VSRS Sklep II DoR 358/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-08-21

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - pridobitev lastninske pravice - priposestvovanje lastninske pravice na nepremičnini - upravna odločba - omejitev priposestvovanja - dobra vera pridobitelja - načelo zaupanja v podatke zemljiške knjige - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev, da je tožnica lastnica dela parc. št. 203 k. o. ..., ki ga je obsegala bivša parc. št. 202 k. o. ... Tožnici je naložilo, da mora tožencu povrniti pravdne stroške v višini 1.465,59 EUR, stranskemu intervenientu pa v višini 1.038,72 EUR.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnice in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o stroških pritožbenega postopka.

3. Zoper sodbo pritožbenega sodišča vlaga tožnica predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj: 1) Ali ničnost upravne odločbe, s katero je bila parc. št. 202 brez vednosti in soglasja lastnika pripojena k parc. št. 203 k. o. ..., vpliva na vprašanje močnejše pravice predlagateljice, ki je lastninsko pravico na parc. št. 202 priposestvovala v desetletni priposestvovalni dobi že leta 2008, proti pravici pravnega prednika toženca, ki naj bi jo pridobil s prodajno pogodbo? in 2) Ali dejstvo, da pravni prednik toženca parc. št. 203, ki je vsebovala tudi nezakonito pripojeno parc. št. 202, nikoli ni prevzel v posest, daje prednost lastninski pravici tožnice, pridobljeni na podlagi zakonite in dobroverne desetletne posesti? V utemeljitvi predloga je poudarila, da je med postopkom trdila, da je bila parc. št. 202 nezakonito pripojena k parc. št. 203, ter predlagala postavitev izvedenca geodeta, ki bi pojasnil, kdaj in kako je prišlo do pripojitve ter ali je za to obstajala veljavna pravna podlaga. Ker sodišče ni presojalo vprašanja ničnosti upravne odločbe o ukinitvi in pripojitvi zemljišča kot predhodnega vprašanja, je podana bistvena postopkovna kršitev po 8. točki drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Upravna geodetska odločba ni veljavna pravna podlaga za pridobitev lastninske pravice. Mestna občina Koper ni bila lastnica dela parc. št. 203, ki obsega bivšo parc. št. 202 in zato ni mogla veljavno razpolagati s tem delom parcele. Glede drugega vprašanja pa je navajala, da je prednik toženca od Mestne občine Koper kupil parc. št. 203, pri čemer iz pogodbe ne izhaja, da bi bila parcela v zakupu družine Ž. Iz zakupnih pogodb je razvidno, da je bil zadnji zakup sklenjen 11. 10. 2001 in je torej prenehal najkasneje 11. 10. 2003. V veljaven zakup ni mogel biti dan del parcele, ki obsega nezakonito pripojeno parc. št. 202. Posest družine Ž. je bila v tem obsegu protipravna. Šteti je treba, da je bila izvajana v korist dejanske lastnice, to je tožnice. Na s priposestvovanjem ex lege pridobljeno lastništvo tožnice kasnejši zakupi in dejanska posest Ž. nimajo vpliva. Ob nakupu parcele Ž. niso imeli veljavne zakupne pogodbe niti je niso sklenili s prednikom toženca. Toženec in njegov prednik tako sporne parcele nikoli nista imela v posesti. Navedbe o ustnem dogovoru so neresne. Očitno je, da je prednik toženca že od leta 2009 vedel, da parc. št. 203 ni v celoti last Mestne občine Koper in ni ravnal skrbno. Skrben je le nekdo, ki se preko pristojnih organov (Geodetska uprava) pred nakupom zemljišča prepriča o njegovem stanju, mejah in dejanskih uporabnikih. Če bi tako ravnal, bi pridobil podatke, da parc. št. 203 vsebuje tudi z nezakonito upravno odločbo pripojeno parc. št. 202. Ker se ti podatki nahajajo v spisu (grafična primerjava parcel izvedenca P. G., zemljiškoknjižni izpiski), že iz tega izhaja, da ni bil dobroveren in je očitno vedel za drugačno dejansko in pravno stanje parc. št. 203, a je špekulativno pričakoval, da bo to sčasoma sanirano v njegovo korist.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367. a člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji iz 367. a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je predlog za dopustitev revizije skupaj z v njem vsebovano stroškovno zahtevo zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 44, 44/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.