TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep VIII DoR 161/2018-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-02

Marjana Lubinič (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), mag. Irena Žagar

CIVILNO PROCESNO PRAVO - SOCIALNO ZAVAROVANJE

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - socialni spor - smrt tožeče stranke - dedič - aktivna procesna legitimacija

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali v primeru, ko tožnica umre med sodnim postopkom, ko je uveljavljala priznanje pravice do dodatka za pomoč in postrežbo, lahko dedič umrle tožnice v njenem imenu nadaljuje spor in pridobi procesno nasledstvo ter aktivno procesno legitimacijo ne glede na značilnost te pravice in dejstvo, da pokojni ta pravica še ni bila priznana.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali v primeru, ko tožnica umre med sodnim postopkom, ko je uveljavljala priznanje pravice do dodatka za pomoč in postrežbo, lahko dedič umrle tožnice v njenem imenu nadaljuje spor in pridobi procesno nasledstvo ter aktivno procesno legitimacijo ne glede na značilnost te pravice in dejstvo, da pokojni ta pravica še ni bila priznana.

1. Sodišče prve stopnje je odločbo tožene stranke z dne 30. 1. 2017 v prvem odstavku II. točke delno odpravilo in nadomestilo z besedilom: „Zavarovanka K.S. ima od 28. 2. 2016 do 27. 4. 2017 pravico do dodatka za pomoč in postrežbo v znesku 291,11 EUR na mesec,“ in odločilo, da mora tožena stranka tožeči stranki izplačati že zapadle neizplačane zneske dodatka za pomoč in postrežbo z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 2. 3. 2017 dalje do plačila in ji povrniti stroške postopka. V preostalem je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je datum 28. 2. 2016 nadomestilo z datumom 1. 3. 2016. V preostalem je pritožbo zavrnilo in v nespremenjenem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije.

5. Na podlagi 367a. člena Zakona o pravdnem postopku

(v nadaljevanju ZPP) sodišče dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Revizijsko sodišče je v skladu s 367a. členom ZPP dopustilo revizijo glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, saj je od odločitve v tej zadevi mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava in razvoja prava preko sodne prakse.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 82/2018-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-16

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - PRAVO DRUŽB - STEČAJNO PRAVO

dopuščena revizija - odškodninska odgovornost članov nadzornega sveta - huda malomarnost - opustitev - trditvena podlaga

- člani nadzornega sveta po določilih ZFPPIPP odškodninsko odgovarjajo upnikom družbe za kršitev (opustitev) iz 2. točke prvega odstavka 43. člena ZFPPIPP, do katere je prišlo v času, ko družba še ni bila insolventna,

- je tožeča stranka v konkretnem primeru podala zadostno trditveno podlago za ugotovitev hude malomarnosti toženca zaradi kršitve iz 2. točke prvega 43. člena ZFPPIPP.

„Ali člani nadzornega sveta po določilih ZFPPIPP odškodninsko odgovarjajo upnikom družbe za kršitev (opustitev) iz 2. točke prvega odstavka 43. člena ZFPPIPP, do katere je prišlo v času, ko družba še ni bila insolventna?

Ali je tožeča stranka v konkretnem primeru podala zadostno trditveno podlago za ugotovitev hude malomarnosti toženca zaradi kršitve iz 2. točke prvega 43. člena ZFPPIPP?“

1. Sodišče prve stopnje je v delu, relevantnem za odločitev o predlogu za dopustitev revizije, presodilo, da je toženec kot član in predsednik nadzornega sveta družbe G., d.d. - v stečaju soodgovoren za škodo, ki je tožeči stranki nastala, ker v stečajnem postopku nad dolžnikom G., d.d. - v stečaju ne bo dobila plačila svoje terjatve (I. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo (I. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženec vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanj, opredeljenih v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 43, 43/1, 43/1-2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 221/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-09-20

Jan Zobec (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodnina za nepremoženjsko škodo - podlage odškodninske odgovornosti - protipravnost - padec - dvignjena plošča tlakovca - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožnik uveljavljal odškodnino za nepremoženjsko škodo v višini 15.980,00 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi. Odločilo je, da je tožnik dolžan plačati toženki njene pravdne stroške s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje ter odločilo, da tožnik krije sam svoje stroške postopka.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje je vložil tožnik. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pomembnih pravnih vprašanjih: 1) Ali za 5 cm (izruvan) dvignjen tlakovec pred vhodom v gostinski lokal ob robu rešetke predstavlja protipravno stanje in kršitev določbe drugega odstavka 5. člena Pravilnika o minimalnih tehničnih pogojih in obsegu storitev za opravljanje gostinske dejavnosti, ki določa, da morajo biti zunanje površine, ki so z gostinskim lokalom neposredno povezane, primerno utrjene in urejene ter ali od toženkinega zavarovanca terja ukrepanje za zagotovitev varne hoje? 2) Ali opustitev saniranja tlakovane površine oziroma pritrditev tlakovca predstavlja protipravno ravnanje gostinskega lokala ob upoštevanju skrbnosti, ki se zahteva od gostinskega lokala? Navaja, da glede zastavljenih vprašanj ni sodne prakse Vrhovnega sodišča. Stanje pa ni primerljivo s tistim v odločbah II Ips 19/2009 in II Ips 85/2013, na kateri se je sklicevalo pritožbeno sodišče, saj pohodne površine gostinskega lokala ni mogoče enačiti z javno površino.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v tožnikovem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Vrhovno sodišče je zato njegov predlog zavrnilo (367.c člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 179

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 282/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-04

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Ana Božič Penko

dopuščena revizija - razžalitev dobrega imena in časti - pravica do časti in dobrega imena - test sorazmernosti - pravica do izjave - kolizija ustavnih pravic

Revizija se dopusti glede preizkusa procesne in materialnopravne pravilnosti ravnanja sodišča glede testa sorazmernosti, ki bi ga sodišče glede na nasprotujoče si pravice do časti in dobrega imena ter pravice do enakega varstva pravic na eni strani in pravice do svobode govora na drugi strani moralo opraviti, in preizkusa materialnopravne pravilnosti presoje vprašanja, ali je ob tem, da je sporne navedbe toženka podala v postopku, ob upoštevanju vseh okoliščin protipravno posegla v čast in dobro ime tožnice.

Revizija se dopusti glede preizkusa procesne in materialnopravne pravilnosti ravnanja sodišča glede testa sorazmernosti, ki bi ga sodišče glede na nasprotujoče si pravice do časti in dobrega imena ter pravice do enakega varstva pravic na eni strani in pravice do svobode govora na drugi strani moralo opraviti, in preizkusa materialnopravne pravilnosti presoje vprašanja, ali je ob tem, da je sporne navedbe toženka podala v postopku, ob upoštevanju vseh okoliščin protipravno posegla v čast in dobro ime tožnice.

1. Sodišče prve stopnje je presodilo, da so očitki, ki jih je toženka izrekla na račun tožnice, neresnični in objektivno žaljivi. Toženki je naložilo plačilo 6.000,00 EUR.

2. Sodišče druge stopnje je toženkini pritožbi delno ugodilo in znižalo dosojeno odškodnino na 4.000,00 EUR. Sicer je toženkino pritožbo in v celoti tožničino pritožbo zavrnilo in v nespremenjenem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženka zoper odločitev pritožbenega sodišča vlaga predlog za dopustitev revizije.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367. a člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji iz 367. a člena ZPP za dopustitev revizije izpolnjeni glede vprašanj, ki sta razvidni iz izreka tega sklepa, in revizijo dopustilo (tretji odstavek 367. c člena ZPP).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 178

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 137/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-09-20

Jan Zobec (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - odškodninski spor - objektivna nepristranskost sodišča - odgovornost države za delo sodišč - pristojno sodišče kot stranka v postopku - protipravno ravnanje sodnika

Ni primerno, da bi sodnik istega sodišča presojal o protipravnosti ravnanja svojega kolega, saj bi to lahko vzbudilo dvom v objektivno nepristranskost sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kranju.

1. Tožeča stranka je pri Okrajnemu sodišču v Radovljici vložila tožbo, v kateri uveljavlja odškodnino zaradi pridržanja v Psihiatrični bolnišnici Begunje na Gorenjskem.

2. Okrajno sodišče v Radovljici je Vrhovnemu sodišču predlagalo delegacijo pristojnosti. Postopke pridržanja je na prvi stopnji vodilo ravno Okrajno sodišče v Radovljici, kar pomeni, da bi v obravnavani zadevi moralo presojati protipravnost lastnega ravnanja. Glede na navedeno ni mogoče zagotoviti nepristranskosti oziroma objektivnega videza nepristranskosti sojenja.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe šteje tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča. Iz tožbe je razvidno, da tožnik uveljavlja odškodnino zaradi domnevno protipravnega ravnanja Okrajnega sodišča v Radovljici. Tako ni primerno, da bi sodnik istega sodišča presojal o protipravnosti ravnanja svojega kolega, saj bi to lahko vzbudilo dvom v objektivno nepristranskost sodišča. Navedeno je tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi, zaradi česar je Vrhovno sodišče odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrajno sodišče v Kranju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 205/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-18

mag. Rudi Štravs (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - STVARNO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev premoženjske škode - okrnitev pogleda/razgleda - običajna meja - prekoračitev - legalna gradnja

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v konkretnem primeru glede okrnitve razgleda materialnopravno pravilno zapolnjen pravni standard preseganja običajne meje.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v konkretnem primeru glede okrnitve razgleda materialnopravno pravilno zapolnjen pravni standard preseganja običajne meje.

je toženki naložilo, da mora tožnikoma plačati znesek 25.414,00 EUR z obrestmi. V presežku je zahtevek tožnikov zavrnilo. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je toženkino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je, da pravdni stranki sami krijeta svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Toženka v predlogu za dopustitev revizije poudarja, da v obravnavanem primeru običajna meja ni bila presežena, ker je zgradila legalen/zakonit objekt, ki je celo nižji od dovoljenega po prostorskem aktu. Zato je materialnopravno napačna odločitev sodišč prve in druge stopnje, da je odškodninsko odgovorna. Dodaja še, da je eventualno spremembo vrednosti nepremičnine povzročil že sam sprejem prostorskega akta. Graja tudi odločitev o teku zakonskih zamudnih obresti. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, kaj je običajna meja oziroma preseganje te po tretjem odstavku 133. člena Obligacijskega zakonika v primeru delne spremembe pogleda/razgleda ob legalnih dovoljenih gradnjah v urbanih naseljih (ob tem se sklicuje na zadeve VS RS II Ips 105/2015, II Ips 194/2012 in II Ips 204/2012); ali gre v primeru legalne gradnje na podlagi pridobljenih dovoljenj pri spremembi razgleda sploh lahko za odgovornost investitorja, graditelja v razmerju do eventualnega vpliva prostorskega akta, ki je že predhodno predvidel in dopustil legalne gradnje, ki v urbanih naseljih vedno predstavljajo določen vpliv oziroma spremembo pogleda/razgleda, in kako se navedeno upošteva pri oceni; in ali je načelno pravno mnenje Vrhovnega sodišča RS z dne 26. 6. 2002 glede teka zamudnih obresti za denarne odškodnine za povrnitev premoženjske škode, odmerjene po cenah na dan sodne odločbe, res sprejemljivo in poenostavljeno uporabljivo v vseh primerih, zlasti v primeru bistvenega odstopanja in povečanja cen iz razlogov nekih trenutnih tržnih razmer z enormnim odstopanjem.

4. Predlog je utemeljen v obsegu, opredeljenem v izreku tega sklepa.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena istega zakona).

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 133, 133/3

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 315/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-11-22

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - postulacijska sposobnost - opravljen pravniški državni izpit - laičen predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena ZPP). Izjemoma sme pravdna dejanja v tovrstnem postopku opravljati stranka sama ali njen zakoniti zastopnik v primerih, če ima ta opravljen pravniški državni izpit in v postopku predloži dokazilo o opravljenem pravniškem državnem izpitu (četrti odstavek 86. člena ZPP v povezavi s 367.č členom ZPP). Predlagatelj je predlog vložil sam, pri čemer ni izkazal, da bi imel opravljen pravniški državni izpit.

1. Višje sodišče je pritožbo, ki jo je vložil R. D., zavrglo. Ugotovilo je, da pritožnik ni stranka postopka v obravnavanem izvršilnem postopku. Pritožnik tudi nima statusa udeleženca postopka, saj kljub aktivnostim, ki jih je opravil v postopku na prvi stopnji, ni vložil pravnega sredstva, s katerim bi uveljavljal kakšno svojo pravico ali pravno korist.

2. Zoper ta sklep je predlagatelj R. D. vložil laičen predlog za dopustitev revizije. Utemeljuje, da mu je sodišče onemogočilo uveljavljanje svojih pravic v sodnih postopkih, v katerih se je, kot je mogoče razumeti iz predloga, zavzemal za prepoved poseka varovanih stoletnih dreves z izvršiteljem na tuji parceli.

4. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP). Izjemoma sme pravdna dejanja v tovrstnem postopku opravljati stranka sama ali njen zakoniti zastopnik v primerih, če ima ta opravljen pravniški državni izpit in v postopku predloži dokazilo o opravljenem pravniškem državnem izpitu (četrti odstavek 86. člena ZPP v povezavi s 367.č členom ZPP). Predlagatelj je predlog vložil sam, pri čemer ni izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit.

5. Predlog za dopustitev revizije je zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti nedovoljen in ga je Vrhovno sodišče v skladu s 367.č členom ZPP v zvezi s prvim odstavkom 91. člena ZPP zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 91, 91/1, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 679/2019, enako tudi VSRS Sklep II DoR 373/2020, VSRS Sklep II DoR 359/2020
VSRS Sklep II DoR 279/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-04

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - zapadlost terjatve - nagrada za odvetniške storitve - višina terjatve - cenitev nepremične - zastaranje terjatve - konkludentno pripoznanje dolga - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je razveljavilo sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 69259/2015 z dne 19. 6. 2015 v prvem in tretjem odstavku izreka ter zavrnilo zahtevek za plačilo 9.434,66 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Odločilo je, da je tožnik dolžan tožencu povrniti 1.612,70 EUR pravdnih stroškov z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije in predlagal dopustitev revizije glede naslednjih pravnih vprašanj:

— Ali je pravilna materialnopravna presoja sodišč, po kateri se terjatev, katere višino je mogoče določiti zgolj na osnovi cenitvenega poročila z angažiranjem izvedenca ustrezne stroke, šteje za nastalo in zapadlo, preden so znani potrebni podatki za njeno določljivost?

— Ali je pravilna materialnopravna presoja sodišč, da zastaranje ni bilo pretrgano, kljub temu da je tožena stranka sodelovala na sestankih, na katerih je bila upravičenost tožeče stranke do nagrade konkludentno pripoznana po temelju?

— Ali je pravilna materialnopravna presoja sodišč, da dejanj skrbnika denacionaliziranega premoženja ni mogoče presojati kot pretrganje zastaranja, ki bi učinkovalo tudi za osebo, ki jo skrbnik skladno z zakonsko ureditvijo zastopa?

Predlagatelj meni, da je presoja nižjih sodišč neživljenjska in formalistična. Po vrnitvi nepremičnin je bilo v tožnikovih prostorih opravljenih več sestankov z namenom, da se sporazumno doreče višina nagrade. Do izdaje cenitvenega poročila terjatev še ni bila določljiva. Namen cenitve je bil v določitvi višine odvetniške nagrade. Toženec je po začasnem skrbniku naročil cenitev vrnjenih nepremičnin. Izvedeni cenitvi ni nasprotoval. V konkretnem primeru je bila tožnikova pasivnost opravičljiva. Pogajanja tožene stranke ter drugih dedičev s tožnikom, njihovo skupno delovanje, usmerjeno k prodaji nepremičnin, predstavljajo konkludentno pripoznavo. Dediči so ustvarjali občutek, da so terjatev pripravljeni plačati. Presoja nižjih sodišč, da bi moral toženec skrbnika denacionaliziranega premoženja posebej pooblastiti in mu izrecno naročiti izdelavo cenitve, je napačna.

5. Predpostavke za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso izpolnjene. Skladno z določbo drugega odstavka 367.c člena istega zakona je zato Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c, 367c/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 257/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-25

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - nepravdni postopek - sodna ureditev meje - dovoljenost revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

V nepravdnem postopku revizija ni dovoljena, razen če ZNP določa drugače.

1. Sodišče prve stopnje je uredilo mejo med zemljišči predlagatelja in nasprotnih udeležencev v nepravdnem postopku. Sodišče druge stopnje je pritožbo predlagatelja zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

2. Predlagatelj je zoper sklep sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije.

4. V nepravdnem postopku revizija ni dovoljena, razen če zakon določa drugače (34. člen Zakona o nepravdnem postopku; v nadaljevanju ZNP). Glede na to, da zakon v poglavju, v katerem ureja postopek za ureditev meje, ne določa drugače, revizija ni dovoljena, kar pomeni, da je Vrhovno sodišče ne more dopustiti (drugi odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP, v zvezi s 37. členom ZNP).

5. Vrhovno sodišče je predlagateljev nedovoljen predlog za dopustitev revizije zavrglo.

O tem obstaja tudi obsežna sodna praksa VS RS: II DoR 166/2015 z dne 11. 6. 2015, II DoR 131/2015 z dne 14. 5. 2015, II DoR 317/2013 z dne 16. 1. 2014 in druge.

Zakon o nepravdnem postopku (1986) - ZNP  - člen 34, 37

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 28/2014, enako tudi II DoR 243/2014