VSRS Sklep VIII DoR 103/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-01-24

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Borut Vukovič

predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga - pravočasnost predloga - priporočena pošiljka - dokazilo

Priporočena pošiljka je tista pošiljka, ki se kot taka evidentira ob sprejemu. Predlagatelju ni uspelo dokazati, da je zadnji dan roka oddal pošiljko priporočeno, in bi se ta štela za pravočasno.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je tožena stranka dolžna tožniku plačati odškodnino v višini 104.377,70 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 12.9.2009 do plačila. Višji tožbeni zahtevek, to je razliko do zahtevanega zneska 157.500 EUR, je zavrnilo. Odločilo je tudi o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnika delno ugodilo in priznani znesek zvišalo na 138.500 EUR, spremenilo pa je tudi odločitev o teku zamudnih obresti.

3. Tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije zoper pravnomočno sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča Pdp 71/2016 z dne 6. 10. 2016 glede vprašanja, ali sta sodišči druge in prve stopnje kršili pravila o dokaznem bremenu in načelo afirmativne litiskontestacije, ki jih v 212. in 214. členu določa Zakon o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. št. 26/99 s spremembami) in ali je v skladu v skladu z navedenimi določili dopustno presoditi, da je prerekanje tožbenega zahtevka iz previdnosti in pogojno oz. podredno prerekanje, brez navajanja konkretnih in substanciranih razlogov, dovolj konkretizirano in substancirano. Zastavlja tudi vprašanje, kako skope morajo biti navedbe tožene stranke o prerekanju navedb tožeče stranke, da se v skladu z določbo drugega odstavka 214. člena ZPP šteje, da so navedbe tožene stranke nekonkretizirane in nesubstancirane in da se štejejo dejstva, ki jih navaja tožeča stranka, kot priznana. Vprašanje je tudi, ali je tožbeni zahtevek utemeljen po višini ob uporabi primerljive sodne prakse Vrhovnega sodišča oz., ali je bila tožniku prisojena pravična denarna odškodnina glede na obseg škode, ki jo je utrpel.

4. Predlog za dopustitev revizije je prepozen.

5. Iz žiga na povratnici izhaja, da je pooblaščenka predlagatelja 25. 10. 2016 prejela sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča Pdp 71/2016. Rok za oddajo priporočene pošiljke je glede na datum prejema te sodbe potekel 24. 11. 2015. Iz žiga Vrhovnega sodišča izhaja, da je bila pošiljka 25. 11. 2016 prinesena osebno ob 14.58. Vloženih je bilo pet izvodov predloga s prilogami. Pošiljka ni bila prejeta v ovojnici.

6. ZPP v 367b. členu določa, da mora predlog za dopustitev revizije stranka podati v 30 dneh po vročitvi pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje. V 112. členu ZPP je določeno, da je vloga, ki je vezana na rok, vložena pravočasno, če je izročena pristojnemu sodišču, preden se rok izteče. Pošiljka mora ta dan prispeti na sodišče ali mora biti oddana priporočeno, da šteje za pravočasno. Če je vloga poslana po pošti priporočeno, se šteje dan oddaje na pošto za dan izročitve sodišču, na katero je naslovljena.

7. Ker pošiljka ni bila v ovojnici, iz katere bi bilo mogoče ugotoviti kdaj in kot kakšna pošiljka je bila oddana, je sodišče predlagatelja zaprosilo za potrdilo o oddaji pošiljke. Ta je predložil račun podjetja A. o plačilu poštnine za priporočeno pošiljko, ki je tehtala med 250 gr do 500 gr. Račun je bil izdan 24. 11. 2016, iz računa pa ni razvidno, kdaj je bila pošiljka oddana in tudi ne, na koga je bila naslovljena. Priložil je še obrazec podjetja B., d. o. o., iz Ljubljane, na katerem je naveden pošiljatelj, to je odvetnica predlagatelja in prejemnik. Na obrazcu je žig Vrhovnega sodišča, da je bila pošiljka prejeta 25. 11. 2016. Iz naknadno predložene dokumentacije ni bilo razvidno, da je šlo za priporočeno pošiljko. Zato je sodišče ponovno zaprosilo predlagatelja za dokazilo o oddaji priporočene pošiljke. Iz njegovega odgovora izhaja, da s potrdilom ne razpolaga. Priložil pa je kopijo ovojnice, ki naj bi bila enaka kot tista, v katero je bila vložena sporna pošiljka.

8. Priporočena pošiljka je tista pošiljka, ki se kot taka evidentira ob sprejemu. Predlagatelju ni uspelo dokazati, da je zadnji dan roka oddal pošiljko priporočeno, in bi se ta štela za pravočasno. Kopija predložene ovojnice ne dokazuje ničesar. Sodišče je stehtalo poslano pošiljko, ta tehta preko 4000 gramov. To pomeni, da gre za paket, ki mora biti ob sprejemu prav tako evidentiran kot priporočena pošiljka. Predlagatelj je predložil račun podjetja A. za priporočeno pošiljko, vendar podatki o teži pošiljke dokazujejo, da gre za drugo pošiljko. Prav tako iz računa ni razviden naslovnik. Predložil je tudi obrazec podjetja B., d. o. o, ki ne dokazuje, da gre za priporočeno pošiljko in tudi ne, kakšna povezava je med izvajalcema storitev. Predlagatelj je dokazal le, kdaj je bila pošiljka vročena, na pa kot kakšna je bila oddana. Ker ni dokazal, da je bila oddana kot priporočena pošiljka, in ker je pošiljka prispela na Vrhovno sodišče po izteku roka, je prepozna.

9. Glede na navedeno je sodišče na podlagi 377. člena ZPP predlog zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.