TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep III DoR 122/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-01-26

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije - dovoljenost revizije zoper sklep - sklep o stroških postopka

Sklep o stroških postopka ni sklep, s katerim se postopek pravnomočno konča. Ker revizija zoper tak sklep ni dovoljena, je tudi ni mogoče dopustiti.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da obstaja terjatev tožeče stranke do tožene stranke v višini 7.514,35 EUR z zamudnimi obrestmi (I. točka izreka). Tožeči stranki je naložilo, da toženi stranki povrne stroške pravdnega postopka v višini 514,06 EUR (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožeče stranke in je izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje v II. točki izreka glede pravdnih stroškov spremenilo tako, da je toženi stranki naložilo, da tožeči stranki povrne pravdne stroške v znesku 857,24 EUR (I. točka izreka). Toženi stranki je tudi naložilo, da tožeči stranki povrne stroške pritožbenega postopka v znesku 201,94 EUR (II. točka izreka).

3. Tožena stranka je zoper I. in II. točko izreka sklepa sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

5. Sklep o stroških postopka ni sklep, s katerim se postopek pravnomočno konča.(1)  Ker revizija zoper tak sklep ni dovoljena (prvi odstavek 384. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP), je tudi ni mogoče dopustiti (četrti odstavek 367. člena ZPP). Vrhovno sodišče je zato predlog tožene stranke zavrglo.

(1) Primerjaj Pravno mnenje Vrhovnega sodišča RS z dne 15. 12. 1998, Pravna mnenja 2/98, str. 4.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 113/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-01-26

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

OBLIGACIJSKO PRAVO - UZANCE - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - gradbena pogodba - gradbene uzance - začasna situacija - končni obračun

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je tožena stranka upravičeno nasprotovala tožbenemu zahtevku za plačilo 11. začasne situacije s tem, da je zatrjevala, da so dela po tej situaciji že plačana, saj je tožena stranka preplačala opravljena dela, ki so bila zaračunana in plačana s predhodno izstavljenimi začasnimi situacijami.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je tožena stranka upravičeno nasprotovala tožbenemu zahtevku za plačilo 11. začasne situacije s tem, da je zatrjevala, da so dela po tej situaciji že plačana, saj je tožena stranka preplačala opravljena dela, ki so bila zaračunana in plačana s predhodno izstavljenimi začasnimi situacijami.

1. Sodišče prve stopnje je razveljavilo sklep o izvršbi Ig 2003/356 z dne 4. 11. 2013, toženki naložilo plačilo 79.786,89 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, v preostanku (glede plačila 120.873,70 EUR) pa je tožbeni zahtevek zavrnilo. Ugotovilo je neobstoj treh terjatev toženke do tožnice. Zavrnilo je tudi tožbeni zahtevek po nasprotni tožbi za plačilo 152.619,87 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbama pravdnih strank ter sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožnici prisojeni znesek zvišalo na 82.488,24 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava in bistvene kršitve določb pravdnega postopka. Dopustitev revizije predlaga glede 4 vprašanj, katerih pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in razvojem prava preko sodne prakse. Deloma zatrjuje odstop od sodne prakse Vrhovnega sodišča, deloma pa  neobstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

Posebne gradbene uzance uzanca 61, 62. ZPP člen 367a, 367a/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 7/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-02-22

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga - poklicna rehabilitacija - izplačilo plače - vračilo

Ker pogoji iz 367a. člena ZPP za dopustitev revizije niso podani, je vrhovno sodišče predlog tožeče stranke zavrnilo (367c. člen ZPP).

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je tožena stranka dolžna tožeči stranki v roku 8 dni plačati znesek 34.074,63 EUR z zakonskimi  zamudnimi obrestmi od 11. 3. 2014 dalje do plačila ter da ji je dolžna povrniti stroške postopka. Toženi stranki je bilo v postopku uveljavljanja pravic iz invalidskega zavarovanja priznana pravica do poklicne rehabilitacije. Na tej podlagi je bila 6. 11. 2009 sklenjena  pogodba o poklicni rehabilitaciji, sklenili sta jo stranki tega spora in Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Slednji je toženi stranki izplačeval nadomestilo za čas poklicne rehabilitacije, tožeča stranka pa plačo. Do izplačila tožeče stranke je prišlo zaradi neusklajenega delovanja med službami tožeče stranke. Sodišče je odločitev oprlo na 191. člen Obligacijskega zakonika. Sodišče druge stopnje se je strinjalo z dejanskimi in pravnimi razlogi izpodbijane sodbe in  je pritožbo tožene stranke zavrnilo.

2. Tožena stranka predlaga, da zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanja:

- ali je pravilno, da je tožena stranka dolžna vrniti prejeto nadomestilo plače na podlagi Zakona o delovnih razmerjih in Obligacijskega zakonika in ne na podlagi določb Zakona o sistemu plač v javnem sektorju?

4. Sodišče po prvem odstavku 367a. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. št. 26/99 s spremembami) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih:

- če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, ali

- če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali

- če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

5. Ker pogoji iz 367a. člena ZPP za dopustitev revizije niso podani, je vrhovno sodišče predlog tožeče stranke zavrnilo (367c. člen ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 11/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-02-22

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga - izplačilo odpravnine - izplačilo odškodnine - izredna odpoved delavca - izpolnitveni rok

Ker pogoji iz 367a. člena ZPP za dopustitev revizije niso podani, je Vrhovno sodišče predlog tožeče stranke zavrnilo (367c. člen ZPP).

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek tožeče stranke za izplačilo plače za sorazmerni del v mesecu juliju ter za mesece avgust, september, oktober, november in december, vključno s prispevki in davki. Zavrnilo je tudi zahtevek za izplačilo odpravnine v višini 8.312,68 EUR ter odškodnine v višini izgubljenega plačila za čas odpovednega roka v višini 3.836,63 EUR bruto. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožeče stranke delno ugodilo, in sicer glede izplačila plač, v preostalem pa je pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo in sklep sodišča prve stopnje.

2. Tožeča stranka predlaga, da zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje vrhovno sodišče dopusti revizijo glede naslednjih pravnih vprašanj:

- ali nastopijo pravne posledice (oblikovalnega) izreka pravnomočne sodbe, s katerim je odločeno, da je odpoved pogodbe o zaposlitvi nezakonita in da tožnici delovno razmerje pri toženi stranki ni prenehalo, zaradi neposredne izvršljivosti že z vročitvijo dokončnega sklepa strankama?

- Ali velja splošni izpolnitveni rok, kot ga določata 313. člen Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami) in 29. člen Zakona o delovnih in socialnih sodiščih tudi v primerih, ko o terjatvi glede nadomestila plače ni pravnomočno odločeno s sodno odločbo in se na izpolnitveni rok toženka ne sklicuje?

- Ali dejstvo, da delavec delodajalcu v takšnem primeru ni predhodno omogočil splošnega izpolnitvenega roka, temveč je terjatev zahteval z opominom iz drugega odstavka 112. člena Zakona o delovnih razmerjih, lahko vpliva na zakonitost izredne odpovedi delavca v smislu, da je delavec podal opomin pred izredno odpovedjo preuranjeno?

4. Sodišče po prvem odstavku 367a. člena ZPP dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih:

- če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča, ali

- če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna, ali

- ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

5. Ker pogoji iz 367a. člena ZPP za dopustitev revizije niso podani, je Vrhovno sodišče predlog tožeče stranke zavrnilo (367c. člen ZPP).

ZPP člen 367a. ZPP člen 313. ZDSS-1 člen 29. ZDR člen 112.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII R 3/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-02-07

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Marjana Lubinič

delegacija pristojnosti - določitev drugega stvarno pristojnega sodišča

Okoliščina, da je tožeča stranka vložila tožbo zoper delodajalca, ki je hkrati stvarno in krajevno pristojno sodišče, bi lahko vzbudilo dvom o objektivni nepristranskosti sodišča.

Za odločanje v tem sporu se določi Delovno sodišče v Celju.

1. Tožeča stranka je pri Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani vložila tožbo na preoblikovanje delovnega razmerja iz določenega v nedoločen čas. Hkrati je predlagala prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Gre za delovni spor, v katerem bi moralo odločati sodišče, ki je hkrati tožena stranka. Podan naj bi bil konflikt interesov in s tem dvom v objektivno nepristranskost pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja, ki jo določa 23. člen Ustave Republike Slovenije.

2. Prenos krajevne pristojnosti je predlagalo tudi Delovno in socialno sodišče v Ljubljani.

4. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to podani tehtni razlogi.

5. Okoliščina, da je tožeča stranka vložila tožbo zoper delodajalca, ki je hkrati stvarno in krajevno pristojno sodišče, bi lahko vzbudilo dvom o objektivni nepristranskosti sodišča. Interes strank spora je nasproten, pri čemer gre za relativno manjše sodišče in s tem tudi za večjo prepletenost človeških in delovnih odnosov. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo krajevno najbližje stvarno pristojno sodišče, to je Delovno sodišče v Celju.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep VIII R 65/2006, VIII R 61/2006, VIII R 77/2006
VSRS Sklep VIII R 1/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-02-21

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), mag. Irena Žagar

določitev drugega stvarno pristojnega sodišča - delegacija pristojnosti - sodnica porotnica - objektivna nepristranskost - tehtni razlogi

Okoliščina, da je ena od zaposlenih pri toženi stranki sodnica porotnica na Delovnem sodišču v Celju, sama po sebi ne predstavlja tehtnega razloga za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

1. Tožnica je pred Delovnim sodiščem v Celju vložila tožbo zaradi plačila odškodnine zaradi psihičnega nasilja na delovnem mestu.

2. Predsednica Delovnega sodišča v Celju je predlagala, da Vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče za odločanje v zadevi, ker pravnica A. A., zaposlena pri toženi stranki, pri Delovnem sodišču v Celju opravlja funkcijo sodnice porotnice. Določitev drugega stvarno pristojnega sodišča predlaga, ker naj bi bila po tožbenih navedbah tudi A. A. med delavci, ki naj bi kršili prepoved izpostavljanja tožnice neugodnim posledicam zaradi ukrepanja po petem odstavku 7. člena ZDR-1, in ker naj bi tožnici neresnično zagotovila, da bo njena prijava trpinčenja na delu obravnavana.

4. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med slednje lahko sodi tudi dvom v objektivno nepristranskost sodišča, ki bi omajal zaupanje strank v odločanje sodišča, vendar mora imeti takšen dvom razumno podlago.

5. Okoliščina, da je ena od zaposlenih pri toženi stranki sodnica porotnica na Delovnem sodišču v Celju, sama po sebi ne predstavlja tehtnega razloga za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. A. A. niti ni stranka tega postopka, pač pa le ena od delavcev tožene stranke, ki se ji v tožbi očita kršitev tožničinih pravic, zato okoliščine, na katere se sklicuje predsednica sodišča, ne vzbujajo dvoma v objektivno nepristranskost sodišča za odločanje v tem sporu.

6. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep VIII R 65/2006, VIII R 61/2006, VIII R 77/2006
VSRS Sklep VIII DoR 1/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-02-22

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), mag. Irena Žagar

predlog za dopustitev revizije - umik predloga

Vrhovno sodišče v obravnavani zadevi do umika predloga za dopustitev revizije prvega toženca o njem še ni odločilo, zato je takšno razpolaganje dopustno.

Ugotovi se, da je tožeča stranka umaknila predlog za dopustitev revizije.

1. Sodišče prve stopnje je (med drugim) zavrnilo tožničin zahtevek za izstavitev pisne pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas za uradniško delovno mesto višji svetovalec oziroma podredno za delovno mesto svetovalec. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo v tem delu sodbo sodišča prve stopnje.

2. Tožnica je 4. 1. 2017 vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Z vlogo z dne 1. 2. 2017 je sodišču sporočila, da umika predlog za dopustitev revizije.

4. V postopku z revizijo veljajo na podlagi 383. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) smiselno določbe ZPP o pritožbi zoper sodbo, med drugim tudi določba drugega odstavka 334. člena ZPP, v skladu s katero lahko stranka umakne že vloženo pritožbo, dokler sodišče druge stopnje ne izda odločbe. Vrhovno sodišče v obravnavani zadevi do umika predloga za dopustitev revizije prvega toženca o njem še ni odločilo, zato je takšno razpolaganje dopustno. Vrhovno sodišče je na podlagi navedenih zakonskih določil ugotovilo umik predloga za dopustitev revizije.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 382/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-01-26

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Janez Vlaj

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - stvarna služnost

Vrhovno sodišče ugotavlja, da pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena ZPP niso podani.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožnikove zahtevke uperjene zoper toženkino služnostno pravico prek njegove nepremičnine.

2. Sodišče druge stopnje je ob obravnavi tožnikove pritožbe takšno sodbo potrdilo.

3. Tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije glede naslednjega vprašanja: ali je po tistem, ko je bila služnost ugotovljena s sodno odločbo, v novem postopku še mogoče uveljavljati oz. zahtevati, da se ugotovi, da je le-ta še pred izdajo sodne odločbe prenehala.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani. Zato je v skladu s 367.c členom ZPP predlog zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 376/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-01-26

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Janez Vlaj

predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije - motenje posesti - stvarna služnost

Predlog za dopustitev revizije v pravdi zaradi motenja posesti ni dovoljen.

1. Sodišče prve stopnje je zahtevek iz naslova motenja posesti zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnika delno ugodilo ter sklep sodišča prve stopnje glede glavne stvari spremenilo tako, da je ugodilo prvotnemu tožbenemu zahtevku za sodno varstvo posesti.

3. Zoper ta sklep vlaga predlog za dopustitev revizije tožena stranka. Predlaga, naj sodišče dopusti revizijo glede naslednjih vprašanj:

- Ali lahko višje sodišče v pritožbenem postopku odloči o tožbenem zahtevku zaradi motenja posesti na način, da s svojo odločitvijo o restitucijskem zahtevku poseže v pravnomočno ugotovljen obseg in način dotedanjega izvrševanja služnosti?

- Ali sodišče v postopku odločanja o motenju posesti na služnostni poti lahko izhaja iz predpostavke, da pravnomočno določena širina služnostne poti v sodbi pomeni zgolj širino poti na tleh, čeprav sodba ne ločuje med širino služnostne poti na tleh in v zračnem prostoru in posledično samovoljno razlaga, da pravnomočna sodba o obsegu ugotovljene služnostne poti, ki je bila definirana po širini te poti, ne posega v zračni prostor te iste služnostne poti?

5. Če zakon določa, da revizije ni, je sodišče ne more dopustiti (četrti odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP).

6. Četrti odstavek 428. člena ZPP je tak zakonski primer, saj določa, da zoper sklep, izdan v pravdah zaradi motenja posesti, ni revizije.

7. Izpodbijani sklep je bil izdan v pravdi zaradi motenja posesti.

8. Ker je tako, je Vrhovno sodišče nedovoljen predlog za dopustitev revizije zavrglo (smiselna uporaba drugega odstavka 374. in 377. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 30/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-03-09

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Rudi Štravs

spor o pristojnosti - izvršilni postopek - COVL - krajevna pristojnost - stalno prebivališče tožene stranke

Krajevna pristojnost se v skladu s prvim odstavkom 47. člena ZPP določa po stalnem prebivališču toženca. Za ugotovitev, kje se nahaja stalno prebivališče toženca, so odločilne navedbe strank. To je v prvi vrsti navedba naslova v tožnikovem predlagalnem aktu (tožba, predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine).

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče na Ptuju.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani – Centralni oddelek za verodostojno listino je s sklepom Vl 107752/2016 z dne 9. 1. 2017 sklenilo, da se sklep o izvršbi razveljavi v delu, v katerem je dovoljena izvršba in določen izvršitelj, nato pa izreklo, da bo o zahtevku in stroških sodišče odločalo v pravdnem postopku pred Okrajnim sodiščem na Ptuju.

2. Okrajno sodišče na Ptuju je sprožilo spor o pristojnosti. Meni, da Okrajno sodišče na Ptuju za odločanje ni krajevno pristojno, saj ima toženec stalno prebivališče v Mariboru.

3. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče na Ptuju.

4. Krajevna pristojnost se v skladu s prvim odstavkom 47. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) določa po stalnem prebivališču toženca. Za ugotovitev, kje se nahaja stalno prebivališče toženca, so odločilne navedbe strank. To je v prvi vrsti navedba naslova v tožnikovem predlagalnem aktu (tožba, predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine). Upnik (sedaj tožnik) je v predlogu za izvršbo kot toženčev naslov navedel ..., P.

5. Res je, da toženec v svojih vlogah navaja naslov ..., M., a pri tem ne trdi, da v predlogu za izvršbo na podlagi verodostojne listine navedeni naslov ni naslov njegovega stalnega bivališča. Ker je tako, tudi ni podlage, da bi Okrajno sodišče na Ptuju lahko zavračalo svojo krajevno pristojnost. Ta je namreč ob navedbi tožnika v predlogu za izvršbo utemeljena na pravilu iz prvega odstavka 47. člena ZPP.

6. Na podlagi procesnega pooblastila iz drugega odstavka 25. člena ZPP je zato Vrhovno sodišče odločilo, da je za odločanje v tej zadevi krajevno pristojno Okrajno sodišče na Ptuju.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 363/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-01-12

Anton Frantar (preds.), Janez Vlaj (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - STVARNO PRAVO - KMETIJSKA ZEMLJIŠČA

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - pridobitev lastninske pravice - priposestvovanje - kmetijsko zemljišče

Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367a. člena ZPP niso podani.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev, da je tožnik na podlagi priposestvovanja pridobil lastninsko pravico na treh parcelah, navedenih v izreku sodbe.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo prvostopenjsko sodbo.

3. Tožnik v predlogu za dopustitev revizije povzame stališče sodišč prve in druge stopnje in predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, ali je mogoče priposestvovati kmetijsko zemljišče v primeru, ko je prodajna pogodba realizirana (sklenjena pisna pogodba, plačana kupnina, izročena nepremičnina) in je potekla desetletna priposestvovalna doba, ni pa bil speljan postopek prodaje po Zakonu o kmetijskih zemljiščih; ter kdaj priposestvovalec za stvar, ki jo ima v posesti, misli, da je njegova (ali gre za ugotavljanje, kaj dejansko priposestvovalec misli ali za pravni standard, kaj bi moral in mogel misliti). Sklicuje se tudi na zadevo Vrhovnega sodišča II Ips 359/2010 in Upravnega sodišča I U 1470/2011.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena istega zakona).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.