodišču, pred katerim teče konkretni postopek. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Ljubljani.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 318/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-07-25

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

dovoljenost predloga za dopustitev revizije - dovoljenost revizije - spor majhne vrednosti - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Z novelo ZPP-E je bila sicer opuščena ureditev dovoljenosti revizije po vrednostnem kriteriju, vendar pa je omenjena novela ohranila določbo osmega odstavka 458. člena ZPP, po kateri v sporih majhne vrednosti revizije ni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 2.000,00 EUR odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložili predlog za dopustitev revizije.

5. V obravnavani zadevi je bila sodba sodišča prve stopnje izdana po začetku uporabe zadnje novele Zakona o pravdnem postopku (ZPP-E, Uradni list RS 10/17), zato se uporabljajo pravila ZPP, upoštevaje novelo ZPP-E.

6. V skladu z drugim odstavkom 367. člena ZPP revizije ni mogoče dopustiti, če zakon določa, da revizije ni. Z novelo ZPP-E je bila sicer opuščena ureditev dovoljenosti revizije po vrednostnem kriteriju, vendar pa je omenjena novela ohranila določbo osmega odstavka 458. člena ZPP, po kateri v sporih majhne vrednosti revizije ni. Spori majhne vrednosti so po določbi 443. člena ZPP spori, v katerih se tožbeni zahtevek nanaša na denarno terjatev, ki ne presega 2.000 eurov.

7. V konkretnem primeru gre upoštevaje omenjeni kriterij za spor majhne vrednosti, v katerem revizija torej ni dovoljena in je Vrhovno sodišče tudi ne more dopustiti. Vrhovno sodišče je zato predlog za dopustitev revizije zavrglo (primerjaj 377. člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/2, 377, 443, 458, 458/8

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 681/2019, enako tudi VSRS Sklep II DoR 90/2022, VSRS Sklep II DoR 80/2022
VSRS Sklep I R 149/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-11-21

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - zakoniti zastopnik stranke kot uslužbenec pristojnega sodišča

Po ustaljeni praksi Vrhovnega sodišča táko okoliščino in torej drug tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP pomeni tudi zaposlitev stranke oziroma njenega zakonitega zastopnika na sodišču, pred katerim teče konkretni postopek.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Litiji.

1. Okrajno sodišče v Grosupljem, ki je stvarno in krajevno pristojno za odločanje v tej izvršilni zadevi, je predlagalo Vrhovnemu sodišču delegacijo pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišča. Predlog je utemeljilo z navedbo, da je zakonita zastopnica mladoletnih upnikov zaposlena kot samostojna sodniška pomočnica na področju izvršbe.

3. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi z določbo 15. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge sodi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sojenja, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča. Ta t. i. videz nepristranskosti bi bil lahko prizadet v primeru obstoja okoliščin, zaradi katerih bi se lahko v javnosti, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, ustvaril vtis, da vsi sodniki pristojnega sodišča ne bi mogli prosto odločati po svoje vesti.

4. Po ustaljeni praksi Vrhovnega sodišča táko okoliščino in torej drug tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP pomeni tudi zaposlitev stranke oziroma njenega zakonitega zastopnika na sodišču, pred katerim teče konkretni postopek. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Litiji.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 15

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 150/2017, enako tudi VSRS Sklep I R 148/2017, VSRS Sklep I R 149/2017
VSRS Sklep II DoR 247/2019
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2019-08-08

mag. Nina Betetto (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - odgovornost pri nesreči, ki jo povzročijo premikajoča se motorna vozila - povrnitev škode - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Sodišče prve stopnje je v celoti ugodilo regresnemu zahtevku zavarovalnice.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.

3. Zoper odločitev sodišča druge stopnje toženec vlaga predlog za dopustitev revizije glede vprašanja: Ali se določba 154. člena Obligacijskega zakonika o odgovornosti pri nesreči, ki jo povzročijo premikajoča se vozila, uporablja tudi v primeru, ko je v prometni nesreči udeleženo samo eno vozilo in ali mora sodišče v takšnih primerih ugotavljati okoliščine iz 136. člena Obligacijskega zakonika, v kolikor se stranka nanje sklicuje?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367. a člena ZPP). Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji iz 367. a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zaradi česar je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 136, 154

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.