VSRS sodba VIII ips 287/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-05-09

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel, Borut Vukovič, mag. Irena Žagar

odpoved pogodbe o zaposlitvi - poslovni razlog - skrbnost - odpoved pogodbe o zaposlitvi starejšemu delavcu - izpolnjevanje pogojev za upokojitev - delavci pred upokojitvijo

Tožena stranka ima sicer prav, da brez delavčeve izjave o uveljavljanju posebnih pogojev za upokojitev delodajalec niti ne more (ker jih pri ZPIZ-u ne more pridobiti) niti ni dolžan upoštevati posebnih pogojev za upokojitev pri podaji odpovedi. Delodajalec ne sme biti podvržen pravni negotovosti, pri kateri bi bil vezan na okoliščine, pri katerih delavec brez obvestila delodajalcu uveljavlja ugodnosti, ki so odvisne izključno od njegove odločitve. Vendar mora delodajalec ob tem pokazati določeno mero skrbnosti, ki je vsaj v tem, da povpraša delavca, ali bo uveljavljal kake posebne ugodnosti, in da glede na informacije, ki jih pridobi od njega, opravi poizvedbo pri ZPIZ-u. Delodajalec to možnost ima in delavca tozadevno ne varujejo določbe o varstvu osebnih podatkov.

II. Tožena stranka mora tožeči stranki povrniti stroške postopka v znesku 983,22 EUR v 15 dneh, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od prvega dne po izteku roka za prostovoljno izpolnitev obveznosti do plačila.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožničinem zahtevku za ugotovitev nezakonitosti redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga z dne 26. 8. 2014. Posledično je ugodilo reparacijskemu zahtevku do vključno 4. 9. 2015, ko je sodno razvezalo pogodbo o zaposlitvi. Toženi stranki je naložilo v plačilo trinajst bruto plač denarnega povračila zaradi sodne razveze. Ugotovilo je, da je tožnici ob podaji izpodbijane odpovedi manjkalo manj kot pet let delovne dobe do izpolnitve pogojev za pridobitev pravice do starostne pokojnine, odpoved pa je bila podana brez njenega soglasja, zato je v nasprotju z določbo 114. člena Zakona o delovnih razmerjih (ZDR-1, Ur. l. RS, št. 21/2013 in naslednji). Tožnica je v času podaje odpovedi izpolnila pogoje glede posebnega varstva pred odpovedjo, ker je uveljavljala znižanje starostne meje za pridobitev pravice do pokojnine zaradi dveh otrok.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je tožena stranka vložila revizijo zaradi zmotne uporabe materialnega prava in bistvenih kršitev določb pravdnega postopka. Navaja, da je tožnica ni seznanila s tem, da namerava pri upokojitvi uveljavljati skrb za otroka kot razlog za znižanje upokojitvene starosti. Tožena stranka je imela ob odpovedi izračun, ki je kazal na to, da bi tožnica šele čez pet let izpolnila pogoje za upokojitev. Argumentacija, po kateri bi morala tožena stranka vedeti za tožničino uveljavljanje posebnega subjektivnega pogoja pri upokojitvi, je pravno nevzdržna. Takega podatka delodajalec ne more pridobiti od delavke in Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije (ZPIZ). Delodajalec je pri podaji odpovedi lahko vezan le na objektivne okoliščine, ki jih lahko preveri, zato bi mu morala tožnica posredovati podatek o posebnem uveljavljanju znižanja starostnega pogoja za upokojitev. Sicer je bila tožnica z zatrjevanjem posebnega pogoja za upokojitev prekludirana in sodišče dokazov glede tega ne bi smelo upoštevati. Primarni in podredni tožbeni zahtevek sta se prekrivala, zato je ugodilni del sodbe nezakonit.

4. Revizija je bila v skladu s 375. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) vročena tožnici, ki predlaga njeno zavrnitev.

6. Revizija je izredno pravno sredstvo zoper pravnomočno sodbo, izdano na drugi stopnji (prvi odstavek 367. člena ZPP). Revizijsko sodišče preizkusi izpodbijano sodbo samo v tistem delu, v katerem se izpodbija z revizijo, in v mejah razlogov, ki so v njej navedeni (prvi odstavek 371. člena ZPP).

7. Neutemeljen je revizijski očitek o prekluziji tožničine navedbe o pogojih za upokojitev in posledični kršitvi določbe pravdnega postopka iz prvega odstavka 339. člena ZPP. Tožnica je že do prvega naroka za glavno obravnavo navajala, da ji tožena stranka ne bi smela odpovedati pogodbe o zaposlitvi, ker ji je manjkalo manj kot pet let delovne dobe do upokojitve. V dopisu ZPIZ z dne 7. 11. 2014, ki je bil v pripravljalni vlogi z dne 12. 12. 2014 priložen kot dokaz teh navedb, pa je izrecno navedeno, da je pri izračunu datuma upoštevano uveljavljanje skrbi za otroke. Tožena stranka se je tako lahko argumentirano odzvala na tako navedbo in dokaz, zato do prekluzije ni prišlo.

8. Revizija neutemeljeno uveljavlja bistveno kršitev določb pravdnega postopka (prvi odstavek 339. člena ZPP v zvezi s 182. členom ZPP), ker je v tožbi prišlo do navidezne kumulacije podrednih zahtevkov, sodišče prve stopnje pa pri svoji odločitvi v izreku navideznosti ni upoštevalo. Revizijsko sodišče se strinja z oceno, da je šlo za navidezno kumulacijo podrednih zahtevkov in da bi moralo sodišče prve stopnje odločiti ne glede na navideznost kumulacije zahtevkov, tj. ugoditi že t.i. primarnemu zahtevku in določno obrazložiti, kdaj sploh lahko pride do podrednega uveljavljanja zahtevkov. Vendar ta postopkovna nedoslednost tu ne preraste v bistveno kršitev določb pravdnega postopka, saj ni izkazanega vpliva na zakonitosti sodbe, tožena stranka pa ga niti obrazloženo ne pojasni. Absolutne bistvene kršitve v zvezi z izrekom prvostopenjske sodbe ne uveljavlja.

9. Po določbi prvega odstavka 114. člena ZDR-1 delodajalec ne sme delavcu, ki je dopolnil starost 58 let, ali delavcu, ki mu do izpolnitve pogojev za starostno upokojitev manjka do pet let pokojninske dobe, brez njegovega pisnega soglasja odpovedati pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga, dokler delavec ne izpolni pogojev za pridobitev pravice do starostne pokojnine. V skladu z določbo tretjega odstavka 114. člena ZDR-1 lahko delodajalec z namenom ugotavljanja izpolnjevanja pogojev iz prvega odstavka tega člena pridobi podatke iz zbirk ZPIZ-a.

10. Tožnica je imela z direktorjema tožene stranke 17. 7. 2014 sestanek, na katerem ji je bilo predočeno, da ji namerava ta odpovedati pogodbo o zaposlitvi iz poslovnega razloga. Dogovorjeno je bilo, da tožnica in tudi direktorja tožene stranke pri ZPIZ-u preverijo pogoje za upokojitev in se pridobljeni podatek posreduje toženi stranki. Tožnica je na tem sestanku že omenila, da ima manj kot pet let pokojninske dobe do upokojitve (sicer brez določne utemeljitve). Še preden je uspela pridobiti podatek o datumu izpolnitve pogojev od ZPIZ-a je imela tožena stranka z njo sestanek dne 26. 8. 2014, ko ji je tudi odpovedala pogodbo o zaposlitvi iz poslovnega razloga. Iz dopisa ZPIZ-a z dne 7. 11. 2014, ki ga je pridobila tožnica, izhaja, da bi izpolnila pogoje za upokojitev ob znižanju starostne meje zaradi otrok dne 13. 8. 2019.

11. Ob tako ugotovljenem dejanskem stanju je pravilna presoja sodišča druge stopnje, da je redna odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga nezakonita, ker je v nasprotju s prvim odstavkom 114. člena ZDR-1. Tožnica je zatrjevala izpolnjevanje pogojev za varstvo pred odpovedjo po določbi 114. člena ZDR-1. Ni sicer izrecno izpostavila predvidenega uveljavljanja znižanja starostne meje zaradi varstva otrok, se je pa zavezala pridobiti informacijo o pogojih upokojitve pri ZPIZ-u. Tožena stranka je pristala, da bo počakala na informacijo, nato pa je kljub dogovoru odpovedala pogodbo o zaposlitvi. Z revizijskimi navedbami, ki nasprotujejo takim dejanskim ugotovitvam, tožena stranka uveljavlja nedovoljen revizijski razlog (tretji odstavek 370. člena ZPP).

12. Tožena stranka je imela tudi sama možnost v skladu s tretjim odstavkom 114. člena ZDR-1 pridobiti podatke o pogojih tožničine upokojitve. Svojo odpoved je glede upokojitvenih pogojev najprej utemeljila le z informativnim spletnim izračunom, ki je bil kar za pet let manj ugoden (predvidena upokojitev v letu 2025) kot izračun ZPIZ-a z dne 4. 2. 2015 (predvidena upokojitev z 2020), ki ga je pridobila v času sodnega postopka in v katerem ni upoštevano posebno znižanje. Pred odpovedjo ni zaprosila za informacijo kljub dogovoru dne 17. 7. 2014, niti ni počakala, da informacijo pridobi tožnica. Tožena stranka ima sicer prav, da brez delavčeve izjave o uveljavljanju posebnih pogojev za upokojitev delodajalec niti ne more (ker jih pri ZPIZ-u ne more pridobiti) niti ni dolžan upoštevati posebnih pogojev za upokojitev pri podaji odpovedi. Delodajalec ne sme biti podvržen pravni negotovosti, pri kateri bi bil vezan na okoliščine, pri katerih delavec brez obvestila delodajalcu uveljavlja ugodnosti, ki so odvisne izključno od njegove odločitve. Vendar mora delodajalec ob tem pokazati določeno mero skrbnosti, ki je vsaj v tem, da povpraša delavca, ali bo uveljavljal kake posebne ugodnosti, in da glede na informacije, ki jih pridobi od njega, opravi poizvedbo pri ZPIZ-u. Delodajalec to možnost ima in delavca tozadevno ne varujejo določbe o varstvu osebnih podatkov. Tožena stranka poizvedb ni naredila in je prepustila iniciativo glede poizvedb na ZPIZ tožnici, vendar na rezultate poizvedb ni počakala, kljub poprejšnjemu dogovoru. V takšnih okoliščinah je bila odpoved pogodbe o zaposlitvi nezakonita, saj je tožnica nameravala uveljavljati znižanje starostne meje, kar je upošteval tudi ZPIZ pri informativnem izračunu, ki ga je izdelal po njeni poizvedbi.

13. Glede na navedeno in v skladu s 378. členom ZPP je revizijsko sodišče revizijo zavrnilo kot neutemeljeno.

14. Tožena stranka mora tožeči stranki povrniti stroške odgovora na revizijo (prvi odstavek 165. člena ZPP). Ti vsebujejo stroške odvetniškega zastopanja po določbah Zakona o odvetniški tarifi (ZOdvT, Ur. l. RS, št. 67/2008 in naslednji): 786 EUR za zastopanje v revizijskem postopku (tar. št. 3300), 20 EUR administrativnih stroškov (tar. št. 6002) in 22 % DDV na vrednost storitev. Skupno mora torej tožena stranka tožeči stranki povrniti stroške revizijskega postopka v višini 983,22 EUR.

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 114, 114/1, 114/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.