VSRS Sklep II DoR 370/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2020-09-16

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - povrnitev nepremoženjske škode - odškodnina - mokra preproga - padec na spolzkih tleh - zavrnitev predloga

Pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek za plačilo 23.000,00 EUR odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 1. 2. 2018 dalje v celoti zavrnilo (I. točka izreka). Predlog toženke za povrnitev pravdnih stroškov je zavrnilo (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje (I. točka izreka). Odločilo je tudi, da tožnica sama krije svoje stroške pritožbenega postopka (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo pritožbenega sodišča vlaga tožnica predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj:

1) Ali je sodišče druge stopnje zadostilo zahtevi, da na konkreten način in z zadostno jasnostjo opredeli razloge, na podlagi katerih je sprejelo svojo odločitev o skrbnosti zavarovanke glede na okoliščine, ki so vodile do nastanka škode?

2) Ali je sodišče zmotno uporabilo pravo, ko je presodilo, da je za varnost bilo ustrezno poskrbljeno, če je zavarovanka toženke v zimskem času položila na zunanji podest notranjih tepih (tekač) brez ustrezne učvrstitve, ki je v posledici zimskih padavinskih vremenskih razmer in vetra postal moker (prehajanje padavin v sneg ter padanje temperature proti zmrzišču), zaradi česar je zavarovanki na njem zdrsnilo?

3) Ali je v zimskih razmerah nastanek škodne posledice zavarovanki lahko ostal objektivno nepredvidljiv?

4) Ali je bilo pravilno postopanje pritožbenega sodišča, ko je o pravno pomembnih dejstvih sklepalo ob odsotnosti trditvene podlage tožene stranke?

5) Ali je pravilna odločitev sodišča, da pri temperaturi okoli 0 stopinj Celzija mokra preproga oziroma pod njo ni zmrznilo?

6) Ali je pravilna odločitev sodišča, da zavarovanka zdrsa preproge in posledičnega padca tožnice objektivno ni mogla predvideti?

7) Ali je pravilna in utemeljena obrazložitev sodbe z navedbo, da je za varnost bilo ustrezno poskrbljeno, da v okoliščinah konkretnega primera zavarovanki ni mogoče očitati nezadostne skrbnosti, ob nespornem dejstvu, da je namestila tekač, ki ni za zunanjo uporabo ter je namenjen notranjim stanovanjskim prostorom, na drugi strani pa bi z namestitvijo ustreznega čistilnega tekača, ki ne drsi (ali z drugačno učvrstitvijo položenega), možnost nastanka poškodbe zaradi zdrsa zmogla nevtralizirati?

8) Ali je sodišče druge stopnje na konkreten način in z zadostno jasnostjo opredelilo razloge, na podlagi katerih je sprejelo svojo odločitev?

4. V utemeljitvi predloga navaja, da je pritožbeno sodišče menilo, da je nastanek škodne posledice za zavarovanko ostal nepredvidljiv, pri čemer se je sklicevalo na sodbi Vrhovnega sodišča II Ips 129/2015 in 297/2016, v katerih je šlo za neprimerljivi dejanski stanji. Sodišče druge stopnje je menilo, da je splošno znano, da ni običajno, da bi s preprogo prekrite talne ploščice ali preproga sama v skoraj popolnoma zaprtem prostoru, pri temperaturi, ki se šele približuje ledišču, zmrznila. Tožena stranka možnemu obstoju zmrzali obrazloženo ni ugovarjala. Pritožbeno sodišče je tako odločalo o med strankama nespornem dejstvu oziroma o podlagi, ki je toženka ni navajala in ji s tem nedopustno dopolnilo trditveno podlago. Nadalje pritožbeno sodišče ni pojasnilo, zakaj zavarovanka ni bila dolžna namestiti protizdrsne zaščite ali drugačne preproge. Obrazložitev sodišča je nejasna in v nasprotju z izvedenimi dokazi, saj iz meteorološkega poročila izhaja, da so bile škodnega dne nizke temperature in tla pokrita s snegom in ledom. Obrazložitev sodišča, da je zavarovanka na podest namestila povsem običajno preprogo, da se mokrota ni prenašala in se je ublažila, je v nasprotju z zavarovankino izpovedbo, da je bil njen namen pri postavitvi preproge zagotoviti večjo varnost v primeru zdrsa zaradi „snežne noge“. Tožnici ni zdrsnilo zaradi „snežne noge“, temveč je zdrsnila preproga. Sodba tudi ne odgovarja na vprašanje, ali je med ravnanjem zavarovanke (ki je na zunanji podest položila notranji tekač, na katerega je veter nanašal padavine, temperature pa so bile blizu ledišča) ter škodnim dogodkom vzročna zveza. Dokazni postopek je pokazal, da je tožnici zdrsnilo na mokri preprogi pri temperaturah ledišča. Sodišče se do zdrsa v takih okoliščinah ni opredelilo ter s tem zagrešilo kršitev določb pravdnega postopka. Ker razlogi sodišča niso konkretni in jasni, gre za kršitev 22. člena Ustave.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP).

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji iz 367. a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu, ki je naveden v uvodu sklepa. Odločitev je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131, 131/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.