TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 369/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-12-06

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - pogodba o finančnem leasingu - poslovni prostor - posojilo v tuji valuti - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožnik zahteval ugotovitev ničnosti pogodbe o finančnem leasingu poslovnega prostora v izmeri 94,91 m2 v prvem nadstropju trgovsko poslovnega centra, ki jo je 25. 3. 2004 sklenil s toženko, ter vračilo plačila vseh obrokov leasinga in drugih v zvezi s pogodbo poravnanih obveznosti (I. točka izreka). Tožniku je naložilo povračilo pravdnih stroškov toženke (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije v smislu presoje ustavnosti in zakonitosti obeh izpodbijanih sodb ter neveljavnosti oziroma ničnosti sporne pogodbe o finančnem leasingu nepremičnine.

5. Predpostavke za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso izpolnjene. Skladno z določbo drugega odstavka 367.c člena istega zakona je zato Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 169/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-11-29

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - uslužbenka pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Drug tehten razlog je lahko tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, pri kateri gre za vprašanje, ali se po kriteriju razumnega opazovalca v javnosti ustvarja videz, da naj bi vsi sodniki danega sodišča zaradi določene okoliščine ne mogli prosto odločati po svoji vesti. Okoliščina, da je udeleženka v postopku zaposlena na sodišču, pred katerim je v teku konkretni postopek, je po ustaljeni sodni praksi Vrhovnega sodišča takšna okoliščina.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Celju.

1. Predlagatelj je pred Okrajnim sodiščem v Slovenj Gradcu vložil predlog za razdružitev skupnega premoženja nekdanjih zakoncev v nepravdnem postopku. Hkrati je predlagal prenos pristojnosti na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Utemeljuje ga s pojasnilom, da je nasprotna udeleženka zaposlena na krajevno pristojnem sodišču. Tudi v njuni predhodni razvezni pravdi naj bi Vrhovno sodišče s sklepom I R 53/2017 z dne 20. 4. 2017 preneslo pristojnost na sodišče v Celju.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Drug tehten razlog je lahko tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, pri kateri gre za vprašanje, ali se po kriteriju razumnega opazovalca v javnosti ustvarja videz, da naj bi vsi sodniki danega sodišča zaradi določene okoliščine ne mogli prosto odločati po svoji vesti.

4. Okoliščina, da je udeleženka v postopku zaposlena na sodišču, pred katerim je v teku konkretni postopek, je po ustaljeni sodni praksi Vrhovnega sodišča

5. Vrhovno sodišče je zato predlogu za prenos pristojnosti ugodilo ter za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Celju.

In je tudi razlog, da je že v predhodni razvezni pravdi med istima strankama Vrhovno sodišče s sklepom I R 53/2017 z dne 20. 4. 2017 za odločanje določilo drugo stvarno pristojno sodišče.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 135/2009, enako tudi I R 71/2010
VSRS Sklep II DoR 311/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-12-06

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - sosedsko pravo - varstvo lastninske pravice - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženec dolžan v roku 15 dni od pravnomočnosti sodbe odstraniti fasado in pisemski nabiralnik oziroma vse kar je naredil oziroma postavil na jugovzhodnem zunanjem zidu tožnikove hiše. Ravno tako je zavrnilo zahtevek, da je toženec dolžan odstraniti fasado, ki jo je postavil v zračnem prostoru severnega dela tožnikovega zemljišča.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije in predlagal dopustitev revizije glede naslednjih pravnih vprašanj:

− Ali toženčev poseg na tožnikovo nepremičnino, in sicer toplotna izolacija dela zidu, ki leži na meji s tožnikovim nepozidanim zemljiščem (na severu) na način, da je na svoj zid položil izolacijo debeline 12 cm z zaključnim slojem, pri čemer izolacija sega na oziroma nad zemljišče tožnika (glede na določbe 73. člena SPZ, po katerem morajo lastniki sosednjih nepremičnin svojo lastninsko pravico izvrševati tako, da se medsebojno ne vznemirjajo in si ne povzročajo škode, prav tako pa morajo svoje pravice izvrševati pošteno, v skladu s krajevnimi običaji in na način, ki najmanj obremenjuje lastnika sosednje nepremičnine), predstavlja dopusten poseg, ali gre za protipraven poseg v smislu 99. člena SPZ?

− Ali toženčev poseg na tožnikovo nepremičnino, in sicer namestitev izolacije in zaključnega sloja, namestitev poštnega nabiralnika ter prebarvanje stene tožnikove hiše na južnem delu, tako da se barva tega zidu (tožnikove hiše) po barvi ujema z barvo fasade toženčeve hiše, ne več z barvo fasade tožnikove hiše (glede na določbe 73. člena SPZ, po katerem morajo lastniki sosednjih nepremičnin svojo lastninsko pravico izvrševati tako, da se medsebojno ne vznemirjajo in si ne povzročajo škode, prav tako pa morajo svoje pravice izvrševati pošteno, v skladu s krajevnimi običaji in na način, ki najmanj obremenjuje lastnika sosednje nepremičnine), predstavlja dopusten poseg, ali gre za protipraven poseg v smislu 99. člena SPZ?

Predlagatelj meni, da o spornem vprašanju sodne prakse Vrhovnega sodišča ni in da izpodbijana odločitev odstopa od stališč Vrhovnega sodišča iz zadev II Ips 116/2014 in II Ips 313/2013. Odločitev nižjih sodišč naj bi bila očitno napačna.

5. Predpostavke za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso izpolnjene. Skladno z določbo drugega odstavka 367.c člena istega zakona je zato Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 73

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 163/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-11-22

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča v drugih postopkih - napake v postopku - načelo nepristranskosti - izločitev sodnika

Odpravi dvoma v pravilnost procesnega postopanja posamičnih sodnikov so namenjena redna in izredna pravna sredstva zoper sodniške odločitve, odpravi dvoma v sposobnost nepristranskega odločanja posamičnega sodnika pa predlog za izločitev takega sodnika. Predlog za delegacijo je zato neutemeljen.

1. V postopku za sodno ureditev meje nasprotni udeleženec predlaga prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Navaja, da okrajni sodnik A. A., razpravljajoči sodnik v obravnavani nepravdni zadevi, sodi tudi v več drugih postopkih med strankama. Ker je okužen z odločitvami iz prejšnjih postopkov, njegova okuženost vpliva tudi na sedanje odločitve. 6. 7. 2018 je že podal predlog za delegacijo pristojnosti, a v zvezi s tem predlogom ni dobil sodnega odziva. Na Okrajnem sodišču v Ormožu so zaposleni le predsednica sodišča, njen namestnik in še en sodnik, zato ni možna zamenjava izločenega sodnika. Končno meni, da se v postopkih pred Okrajnim sodiščem v Ormožu ne upošteva vladavina prava.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Delegacijo je torej mogoče dopustiti predvsem takrat, kadar bi bila določitev drugega pristojnega sodišča smotrna zaradi razlogov ekonomičnosti ter v tistih primerih, ko je objektivno gledano lahko omajano zaupanje strank ali javnosti v nepristranskost vseh sodnikov pristojnega sodišča.

4. Okoliščin, ki jih navaja predlagatelj, ni mogoče uvrstiti med „druge tehtne razloge“ v smislu 67. člena ZPP. Odpravi dvoma v pravilnost procesnega postopanja posamičnih sodnikov so namenjena redna in izredna pravna sredstva zoper sodniške odločitve, odpravi dvoma v sposobnost nepristranskega odločanja posamičnega sodnika pa predlog za izločitev takega sodnika.

Ni pa temu namenjen institut delegacije pristojnosti celotnega sodišča na drugo stvarno pristojno sodišče, ker ta pride v poštev le v primerih okoliščin, zaradi katerih bi bili vsi sodniki pristojnega sodišča nezmožni objektivno nepristranskega odločanja (na sodišču sodniško službo opravljajo trije sodniki). Takšnih okoliščin nasprotni udeleženec v predlogu ni izkazal.

5. Ker predlog za določitev pristojnosti drugega stvarno pristojnega sodišča ni utemeljen, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Predsednica Okrajnega sodišča v Ormožu je zahtevo nasprotnega udeleženca za izločitev razpravljajočega sodnika zavrnila s sklepom Su 265/2018 z dne 20. 9. 2018.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 15/2019, enako tudi VSRS Sklep I R 16/2019
VSRS Sklep I R 96/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-07-05

Anton Frantar (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - odškodninski spor - protipravno ravnanje pristojnega sodišča

Okoliščina, da bi stvarno in krajevno pristojno sodišče odločalo o odškodninskem zahtevku tožnika za škodo, ki naj bi jo (sicer v drugem postopku) povzročilo samo, po prepričanju in ustaljeni praksi Vrhovnega sodišča pomeni tehten razlog v smislu določbe 67. člena ZPP.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Kranju.

1. Tožnik A. A. je pri stvarno in krajevno pristojnem Okrožnem sodišču v Ljubljani vložil tožbo zoper Republiko Slovenijo, s katero od slednje zahteva povrnitev škode, ki naj bi mu nastala zaradi napak, zagrešenih v stečajnem postopku St 4624/2014, ki je tekel pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani.

2. Z obrazložitvijo, da zahteva odškodnino za škodo, ki naj bi mu jo povzročilo prav za odločitev o odškodninskem zahtevku pristojno sodišče, je tožnik zaradi zagotovitve nepristranskosti sojenja predlagal delegacijo pristojnosti.

3. Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Kranju.

4. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Institut delegacije pristojnosti ni namenjen le zagotavljanju smotrnosti postopka, pač pa tudi zagotavljanju ustavne pravice do nepristranskega sojenja; pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ namreč zajema različne okoliščine, zaradi katerih bi stranke postopka ali javnost lahko podvomili, ali je sojenje pred pristojnim sodiščem res nepristransko. Okoliščina, da bi stvarno in krajevno pristojno sodišče odločalo o odškodninskem zahtevku tožnika za škodo, ki naj bi jo (sicer v drugem postopku) povzročilo samo, po prepričanju in ustaljeni praksi Vrhovnega sodišča pomeni tehten razlog v smislu določbe 67. člena Zakona o pravdnem postopku. Zato je tožnikovemu predlogu ugodilo in za odločanje določilo Okrožno sodišče v Kranju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 12/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-01-25

Anton Frantar (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija iz razlogov smotrnosti - združitev pravd v skupno obravnavanje

Okoliščina, da tečejo pravde pred različnimi sodišči in da bi bilo postopke v primeru, če bi tekle pred istim sodiščem, združiti, ni razlog za delegacijo pristojnosti, razen v izjemnih primerih.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Kopru.

1. Tožnica je Vrhovnemu sodišču predlagala, naj za odločitev o razvezi zakonske zveze, varstvu, vzgoji in preživljanju mladoletnih otrok in stikih le teh s staršem, ki mu ne bosta dodeljena v varstvo in vzgojo, namesto Okrožnega sodišča v Novi Gorici, določi Okrožno sodišče v Kopru. Predlog utemeljuje z razlogi ekonomičnosti postopka in združitve zadeve z razvezno pravdo, ki pred Okrožnim sodiščem v Kopru teče na podlagi tožbe toženca iz tu obravnavane zadeve.

2. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem sodišču lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

3. Po ustaljeni praksi Vrhovnega sodišča okoliščina, da tečejo pravde pred različnimi sodišči in da bi bilo postopke v primeru, če bi tekle pred istim sodiščem, združiti, ni razlog za delegacijo pristojnosti, razen v izjemnih primerih. Združitev več pravd v skupno obravnavanje je namreč odvisna od presoje sodišča, na katerega naj bi bila zadeva prenesena, ali bi bil zaradi združitve postopek hitrejši oziroma ali bi ga bilo mogoče opraviti z manjšimi stroški. Vendar pa je po oceni Vrhovnega sodišča v specifičnih okoliščinah konkretnega primera pričakovati, da bo ta namen, ki je tudi eden od temeljnih namenov delegacije pristojnosti po 67. členu ZPP, s prenosom pristojnosti na Okrožno sodišče v Kopru dosežen, ne glede na to, ali bosta postopka pred tem sodiščem združena ali ne. Po podatkih spisa imata obe pravdni stranki na njegovem območju prijavljeno stalno bivališče, prav tako oba mladoletna otroka, na njegovem območju ima sedež pristojen Center za socialno delo Postojna.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 168/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-12-06

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - objektivna nepristranskost sodišča - videz nepristranskosti

Predlagateljica postopka za delitev stvari v solastnini je bila zapisnikarica pristojnega sodišča, sedaj pa delo opravlja na Okrajnem sodišču v C., kar bi utegnilo pri nasprotnih strankah in v javnosti povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja sodišča.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Kopru.

1. Predlagateljica je pri Okrajnem sodišču v A. kot stvarno in krajevno pristojnem sodišču vložila predlog za delitev stvari v solastnini.

2. Okrajno sodišče v A. Vrhovnemu sodišču predlaga prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče z območja Okrožnega sodišča v B.. Predlog utemeljuje s tem, da je predlagateljica do 31. 12. 2017 na njihovem sodišču opravljala dela in naloge sodne zapisnikarice, sedaj pa je dodeljena na Okrajno sodišče v C. V preteklosti je tudi že sodelovala s sodnikom D. D., ki delo opravlja na Okrajnem sodišču v E.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP). Drug tehten razlog je lahko tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, pri kateri ni pomembno le to, da je nepristransko sojenje dejansko zagotovljeno, temveč pa se mora to odražati tudi navzven. Gre za tako imenovani videz nepristranskosti sojenja.

5. Vrhovno sodišče je že večkrat presodilo, da bi bil videz nepristranskosti lahko prizadet, če je stranka v postopku uslužbenec pristojnega sodišča.

Predlagateljica postopka za delitev stvari v solastnini je bila zapisnikarica pristojnega sodišča, sedaj pa delo opravlja na Okrajnem sodišču v C., kar bi utegnilo pri nasprotnih strankah in v javnosti povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja sodišča. Hkrati gre za manjše sodišče in zato intenzivnejše sodelovanje med sodniki in sodnim osebjem.

6. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v zadevi na podlagi 67. člena ZPP v zvezi s 37. členom Zakona o nepravdnem postopku določilo Okrajno sodišče v Kopru.

Glej npr. sklepe Vrhovnega sodišča RS: I R 104/2018, I R 43/2018 in I R 16/2018.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 166/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-11-22

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranost sodišča - odškodninski spor - sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Ker stranka zahteva plačilo odškodnine zaradi postopanja pristojnega sodišča in tudi od sodnika pristojnega sodišča, bi bilo lahko z odločanjem o njenem zahtevku pri tem sodišču ogroženo zaupanje strank in zaupanje javnosti v nepristranskost sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Celju.

1. Tožnik je pri Okrajnem sodišču v Kopru vložil tožbo za plačilo odškodnine v višini 150.000,00 EUR zoper sodnika D. D. zaradi njegovega postopanja v zadevi Okrožnega sodišča v Kopru IV P 96/2016. Zahteval je tudi, da se določi soodgovornost višjih sodnic A. A., B. B. in C. C. To sodišče se je izreklo kot stvarno nepristojno in odstopilo Okrožnemu sodišču v Kopru.

2. Okrožno sodišče v Kopru je predlagalo prenos pristojnosti, saj je toženec sodnik tega sodišča, sodnice, katerih soodgovornost tožnik zahteva, pa so sodnice Višjega sodišča v Kopru.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog strank ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Drug tehten razlog v smislu 67. člena ZPP je tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Ta mora izključiti vsako okoliščino, ki bi lahko omajala zaupanje strank in javnosti v odločanje sodišča.

5. Okoliščina, da tožnik zahteva povrnitev škode zaradi ravnanja pristojnega sodišča in tudi od sodnika pristojnega sodišča, narekuje sklep, da bi bilo z odločanjem o tožnikovem zahtevku pri pristojnem sodišču lahko ogroženo zaupanje strank in zaupanje javnosti v nepristranskost sodišča, ter predstavlja drug tehten razlog za prenos pristojnosti v smislu 67. člena ZPP.

6. Vrhovno sodišče je zato predlogu za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, to je Okrožno sodišče v Celju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 111/2018-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-11-13

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

dopuščena revizija - izločitev sodnika sodišča druge stopnje

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je dopustno, da sodnik, ki je v stečajnem postopku izdal sklep o soglasju k prodaji poslovne enote stečajnega dolžnika, odloča o pritožbi v gospodarskem sporu zoper tega istega stečajnega dolžnika kot toženo stranko, v katerem se kot predhodno vprašanje presoja (delna) ničnost prodaje te iste poslovne enote.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je dopustno, da sodnik, ki je v stečajnem postopku izdal sklep o soglasju k prodaji poslovne enote stečajnega dolžnika, odloča o pritožbi v gospodarskem sporu zoper tega istega stečajnega dolžnika kot toženo stranko, v katerem se kot predhodno vprašanje presoja (delna) ničnost prodaje te iste poslovne enote.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 3,593.726,92 EUR, ki ga je tožeča stranka uveljavljala na podlagi zatrjevane delne ničnosti kupoprodajne pogodbe, sklenjene v stečajnem postopku nad toženo stranko.

2. Sodišče druge stopnje je potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 70

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.