TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 377/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-01-12

Janez Vlaj (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - sklenitev pogodbe - posojilo - zastopanje - pogoji za dopustitev revizije - dokazno breme - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Vrhovno sodišče je zavrnilo predlog za dopustitev revizije, ker niso podani pogoji iz 367. a člena ZPP.

1. Tožnik je 9. 3. 2012 izročil tožencu (... županu) znesek 10.000,00 EUR za „plače hokejistov“. S tem v zvezi tožnik trdi, da je šlo za osebno posojilo tožencu oziroma da je bil toženec z izplačilom neupravičeno obogaten, toženec pa trdi, da je tožnik doniral denar A.

2. Sodišče prve stopnje je v celoti zavrnilo tožbeni zahtevek glede plačila navedenega denarnega zneska, pritožbeno sodišče pa je zavrnilo tožnikovo pritožbo proti prvostopenjski sodbi.

3. Tožnik predlaga dopustitev revizije glede naslednjih vprašanj:

- Ali sta drugo in prvo sodišče napačno uporabili pravilo o dokaznem bremenu in prehodu dokaznega bremena v tej zadevi? In v okviru tega vprašanja še: ali dokazno breme po pravilu o dokaznem bremenu v trenutku, ko tožena stranka zatrjuje, da je bila sklenjena drugačna pogodba od tiste, ki jo zatrjuje tožeča stranka, ne preide na toženo stranko?

- Ali že dejstvo, da je ena pogodbena stranka v času sklenitve pogodbe opravljala različne druge funkcije (kot zastopnik drugih pravnih subjektov) pomeni, da je druga pogodbena stranka lahko in bi morala sklepati, da druga stranka v konkretni zadevi nastopa kot zastopnik?

- Ali sta drugo in prvo sodišče glede na 14. točko drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) ter glede na 22. člen Ustave Republike Slovenije zadostno obrazložili pogoje za veljavnost zastopanja Kluba prijateljev A., katerega zastopnik naj bi bil v materialnopravnem razmerju s tožnikom toženec?

5. Vrhovno sodišče je zavrnilo predlog za dopustitev revizije, ker niso podani pogoji iz 367. a člena ZPP. Obrazloženost odločitve sodišča ima podlago v drugem odstavku 367. c člena ZPP.

ZPP člen 339, 339/2-14, 367a, 367c. URS člen 22.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 29/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-03-23

Anton Frantar (preds.), Janez Vlaj (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev premoženjske škode - vzpostavitev prejšnjega stanja in denarna odškodnina

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo četrti odstavek 164. člena OZ.

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo četrti odstavek 164. člena Obligacijskega zakonika.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da obstaja terjatev tožnika v višini 25.644,23 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 23. 4. 2010 dalje (I. točka izreka) in da obstaja terjatev toženke iz naslova uporabnine v višini 948,00 EUR, v presežku pa terjatev iz naslova uporabnine ne obstoji (II. točka izreka), v III. točki izreka je izvedlo pobotanje do višine 948,00 EUR, v IV. točki izreka pa je odločilo, da je toženka dolžna tožniku plačati 24.696,23 EUR, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 23. 4. 2010 dalje. V preostalem delu je zahtevek tožnika zavrnilo (V. točka izreka). Odločilo je še o povrnitvi pravdnih stroškov (VI. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženke delno ugodilo  in sodbo sodišča prve stopnje v I. točki izreka razveljavilo za znesek 10.457,40 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 23. 4. 2016 dalje ter v tem obsegu vrnilo zadevo sodišču prve stopnje v novo sojenje, spremenilo tako, da se zavrne tožbeni zahtevek za znesek 8.995,50 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 23. 4. 2010 dalje in da se potrdi za znesek 6.191,30 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 23. 4. 2010 dalje. V IV. točki izreka se znesek 24.696,23 EUR nadomesti z zneskom 5.243,30 EUR in se sodba sodišča prve stopnje razveljavi tudi v VI. točki izreka in se v tem obsegu vrne sodišču prve stopnje v novo odločanje.

3. Tožnik je zoper pravnomočno sodbo vložil predlog za dopustitev revizije. Kot pomembno pravno vprašanje obrazloženo izpostavi, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo četrti odstavek 164. člena Obligacijskega zakonika.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, izpostavljenega v predlogu tožnika in opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena istega zakona).

OZ člen 164, 164/4. ZPP člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep Cp 16/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-03-07

Anton Frantar (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

sodna poravnava - tožba za razveljavitev sodne poravnave - prekinitev postopka - nadaljevanje postopka - umik pritožbe - sklenitev sodne poravnave - izjava o umiku pritožbe v sodni poravnavi

Izjava o umiku pritožbe, vsebovana v sodni poravnavi, je izjava, dana pred sodiščem, ki ima neposredne učinke v postopku.

II. Ugotovi se, da je pritožba umaknjena.

1. Tožnica primarno zahteva ugotovitev ničnosti, podrejeno pa razveljavitev sodne poravnave, ki sta jo toženca sklenila na pritožbeni stopnji v medsebojnem pravdnem postopku. Z njo sta nepremičnino, za katero tožnica trdi, da je skupno premoženje nje in prvega toženca, prenesla na drugega toženca.

2. Sodišče prve stopnje (Višje sodišče v Ljubljani, pred katerim je bila v pritožbenem postopku sklenjena sodna poravnava) je njeno tožbo zavrglo.

4. Toženca na vročeno pritožbo nista odgovorila.

5. Vrhovno sodišče je pritožbeni postopek s sklepom z dne 28. 11. 2016 prekinilo  in Ustavnemu sodišču podalo zahtevo za presojo ustavnosti 392. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) oziroma pravne ureditve sodne poravnave kot celote.

7. V sodni poravnavi z dne 27. 1. 2017, sklenjeni pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani v postopku P 2154/2014 - II, ki jo je Vrhovno sodišče prejelo 14. 2. 2017,  je tožnica umaknila vloženo pritožbo. Izjava o umiku pritožbe, vsebovana v sodni poravnavi, pa je izjava, dana pred sodiščem, ki ima neposredne učinke v postopku.

8. Ker Vrhovno sodišče o tožničini pritožbi še ni odločilo, je ugotovilo, da je pritožba umaknjena (drugi odstavek 334. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 15/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-03-21

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga - sklep o stroških postopka nedovoljen predlog

Sklep o stroških postopka ni sklep, s katerim se postopek pravnomočno konča. Ker revizija zoper tak sklep ni dovoljena na podlagi 384. člena ZPP, je tudi ni mogoče dopustiti.

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo na podlagi pripoznave ugotovilo, da je redna odpoved pogodbe o zaposlitvi nezakonita. Toženi stranki je naložilo, da je dolžna tožečo stranko pozvati nazaj na delo in ji priznati vse pravice iz delovnega razmerja. Odločilo je, da je tožena stranka dolžna za tožečo stranko povrniti stroške postopka v višini 70,22 EUR.

2. Tožeča stranka se je pritožila samo glede odločitve o stroških postopka. Ni se strinjala z odločitvijo, da je bil stranki, ki v pravdi ne uspe, zagotovljen 50 % popust na vračilo pravdnih stroškov zato, ker je imela stranka, ki je v pravdi uspela, brezplačno pravno pomoč.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zoper sklep o stroških postopka zavrnilo. Sklenilo je, da toženi stranki ni mogoče naložiti  v plačilo višjega zneska pravdnih stroškov kot so nastali tožeči stranki, ki ji je bila odobrena brezplačna pravna pomoč.

4. Tožeča stranka predlaga, da se zoper pravnomočni sklep sodišča druge stopnje dopusti revizija glede pravnih vprašanj, ki glasijo:

- ali se peti odstavek 17. člena Zakona o odvetništvu, ki določa, da je odvetnik, postavljen po uradni dolžnosti, in odvetnik, ki izvaja storitve brezplačne pravne pomoči, upravičen do plačila za svoje delo v višini polovice zneska, ki bi mu pripadal po odvetniški tarifi, uporablja tudi za primere, ko stroške povrne nasprotna stranka in ne služba za BPP,

-ali gre za ustavno skladno uporabo petega odstavka 17. člena Zakona o odvetništvu?

6. Sklep o stroških postopka ni sklep, s katerim se postopek pravnomočno konča. Ker revizija zoper tak sklep ni dovoljena na podlagi 384. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99), je tudi ni mogoče dopustiti.

7. Glede na navedeno in v skladu z 374. in 377. členom ZPP je revizijsko sodišče predlog za dopustitev revizije kot nedovoljen zavrglo (1).

(1) Primerjaj sklepe VIII DoR 93/2016, VIII DoR 65/2013, II DoR 414/2013.

Zakon o odvetništvu člen 17. ZPP člen 384.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 19/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-04-18

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

PRAVO DRUŽB - ODŠKODNINSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - družbe z omejeno odgovornostjo (d. o. o.) - odgovornost poslovodje - odškodninski zahtevek družbe proti poslovodjem - soglasje k vložitvi tožbe - pristojnost skupščine

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bila v okoliščinah konkretnega primera za uveljavljanje zahtevka zoper toženca kot materialnopravni pogoj za vložitev tožbe potrebna odločitev skupščine družbenikov tožnice.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bila v okoliščinah konkretnega primera za uveljavljanje zahtevka zoper toženca kot materialnopravni pogoj za vložitev tožbe potrebna odločitev skupščine družbenikov tožnice.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo obstoj tožničine terjatve v višini 9.821,17 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi, ugotovilo neobstoj toženčeve v pobot uveljavljane terjatve v višini 39.102,32 EUR s pripadajočimi obrestmi in tožencu posledično naložilo plačilo 9.821,17 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi ter povračilo pravdnih stroškov tožnice.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi toženca in izpodbijano sodbo spremenilo v stroškovnem delu, v preostanku pa pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava in bistveno kršitev določb pravdnega postopka. Zatrjuje odstop od sodne prakse Vrhovnega sodišča in višjih sodišč. Pomembnost pravnih vprašanj utemeljuje s pomenom za zagotovitev pravne varnosti, razvoj prava preko sodne prakse in enotno uporabo prava.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem delu dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 12/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-04-18

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

spor o pristojnosti - društvo - gospodarski subjekt - gospodarski spor

V obravnavni zadevi ne gre za gospodarski spor, saj tožeča stranka kot društvo ni oseba iz 1. točke prvega odstavka 481. člena ZPP. Med izrecno naštetimi pravnimi osebami (gospodarska družba, zavod, zadruga, država, samoupravna lokalna skupnost) ni društva. Prav tako ne gre za gospodarski spor na podlagi 482., 483. ali 484. člena ZPP.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Celju.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani (Centralni oddelek za verodostojno listino) je s sklepom VL 3893/2017-5 z dne 16. 2. 2017 zaradi vloženega ugovora razveljavilo sklep o izvršbi VL 3893/2017 z dne 23. 1. 2017 v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba, ter sklenilo, da bo o zahtevku in stroških v pravdnem postopku odločalo Okrožno sodišče v Celju.

2. Okrožno sodišče v Celju je sprožilo spor o pristojnosti. Meni, da v obravnavanem primeru ne gre za gospodarski spor. Tožeča stranka, ki je društvo, ni oseba iz 1. točke prvega odstavka 481. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Prav tako pa pristojnosti ni mogoče utemeljiti niti na določbah 482. in 483. člena ZPP. Glede na vrednost spornega predmeta, ki ne presega 20.000,00 EUR, in glede na sedež tožene stranke je po oceni Okrožnega sodišča v Celju za odločanje v obravnavani zadevi pristojno Okrajno sodišče v Celju.

3. Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Celju.

4. V obravnavni zadevi ne gre za gospodarski spor, saj tožeča stranka kot društvo(1) ni oseba iz 1. točke prvega odstavka 481. člena ZPP. Med izrecno naštetimi pravnimi osebami (gospodarska družba, zavod, zadruga, država, samoupravna lokalna skupnost) ni društva. Prav tako ne gre za gospodarski spor na podlagi 482., 483. ali 484. člena ZPP.

5. Pristojnost okrožnega sodišča tudi ni utemeljena s katerim drugim kriterijem iz drugega odstavka 32. člena ZPP, kakor tudi ne z vrednostjo spornega predmeta, ki ne presega 20.000,00 EUR. Za določitev stvarne pristojnosti je zato treba uporabiti splošno pravilo prvega odstavka 30. člena ZPP, po katerem je za sojenje pristojno okrajno sodišče. Upoštevaje določbo prvega odstavka 48. člena ZPP je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP odločilo, da je za odločitev o predmetni zadevi stvarno pristojno Okrajno sodišče v Celju.

(1) Društvo je pravna oseba zasebnega prava (prvi odstavek 5. člena Zakona o društvih, Ur. l. št. 61/2006 z nadaljnjimi spremembami in dopolnitvami).

ZPP člen 24, 24/1, 25, 25/2, 481, 481/1, 481/1-1, 482, 483, 484.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 13/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-04-18

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

PRAVO INTELEKTUALNE LASTNINE - CIVILNO PROCESNO PRAVO

avtorska pravica - izdajatelj televizijskega programa - nadomestilo za uporabo fonograma v TV programu

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja, ali se 3. točka 3. člena Tarife Zavoda IPF za radiodifuzno oddajanje in radiodifuzno retransmisijo fonogramov, ki določa višino minimalnega nadomestila, uporablja tudi za izdajatelje televizijskega programa.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja, ali se 3. točka 3. člena Tarife Zavoda IPF za radiodifuzno oddajanje in radiodifuzno retransmisijo fonogramov, ki določa višino minimalnega nadomestila, uporablja tudi za izdajatelje televizijskega programa.

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da ostane sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 43258/2014 z dne 1. 4. 2014 v veljavi v prvem in tretjem odstavku izreka tako, da je tožena stranka dolžna tožeči stranki plačati znesek 4.645,44 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi (I. točka izreka). V preostalem delu je sklep o izvršbi razveljavilo in tožbeni zahtevek zavrnilo (II. točka izreka). Odločilo je o stroških postopka (III. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi tožeče stranke in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijani II. točki izreka spremenilo tako, da je tožena stranka dolžna tožeči v 15 dneh plačati še znesek 260,33 EUR (I. točka izreka). V preostalem delu je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje v nespremenjenem delu izpodbijane II. točke izreka in v III. točki izreka potrdilo (II. točka izreka). Odločilo je povračilu stroškov pritožbenega postopka (III. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožeča stranka vložila predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

Tarifa Zavoda IPF za radiodifuzno oddajanje in radiodifuzno retransmisijo fonogramov člen 3, 3-3. ZPP člen 367a, 367a/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 11/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-04-18

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

spor o pristojnosti - gospodarski spor - spor med podjetnikom in društvom - stvarna pristojnost

Društva niso navedena med subjekti iz 1. točke prvega odstavka 481. člena ZPP, za katere se uporabljajo pravila o gospodarskih sporih.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče na Ptuju.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani (COVL) je s sklepom o izvršbi na podlagi verodostojne listine VL 7471/2017-2 z dne 31. 1. 2017 dovolilo predlagano izvršbo. Po ugovoru dolžnice pa je s sklepom VL 7471/2017-5 z dne 6. 3. 2017 izdani sklep o izvršbi razveljavilo v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba, in odločilo, da bo v nadaljnjem pravdnem postopku o zahtevku in stroških odločalo Okrožno sodišče na Ptuju.

2. Okrožno sodišče na Ptuju, kateremu je bila zadeva odstopljena v reševanje po pravnomočnosti sklepa, je sprožilo spor o pristojnosti (25. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP, v zvezi s prvim odstavkom 24. člena ZPP). Meni, da je za odločanje pristojno tretje sodišče, in sicer Okrajno sodišče na Ptuju, saj v zadevi kot pravdni stranki nastopata samostojni podjetnik posameznik in društvo, zaradi česar ne gre za gospodarski spor; vrednost spora pa ne presega zneska 20.000,00 EUR.

3. Za sojenje v sporih o premoženjskopravnih zahtevkih, če vrednost spornega predmeta ne presega 20.000,00 EUR, so pristojna okrajna sodišča (prvi odstavek 30. člena ZPP), razen če je podana kakšna od izjem iz drugega odstavka 32. člena ZPP, ko so ne glede na vrednost spornega predmeta za sojenje pristojna okrožna sodišča.

4. V obravnavanem primeru gre za premoženjskopravni spor, vrednost spornega predmeta znaša 569,40 EUR. Ravno tako ni podana nobena od izjem iz drugega odstavka 32. člena ZPP. Ni namreč mogoče šteti, da gre za izjemo po 7. točki drugega odstavka 32. člena ZPP, da gre torej za gospodarski spor, saj je tožena stranka društvo. Društva pa niso navedena med subjekti iz 1. točke prvega odstavka 481. člena ZPP, za katere se uporabljajo pravila o gospodarskih sporih.

5. Ker predmetni spor ne sodi med gospodarske spore in je za odločitev v sporu glede na vrednost spornega predmeta stvarno pristojno okrajno sodišče, je, upoštevaje pravila o krajevni pristojnosti (48. člen ZPP), za sojenje v tej zadevi pristojno Okrajno sodišče na Ptuju.

6. Glede na obrazloženo je Vrhovno sodišče odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa (prvi odstavek 25. člena ZPP).

ZPP člen 24, 24/1, 25, 32, 32/2, 481, 481/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 395/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-03-30

Anton Frantar (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - materialno procesno vodstvo - sklepčnost tožbe - povrnitev škode

Pogoji iz 367. a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Tožnik je zahteval plačilo odškodnine v višini 3.160,00 EUR, ker si je v kuhinji Zavoda za prestajanje kazni zapora A. ob zaužitju jogurtove strnjenke z višnjami poškodoval zob, ko je nepričakovano ugriznil v višnjo s koščico. Ocenjuje, da so zaposleni v kuhinji ravnali malomarno, ker niso pregledali višenj, na previdnost pri uživanju hrane pa tudi niso opozorili.

2. Sodišče prve stopnje je njegov tožbeni zahtevek v celoti zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

4. Predlog za dopustitev revizije vlaga tožnik. Ocenjuje, da sodišči nista opravili materialno procesnega vodstva, pa bi ga morali. Opozarja, da sodišče prve stopnje ni opravilo dokaznega postopka, njegovemu postopanju pa je pritrdilo tudi sodišče druge stopnje. Za zavrnitev dokaznih predlogov po njegovi oceni sodišči tudi nista podali zahtevanih razlogov. Ocenjuje, da se Vrhovno sodišče z zahtevo o potrebnem materialno procesnem vodstvu ni prav pogosto ukvarjalo in predlaga dopustitev revizije glede pravnega vprašanja aktivne vloge sodišča, ki se nanaša na opozorilo stranki glede podanega nepopolnega procesnega gradiva, ter glede materialno procesnega vodstva. Zahteva povračilo stroškov predloga.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni, in je tožnikov predlog za dopustitev revizije zavrnilo (četrti odstavek 367.c člena ZPP).

8. Odločitev, da tožnik sam krije svoje stroške tega postopka, temelji na prvem odstavku 165. člena ZPP in prvem odstavku 154. člena ZPP ter je zajeta z izrekom te odločbe.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.