TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 1/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-01-11

Anton Frantar (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po najvišjem sodišču v državi - postopek razglasitve pogrešane osebe za mrtvo - mednarodna pristojnost slovenskega sodišča

Določitev krajevno pristojnega sodišča po Vrhovnem sodišču v postopku razglasitve pogrešanca za mrtvega.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Radovljici.

1. Predlagateljica je 5. 12. 2017 podala predlog za začetek postopka razglasitve pogrešanca za mrtvega, in sicer B. B., roj. ... Navaja, da je solastnica nepremičnine parc. št. 105/3 k. o. .... Pri nepremičnini je vpisana služnostna pravica dosmrtnega stanovanja in stvarno breme popolne preskrbe v korist B. B. Nasprotni udeleženec je bil rojen na naslovu ... v Bohinski Bistrici. Poročil se je z A. A. ... v Ljubljani, njegovo takratno bivališče je bilo v Ljubljani ...

2. Krajevna pristojnost v nepravdnem postopku se po splošnem pravilu o pristojnosti ravna po stalnem ali začasnem prebivališču osebe, zoper katero je vložen predlog. Če ta okoliščina ni znana, krajevno pristojno sodišče določi Vrhovno sodišče (prvi in peti odstavek 12. člena Zakona o nepravdnem postopku - v nadaljevanju ZNP).

3. Za odločanje v zadevi je krajevno pristojno Okrajno sodišče v Radovljici.

4. V konkretnem primeru ni mogoče ugotoviti niti državljanstva niti (zadnjega) stalnega ali začasnega prebivališča nasprotnega udeleženca, zato po doslej zbranih podatkih ni mogoče izključiti mednarodne pristojnosti slovenskega sodišča (tretji odstavek 48. in 78. člen Zakona o mednarodnem zasebnem pravu in postopku). Vrhovno sodišče je v skladu s petim odstavkom 12. člena ZNP odločilo, da se kot krajevno pristojno sodišče za odločanje v tej nepravdni zadevi določi Okrajno sodišče v Radovljici. Pri tem je upoštevalo, da je bil nasprotni udeleženec rojen na območju tega sodišča, v zemljiško knjigo katerega je tudi vpisana njegova služnostna pravica dosmrtnega stanovanja in stvarno breme popolne preskrbe pri nepremičnini parc. št. 105/3 k. o. ...

Zakon o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (1999) - ZMZPP  - člen 48, 48/3, 78

Zakon o nepravdnem postopku (1986) - ZNP  - člen 12, 12/5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 395/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-02-01

Anton Frantar (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - odgovornost upravljalca smučišča - padec na smučišču - pojem nevarnega mesta - ledena plošča

- ali je ledena ploskev zatrjevanih razsežnosti na smučišču predstavljala neprilagojeno, nevarno mesto, na katero bi upravljalec smučišča moral ustrezno opozarjati,

- ali je odločitev sodišča druge stopnje, da sta toženki v celoti odgovorni za tožnici nastalo škodo, materialnopravno pravilna in v skladu z obstoječo sodno prakso.

- Ali je ledena ploskev zatrjevanih razsežnosti na smučišču predstavljala neprilagojeno, nevarno mesto, na katero bi upravljalec smučišča moral ustrezno opozarjati?

- Ali je odločitev sodišča druge stopnje, da sta toženki v celoti odgovorni za tožnici nastalo škodo, materialnopravno pravilna in v skladu z obstoječo sodno prakso?

1. Sodišče prve stopnje je toženkama naložilo solidarno plačilo 22.752,35 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, v presežku pa je tožbeni zahtevek zavrnilo. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi tožnice glede pravdnih stroškov, v preostanku pa je njeno pritožbo ter v celoti pritožbo toženk zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo. Odločilo je še, da pravdni stranki sami krijeta vska svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje sta toženki vložili predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjujeta zmotno uporabo materialnega prava. Predlagata dopustitev revizije glede vprašanj: 1) ali je odločitev sodišča druge stopnje, da je dokazan obstoj ledene ploskve na smučišču, materialnopravno pravilna; 2) ali je ledena ploskev zatrjevanih razsežnosti na smučišču predstavljala neprilagojeno, nevarno mesto, na katero bi upravljalec smučišča moral ustrezno opozarjati, in 3) ali je odločitev sodišča druge stopnje, da sta toženki v celoti odgovorni za tožnici nastalo škodo, materialnopravno pravilna in v skladu z obstoječo sodno prakso. Pomembnost predlaganih vprašanj utemeljujeta z zagotovitvijo pravne varnosti in enotne uporabe prava. Zatrjujeta odstop od sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede vprašanj, navedenih v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

Zakon o varnosti na smučiščih (2002) - ZVSmuč  - člen 4, 10

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 11/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-02-01

Anton Frantar (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Janez Vlaj

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - prebivališče stranke - sedež stranke - sedež pooblaščenca

Upoštevaje dejstvo, da ima območna enota toženke sedež v Novi Gorici, kjer je tudi prebivališče tožnice in sedež odvetniške družbe, ki jo je pooblastila za zastopanje v zadevi, sodišče ocenjuje, da bo dokazni postopek mogoče hitreje in z manjšimi stroški izvesti pred Okrajnim sodiščem v Novi Gorici.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Novi Gorici.

1. Med pravdnima strankama je v teku pravdni postopek zaradi plačila dnevnega nadomestila in plačila invalidnine na podlagi pogodbe o življenjskem zavarovanju z dodatnim nezgodnim zavarovanjem. Tožnica v vlogi z dne 20. 9. 2017 predlaga prenos pristojnosti na Okrajno sodišče v Novi Gorici iz razlogov smotrnosti. Navaja, da bo toženko, kot izhaja iz odgovora na tožbo, zastopala pooblaščenka G. H. iz Območne enote Nova Gorica, kamor naj bi se tudi vročala vsa pisanja.

3. Temelj prenosa krajevne pristojnosti po 67. členu Zakona o pravdnem postopku je na načelu ekonomičnosti. Vrhovno sodišče lahko določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek. Upoštevaje dejstvo, da ima območna enota toženke sedež v Novi Gorici, kjer je tudi prebivališče tožnice in sedež odvetniške družbe, ki jo je pooblastila za zastopanje v zadevi, sodišče ocenjuje, da bo dokazni postopek mogoče hitreje in z manjšimi stroški izvesti pred Okrajnim sodiščem v Novi Gorici.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 2/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-01-11

Anton Frantar (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po najvišjem sodišču v državi - postopek razglasitve pogrešane osebe za mrtvo - mednarodna pristojnost slovenskega sodišča

Vrhovno sodišče je v skladu s petim odstavkom 12. člena ZNP odločilo, da se kot krajevno pristojno sodišče za odločanje v tej nepravdni zadevi določi Okrajno sodišče v Radovljici. Pri tem je upoštevalo, da je bila nasprotna udeleženka rojena na območju tega sodišča, v zemljiško knjigo katerega je tudi vpisana njena služnostna pravica dosmrtnega stanovanja in stvarno breme.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Radovljici.

1. Predlagateljica je 5. 12. 2017 podala predlog za začetek postopka dokazovanja smrti A. A., roj. ..., ki naj bi umrla dne ... Navaja, da je solastnica nepremičnine parc. št. 105/3 k. o. ... Pri nepremičnini je vpisana služnostna pravica dosmrtnega stanovanja in stvarno breme popolne preskrbe v korist nasprotne udeleženke. Nasprotna udeleženka je bila rojena na naslovu ... v Bohinjski Bistrici, v času poroke z M. M. je živela v Ljubljani, nato je z možem zbežala v tujino, kjer je tudi umrla.

2. Krajevna pristojnost v nepravdnem postopku se po splošnem pravilu o pristojnosti ravna po stalnem ali začasnem prebivališču osebe, zoper katero je vložen predlog. Če ta okoliščina ni znana, krajevno pristojno sodišče določi Vrhovno sodišče (prvi in peti odstavek 12. člena Zakona o nepravdnem postopku - ZNP).

3. Za odločanje v zadevi je krajevno pristojno Okrajno sodišče v Radovljici.

4. V konkretnem primeru ni mogoče ugotoviti niti državljanstva niti (zadnjega) stalnega ali začasnega prebivališča nasprotne udeleženke, zato po doslej zbranih podatkih ni mogoče izključiti mednarodne pristojnosti slovenskega sodišča (tretji odstavek 48. in 78. člen Zakona o mednarodnem zasebnem pravu in postopku). Vrhovno sodišče je v skladu s petim odstavkom 12. člena ZNP odločilo, da se kot krajevno pristojno sodišče za odločanje v tej nepravdni zadevi določi Okrajno sodišče v Radovljici. Pri tem je upoštevalo, da je bila nasprotna udeleženka rojena na območju tega sodišča, v zemljiško knjigo katerega je tudi vpisana njena služnostna pravica dosmrtnega stanovanja in stvarno breme popolne preskrbe pri nepremičnini parc. št. 105/3 k. o. ...

Zakon o nepravdnem postopku (1986) - ZNP  - člen 12, 12/5

Zakon o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (1999) - ZMZPP  - člen 48, 48/3, 78

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 159/2018-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-16

Marjana Lubinič (preds.), Borut Vukovič (poroč.), mag. Irena Žagar

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - odškodninska odgovornost delavca - premoženjska škoda

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilna presoja sodišča druge stopnje, da je tožeči stranki nastala premoženjska škoda, če odtujena premična stvar še obstaja, torej če ni na primer uničena ali pokvarjena.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilna presoja sodišča druge stopnje, da je tožeči stranki nastala premoženjska škoda, če odtujena premična stvar še obstaja, torej če ni na primer uničena ali pokvarjena.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek tožeče stranke za plačilo 14.400,00 EUR. Presodilo je, da tožeča stranka ni upravičena do odškodnine zaradi premoženjske škode, ki naj bi nastala zaradi odtujitve stroja s strani toženke, ker ima tožeča stranka še stvarnopravni vrnitveni zahtevek in ni izključena možnost, da ne bi mogla dobiti nazaj odtujenega stroja.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožeče stranke in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbenemu zahtevku ugodilo. Ker je toženka protipravno odtujila stroj tožeče stranke, je odškodninski zahtevek za povračilo premoženjske škode utemeljen.

3. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije. Navaja, da odtujen stroj ni bil uničen in da je shranjen v kazenskem postopku, ki se vodi zoper njo. V tem kazenskem postopku je tudi priglašen premoženjskopravni zahtevek tožeče stranke, kar kaže na litispedenco. Če premična stvar, ki je odtujena, še obstaja, potem še ni nastala premoženjska škoda v višini njene vrednosti. Tožeča stranka lahko še pridobi nazaj odtujeni stroj.

4. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, zato je revizijo dopustilo v tako začrtanem obsegu (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367.a, 367.c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 197/2018-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-11-20

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - odškodninska odgovornost - neizvedba dokaza z zaslišanjem priče

Revizija se dopusti glede vprašanja pravilne uporabe materialnega prava o odškodninski odgovornosti toženca in glede bistvene kršitve določb postopka zaradi neizvedbe dokaza z zaslišanjem prič.

Revizija se dopusti glede vprašanja pravilne uporabe materialnega prava o odškodninski odgovornosti toženca in glede bistvene kršitve določb postopka zaradi neizvedbe dokaza z zaslišanjem prič.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je toženec dolžan tožniku plačati odškodnino v znesku 13.223,06 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 8. 8. 2012 do plačila, v preostalem pa je tožbeni zahtevek zavrnilo. Tožencu je naložilo še plačilo stroškov postopkov tožnika s sodnimi taksami in stroškov izvedenine. Zaključilo je, da je podana krivdna odgovornost toženca zaradi kršitve več predpisov o varnosti in zdravju pri delu.

2. Sodišče druge stopnje se je strinjalo s pravno presojo prvostopenjskega sodišča, zato je zavrnilo pritožbi obeh strank in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije glede pravilne uporabe materialnega prava o odškodninski odgovornosti toženca ter s tem v povezavi glede bistvene kršitve določb postopka zaradi zavrnitve predlaganih dokazov za zaslišanje prič.

5. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami) dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Vrhovno sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa nižjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP glede vprašanj, navedenih v izreku tega sklepa, zato je revizijo dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep Dsp 5/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-11-06

Marjana Lubinič (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), Borut Vukovič

obnova postopka - nedovoljena pritožba zoper sklep višjega sodišča - zavrženje pritožbe

Pritožba je po 357.a členu ZPP predvidena le zoper sklep sodišča druge stopnje o razveljavitvi sodbe (ne sklepa) in vrnitvi zadeve sodišču prve stopnje. V obravnavanem primeru je bilo na prvi stopnji odločeno s sklepom in ne s sodbo; sodišče druge stopnje je torej razveljavilo sklep (in ne sodbe) sodišča prve stopnje.

Ker v takšnem primeru pritožba zoper sklep o razveljavitvi odločbe sodišča prve stopnje ni predvidena, je revizijsko sodišče obe pritožbi zavrglo kot nedovoljeni (šesti odstavek 357.a člena ZPP v povezavi s 346. in 352. členom ZPP).

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog tožnice za obnovo postopka, sodišče druge stopnje pa je ta sklep razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek. Ugotovilo je, da obnovitvena razloga iz 9. in 10 točke 394. člena ZPP nista podana, vendar se je tožnica sklicevala tudi na razlog iz 11. točke 394. člena ZPP, s katerim pa se sodišče prve stopnje sploh ni ukvarjalo. Zato je zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek.

2. Toženka je vložila pritožbo, v kateri izraža nestrinjanje z odločitvijo sodišča druge stopnje, in sicer da bi se sodišče druge stopnje do obnovitvenega razloga iz 11. točke 394. člena ZPP lahko samo opredelilo in bi pri tem moralo vpogledati le kazensko odločbo (v tožničini kazenski zadevi). Stranski intervenient pa v svoji pritožbi navaja, da očitno ni podan niti obnovitveni razlog iz 11. točke 394. člena ZPP, tožnica pa se na ta razlog tudi ni ustrezno sklicevala.

4. Pritožba je po 357.a členu ZPP predvidena le zoper sklep sodišča druge stopnje o razveljavitvi sodbe (ne sklepa) in vrnitvi zadeve sodišču prve stopnje. V obravnavanem primeru je bilo na prvi stopnji odločeno s sklepom

in ne s sodbo; sodišče druge stopnje je torej razveljavilo sklep (in ne sodbe) sodišča prve stopnje.

5. Ker v takšnem primeru pritožba zoper sklep o razveljavitvi odločbe sodišča prve stopnje ni predvidena, je revizijsko sodišče obe pritožbi zavrglo kot nedovoljeni (šesti odstavek 357.a člena ZPP v povezavi s 346. in 352. členom ZPP).

V skladu z enotno sodno prakso se v takšnem primeru izda sklep in ne sodba.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 346, 352, 357a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 264/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-11

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - VARSTVO POTROŠNIKOV

dopuščena revizija - varstvo kupcev stanovanj - obročno plačilo kupnine - zadržanje dela kupnine

Revizija se dopusti glede vprašanja, kdaj je kupec upravičen, da ne plača nobenega obroka, če niso izpolnjeni pogoji po prvem odstavku 12. člena ZVKSES, in kdaj ima le pravico zadržati 10 % kupnine na podlagi prvega odstavka 15. člena ZVKSES.

Revizija se dopusti glede vprašanja, kdaj je kupec upravičen, da ne plača nobenega obroka, če niso izpolnjeni pogoji po prvem odstavku 12. člena ZVKSES, in kdaj ima le pravico zadržati 10 % kupnine na podlagi prvega odstavka 15. člena ZVKSES?

1. Toženka je kupila nepremičnino, svojo lastninsko pravico vpisala v zemljiško knjigo, pri tem pa ni poravnala celotnega zneska kupnine, zaradi česar je tožnik vložil tožbo za plačilo preostanka.

2. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku ugodilo.

3. Pritožbeno sodišče je pritožbi toženke delno ugodilo ter sodbo sodišča prve stopnje delno spremenilo tako, da mora toženka tožniku plačati še znesek 19.400,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

4. Toženka zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga predlog za dopustitev revizije glede naslednjih vprašanj:

- Ali pride v poštev za tolmačenje pravic kupca 15. člen ZVKSES v primerih, kadar ni sklenjen dogovor v skladu z 13. členom ZVKSES in niso zagotovljena zavarovanja v skladu s 13. členom ZVKSES?

- V čem se razlikuje situacija, ko je kupec upravičen, da ne plača nobenega obroka, če niso izpolnjeni pogoji po prvem odstavku 12. člena ZVKSES, in situacija, ko ima pravico zadržati 10 % kupnine na podlagi prvega odstavka 15. člena ZVKSES?

6. Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99 in nadaljnji) dopusti revizijo, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava in za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega določitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

7. Ker so v tem primeru izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije po 367.a členu ZPP, je revizijsko sodišče dopustilo revizijo z vprašanjem, kot izhaja iz izreka sklepa.

Zakon o varstvu kupcev stanovanj in enostanovanjskih stavb (2004) - ZVKSES  - člen 12, 12/1, 15, 15/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 151/2008
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-04

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - nepravdni postopek - delitev solastnine - zavrženje predloga za dopustitev revizije

V postopku za delitev stvari v solastnini ZNP revizije ne predvideva. Zato je tudi Vrhovno sodišče ne more dopustiti.

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da bo opravilo civilno delitev nepremičnin, ki so v solastnini obeh udeležencev.

2. Sodišče druge stopnje je predlagateljičino pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Predlog za dopustitev revizije vlaga predlagateljica.

5. Vrhovno sodišče je ob njegovi presoji uporabilo besedilo Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) pred novelo ZPP - E. Po prehodni določbi tretjega odstavka 125. člena novele ZPP - E se postopek, ki se je začel pred začetkom uporabe novele, pred sodiščem druge stopnje in pred Vrhovnim sodiščem nadaljuje po določbah noveliranega zakona le, če je odločba, s katero se postopek pred sodiščem prve stopnje konča, izdana po začetku uporabe tega zakona. Sodišče prve stopnje je sklep izdalo pred uveljavitvijo novele 14. 9. 2017.

6. Zakon o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP) v 34. členu določa, da je v nepravdnem postopku revizija dovoljena le, če to določa zakon. V postopku za delitev stvari v solastnini (119. do 126. člen ZNP) revizije ne predvideva. Zato je tudi Vrhovno sodišče ne more dopustiti (četrti odstavek 367. člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP).

7. Nedovoljen predlog za dopustitev revizije je Vrhovno sodišče zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/4

Zakon o nepravdnem postopku (1986) - ZNP  - člen 34, 37, 119

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.