VSRS Sklep II DoR 412/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-03-08

Anton Frantar (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Rudi Štravs

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - povrnitev nepremoženjske škode - višina odškodnine - objektivna pogojenost višine odškodnine - obrazloženost sodbe sodišča druge stopnje - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367. a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Tožnik je zahteval, naj mu toženo časopisno podjetje plača odškodnino v znesku 40.001,00 EUR, objavi sodbo in se ob objavi sodbe tudi opraviči, vse zaradi objave fotografije njegove družine in zaradi primerjave te fotografije s fotografijo, na kateri je A. G. s svojo družino.

2. Sodišče prve stopnje je najprej tožbeni zahtevek zavrnilo. Ocenilo je, da toženka ni ravnala protipravno.

3. Sodišče druge stopnje je tožnikovi pritožbi delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je ugodilo zahtevku za objavo sodbe in opravičila, odločitev o zahtevku za plačilo odškodnine pa je razveljavilo in zadevo v tem delu vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje.

4. Vrhovno sodišče je zoper pravnomočno odločitev sodišča druge stopnje s sklepom II DoR 143/2014 dopustilo revizijo glede vprašanja, ali je treba pri tehtanju med pravico do svobode izražanja na eni strani in pravico do časti in dobrega imena na drugi strani, besedilo člankov in objavljene fotografije obravnavati kot celoto oziroma ali se sme ločiti besedilo člankov od objavljenih fotografij in opraviti ločeno tehtanje med pravico do svobode izražanja in pravico do časti in dobrega imena le glede objave fotografij, pri čemer se ne upošteva širšega in ožjega konteksta objave fotografij. Z odločbo II Ips 97/2015 je odločilo, da je presoja sodišča druge stopnje, da je tožena stranka z objavo primerjave družinskih fotografij nedopustno posegla v tožnikovo čast in dobro ime, pravilna.

5. Ustavno sodišče je z odločbo Up 407/14-25 presoji Vrhovnega sodišča pritrdilo.

6. Sodišče prve stopnje je v ponovljenem delu sojenja delno ugodilo tožbenemu zahtevku v višini 5.000,00 EUR, v preostalem pa ga je zavrnilo. Pritožbeno sodišče je ob obeh pritožbah njegovo odločitev razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje. To je odločilo enako, pa tudi o stroških postopka.

7. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo toženkini pritožbi in dosojen znesek znižalo na 3.000,00 EUR, tožnikovi pa glede stroškov postopka. V ostalem je njuni pritožbi zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje v nespremenjenem delu potrdilo.

8. Tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije in sprašuje, ali izpolnitev načela objektivne pogojenosti višine odškodnine terja konkretizacijo in natančno pojasnilo okoliščin, ki so podlaga višini prisojene odškodnine, s primerljivo, obstoječo (in v pritožbi citirano) sodno prakso, predvsem pa ali takšno konkretizacijo in pojasnilo okoliščin lahko predstavlja (zavestno) napačno tolmačenje sodišču znanih dejstev.

Ocenjuje, da je pritožbeno sodišče bistveno kršilo določbe postopka in zmotno uporabilo materialno pravo. Izpostavlja okoliščine primera in meni, da se je pritožbeno sodišče do sodne prakse, navedene v njegovi pritožbi, opredelilo zgolj navidezno (z navedbo, da gre za hujše primere, brez konkretne opredelitve) in deloma tudi napačno (glede odločbe Višjega sodišča v Ljubljani I Cp 1808/2008).

10. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367. a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

11. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji iz 367. a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni, in je tožnikov predlog za dopustitev revizije zavrnilo (četrti odstavek 367. c člena ZPP).

12. Odločitev, da tožnik sam krije svoje stroške tega postopka, temelji na prvem odstavku 165. člena ZPP in prvem odstavku 154. člena ZPP ter je zajeta z izrekom te odločbe.

Pri tem je uporabilo določbe zakona pred zadnjo spremembo. Po prehodni določbi tretjega odstavka 125. člena novele ZPP - E se postopek, ki se je začel pred začetkom uporabe novele, pred sodiščem druge stopnje in pred Vrhovnim sodiščem nadaljuje po določbah noveliranega zakona le, če je odločba, s katero se postopek pred sodiščem prve stopnje konča, izdana po začetku uporabe tega zakona. Sodišče prve stopnje je odločbo izdalo pred uveljavitvijo novele 14. 9. 2017.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.