VSRS Sklep II DoR 390/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-03-02

Anton Frantar (preds.), Janez Vlaj (poroč.), dr. Ana Božič Penko

pripombe na izvedensko mnenje - rok - predlog za podaljšanje roka - sklep o zavrnitvi predloga za podaljšanje roka - sklep, s katerim se postopek pravnomočno konča - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Sklep o zavrnitvi pritožbe zoper sklep o zavrnitvi predloga za podaljšanje roka za podajo pripomb na dopolnitev izvedenskega mnenja ni sklep, s katerim je postopek pravnomočno končan (saj se v njem ne odloča o glavni stvari, temveč samo o tem, ali prizadeta oseba (tožnica) predlaga podaljšanje roka iz opravičljivega razloga). Zato zoper njega stranke ne morejo vložiti revizije (prvi odstavek 384. člena ZPP), Vrhovno sodišče pa je tudi ne more dopustiti.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožničin predlog z dne 26. 4. 2016 za podaljšanje roka za podajo pripomb na dopolnitev izvedenskega mnenja.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, ali je stranka prekludirana, če v roku, ki ga za opravo procesnega dejanja določi sodišče, potrebnega procesnega dejanja (zaradi vložene prošnje za podaljšanje roka) ne opravi, opravi pa ga preden sodišče izda sklep, s katerim zavrne strankin predlog za podaljšanje roka. Trdi, da je stranka prekludirana samo takrat, ko sodišče s sklepom zavrne predlog za podaljšanje roka preden stranka opravi procesno dejanje. Za to pa v obravnavanem primeru ne gre, poleg tega je stranka pravočasno vložila predlog za podaljšanje roka. Sklicuje se tudi na načelo kontradiktornosti.

5. Revizija je izredno pravno sredstvo. Pod pogoji, ki jih predpisuje zakon, je dovoljena zoper pravnomočno sodbo, izdano na drugi stopnji (prvi odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP), in zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan (prvi odstavek 384. člena ZPP). Tudi predlog za dopustitev revizije je dovoljen samo zoper odločbe, zoper katere je sicer po zakonu mogoče vložiti revizijo, saj je postopek za dopustitev revizije zgolj (predhodna) faza postopka z izrednim pravnim sredstvom.

6. Tožnica predlaga dopustitev revizije zoper sklep sodišča druga stopnje, s katerim je bila potrjena odločitev prvostopenjskega sodišča o zavrnitvi njenega predloga za podaljšanje roka za podajo pripomb na dopolnitev izvedenskega mnenja. Sklep o zavrnitvi pritožbe zoper sklep o zavrnitvi predloga za podaljšanje roka za podajo pripomb na dopolnitev izvedenskega mnenja ni sklep, s katerim je postopek pravnomočno končan (saj se v njem ne odloča o glavni stvari, temveč samo o tem, ali prizadeta oseba (tožnica) predlaga podaljšanje roka iz opravičljivega razloga). Zato zoper njega stranke ne morejo vložiti revizije (prvi odstavek 384. člena ZPP), Vrhovno sodišče pa je tudi ne more dopustiti.

7. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče tožničin predlog za dopustitev revizije kot nedovoljen zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.