VSRS Sklep II DoR 162/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-07-03

Karmen Iglič Stroligo (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - STANOVANJSKO PRAVO - USTAVNO PRAVO

dopuščena revizija - odpoved najemne pogodbe - najemna pogodba za neprofitno stanovanje - krivdni razlogi za odpoved najemne pogodbe - način uporabe nepremičnine - motenje stanovalcev pri mirni uporabi stanovanja - pravica do mirne uporabe stanovanja

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je, upoštevaje okoliščine konkretnega primera, zlasti toženkine osebne okoliščine, presoja sodišča druge stopnje, da je poseg v toženkino pravico do spoštovanja doma sorazmeren ukrep za varstvo interesov ostalih stanovalcev večstanovanjske stavbe, pravilna.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je, upoštevaje okoliščine konkretnega primera, zlasti toženkine osebne okoliščine, presoja sodišča druge stopnje, da je poseg v toženkino pravico do spoštovanja doma sorazmeren ukrep za varstvo interesov ostalih stanovalcev večstanovanjske stavbe, pravilna?

1. Tožeča stranka je lastnica neprofitnega stanovanja na naslovu Ulica 1 v Ljubljani in ga toženi stranki oddaja v najem na podlagi najemne pogodbe z dne 14. 12. 2016. Na podlagi 5. točke prvega odstavka 103. člena Stanovanjskega zakona (SZ-1) je zoper toženko vložila tožbo za odpoved najemne pogodbe in izselitev, ker naj bi slednja večkrat in ponavljajoče, navkljub številnim opozorilom in opominom pred odpovedjo najemne pogodbe, grobo kršila temeljna pravila sosedskega sožitja ter z načinom uporabe stanovanja huje motila druge stanovalce pri njihovi mirni uporabi stanovanja. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku (v tem delu) ugodilo in razsodilo, da se najemna pogodba z dne 14. 12. 2016 odpove (I. točka izreka) in da je dolžna toženka izprazniti stanovanje v roku 90 dni po pravnomočnosti sodne odločbe, se iz njega izseliti ter ga praznega vseh oseb in stvari izročiti tožeči stranki, pod izvršbo (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu (I. in II. točka izreka) potrdilo.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje vlaga predlog za dopustitev revizije tožena stranka. V njem zastavlja sledeča vprašanja: (1) Ali sta sodišči pravilno ovrednotili in upoštevali ravnanja oziroma spremembo v ravnanju toženke v smislu materialnopravnih določb, ki kot izselitveni razlog med drugim navajajo, da »huje moti« druge stanovalce, sploh glede na več kot očitno spremenjene dejanske okoliščine v času sojenja? (2) Ali še vedno obstaja izselitveni razlog v vsebini in obsegu, kot je obstajal v času vložitve tožbe? (3) Ali je pravilna odločitev, da je pravica do mirnega življenja v svojem domu več vredna kot pravica, da nekdo sploh ima dom? (4) Ali je takšna odločitev v skladu z načelom tehtanja sorazmernosti ukrepa, kot ga določa tudi Ustavno sodišče v svoji odločbi Up-619/17-22 z dne 14. 2. 2019? (5) Ali je skladno z določili Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic (EKČP) in odločbe Ustavnega sodišča Up-619/17 toženo stranko možno pojmovati kot posebej ranljivega posameznika? (6) Ali izpodbijani odločitvi predstavljata kršitev ustavno zagotovljenih pravic tožene stranke do spoštovanje doma? (7) Ali izpodbijani odločitvi pomenita kršitev pravice tožene stranke do varstva človekove osebnosti in dostojanstva?

4. (8) Ali je za predmetno zadevo utemeljeno oziroma upravičeno tehtanje pravice drugih prijaviteljev na javni razpis za neprofitno stanovanje z enako pravico toženke? (9) Ali je sodišče napačno interpretiralo in uporabilo materialno pravo s tem, ko je omejitev pravic drugih prijaviteljev na javni razpis za neprofitno stanovanje naprtilo v breme toženke? Bistvo pretežnega dela zastavljenih vprašanj predstavlja nestrinjanje toženke s presojo sodišča prve in druge stopnje, da je v okoliščinah obravnavanega primera odpoved najemne pogodbe sorazmeren in nujen ukrep za varstvo interesov ostalih stanovalcev večstanovanjske stavbe. Sodiščema očita, da sta se pri tej presoji osredotočili zgolj na pravice drugih stanovalcev bloka, sodišče druge stopnje pa celo še na pravice drugih prijaviteljev na javni razpis za neprofitna stanovanja, pravice tožene stranke kot posebej ranljive posameznice do varnega zatočišča in spoštovanja doma oziroma posledice, ki jo bodo v primeru odpovedi najemne pogodbe doletele, pa naj bi v celoti prezrli in se tudi nista argumentirano opredelili do njih. Sodišči naj ne bi prav v ničemer upoštevali, da toženka nima drugih možnosti za nastanitev in bo ponovno pristala na cesti, kar bo zanjo imelo hude, predvsem zdravstvene posledice.

5. Predlog je v delu, razvidnem iz izreka sklepa, utemeljen.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). V obravnavanem primeru so pogoji za dopustitev revizije izpolnjeni glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tako začrtanem obsegu dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnikov, ki so navedeni v uvodu tega sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

Stanovanjski zakon (2003) - SZ-1  - člen 103, 103/1, 103/1-5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.