TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 59/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-03-15

Anton Frantar (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odgovornost za stvarne napake (jamčevanje za napake) - skrita napaka - obvestilo o napaki - rok za grajanje napak - izguba pravice uveljavljanja jamčevalnih zahtevkov - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo odškodnine v višini 2.954,20 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnika ugodilo v delu glede pravdnih stroškov, sicer pa jo je zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo. Odločilo je še, da vsaka stranka krije lastne pritožbene stroške.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, ali sta sodišči nižjih stopenj pravilno uporabili materialno pravo, in sicer prvi odstavek 462. Obligacijskega zakonika, glede presoje trenutka, od katerega je kupcu (tožniku) tekel rok za obvestilo prodajalke (toženke) o skriti stvarni napaki. Pomembnost vprašanja utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in razvojem prava preko sodne prakse ter zatrjuje odsotnost sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 462, 462/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 385/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-02-07

Anton Frantar (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - obvezne sestavine predloga za dopustitev revizije - nepopolna vloga - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije se nanaša izključno na ravnanje sodišča prve stopnje in zato ne vsebuje obligatornih sestavin, ki jih predpisuje četrti odstavek 367.b člena ZPP.

1. Sodišče prve stopnje je v celoti zavrnilo tožbeni zahtevek glede ugotovitve, da so tožniki postali solastniki dela zemljiške parcele na podlagi priposestvovanja.

2. Pritožbeno sodišče je v celoti zavrnilo pritožbo tožnikov proti prvostopenjski sodbi.

3. Predlagatelja v predlogu za dopustitev revizije poudarjata, da jima je bila prekršena pravica do izjave v postopku (8. točka drugega odstavka 339. člena ZPP) in pravica do enakega varstva iz 22. člena Ustave. Izpovedba ključne priče V. K. pred sodiščem prve stopnje naj bi bila kriva in pavšalna, pooblaščencu tožeče stranke pa ni bila dana možnost, da bi priči zastavljal ustrezna vprašanja.

5. Predlog za dopustitev revizije je mogoče vložiti le v zvezi z relevantnimi kršitvami, ki naj bi bile storjene pred sodiščem druge stopnje.

V predlogu za dopustitev revizije mora stranka natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno in okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito; zatrjevane kršitve postopka pa mora opisati natančno in konkretno.

6. Predlog za dopustitev revizije se nanaša izključno na ravnanje sodišča prve stopnje in zato ne vsebuje obligatornih sestavin, ki jih predpisuje četrti odstavek 367.b člena ZPP. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrglo na podlagi zadnjega odstavka 367.b člena ZPP.

Primerjaj določbo prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP.

Primerjaj četrti odstavek 367.b člena ZPP.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367b, 367b/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 31/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-03-15

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

vročanje sodnih pisanj - pravna pomoč med državami članicami EU - imuniteta - vročanje po diplomatski poti - odklonitev pomoči - pridržek javnega reda - dokončna odločitev Vrhovnega sodišča RS

ZPP ne prepoveduje vročanja sodnih pisanj osebam, ki uživajo imuniteto, marveč določa le to, da jim je pisanja treba vročiti po diplomatski poti. Če je torej Okrožno sodišče ugotovilo, da je naslovnik takšna oseba, potem mora pač ubrati tak način vročanja (po notranjem pravu), ne pa odkloniti mednarodne pomoči.

Pridržek javnega reda za vročitev sodne pošiljke ni podan.

1. Italijansko sodišče je Okrožno sodišče v Ljubljani zaprosilo za vročitev njihovega sodnega pisanja. Naslovnik pisanja je A. A., naslov pa Ulica ..., Ljubljana.

2. Okrožno sodišče vročitve ni opravilo, marveč je zadevo poslalo Vrhovnemu sodišču na podlagi pooblastila iz drugega odstavka 175. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP)

. Ugotovilo je, da je naslovnik akreditiran kot veleposlanik A. ter v skladu s tem v RS uživa imuniteto. Dalje pojasnjuje, da je takšni osebi v skladu s 135. členom ZPP mogoče opraviti vročitev le po diplomatski poti. Drugačen način vročanja naj bi po stališču Okrožnega sodišča nasprotoval javnemu redu. Zato meni, da „bi bilo treba pravno pomoč iz tega razloga odkloniti“ ter nam zadevo „odstopa v dokončno določitev.“

3. Uredba Sveta (ES), št. 1393/2007 ne predvideva načina vročanja, marveč v 7. členu določa, da „organ za sprejem sam vroči pisanje ali poskrbi za njegovo vročitev v skladu s pravom zaprošene države članice ali na poseben način, ki ga zahteva organ za pošiljanje, če je ta način združljiv s pravom te države članice.“

4. ZPP ne prepoveduje vročanja sodnih pisanj osebam, ki uživajo imuniteto, marveč določa le to, da jim je pisanja treba vročiti po diplomatski poti. Če je torej Okrožno sodišče ugotovilo, da je naslovnik takšna oseba, potem mora pač ubrati tak način vročanja (po notranjem pravu), ne pa odkloniti mednarodne pomoči.

5. Tako se izkaže, da pridržek javnega reda za vročitev sodne pošiljke ni podan. Ker drugi odstavek 175. člena ZPP Vrhovnemu sodišču v procesnih položajih, kakršen je obravnavan, nalaga dokončno odločitev, je Vrhovno sodišče o tem izdalo poseben sklep.

„Sodišče odkloni pravno pomoč tujemu sodišču, če prosi za dejanje, ki nasprotuje javnemu redu Republike Slovenije. V tem primeru pošlje sodišče, ki je pristojno za pravno pomoč, po uradni dolžnosti zadevo vrhovnemu sodišču v dokončno odločitev.„

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 135, 175

EU - Direktive, Uredbe, Sklepi / Odločbe, Sporazumi, Pravila

Uredba (ES) št. 1393/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah ( vročanje pisanj ) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1348/2000 - člen 7

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII Ips 44/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-01-16

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), dr. Erik Kerševan, Marjana Lubinič, Borut Vukovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - SOCIALNO ZAVAROVANJE

denarno nadomestilo za brezposelnost - prekinitev postopka do odločitve ustavnega sodišča

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek za odpravo odločbe toženca št. 11008-498/2014/2 z dne 28. 8. 2014, št. 210-04-5133-2010/13 z dne 14. 3. 2014, 210-04-5133-2010/15 z dne 14. 3. 2014 in št. 11008-499/2014/2 z dne 10. 9. 2014.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnika ugodilo in odpravilo navedene odločbe. Zavzelo je stališče, da toženec ni imel pravne podlage za izdajo odločbe, da tožnik nima pravice do denarnega nadomestila med brezposelnostjo in do plačevanja prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil revizijo.

5. Po oceni Vrhovnega sodišča sta določbi prvega in drugega odstavka 65. člena Zakona o urejanju trga dela (Ur. l. RS, št. 80/2010 s spremembami, v nadaljevanju ZUTD) protiustavni.

6. Po 156. členu Ustave oziroma prvem in drugem odstavku 23. člena Zakona o ustavnem sodišču mora sodišče, če pri odločanju meni, da je zakon, ki bi ga moralo uporabiti, protiustaven, postopek prekiniti in začeti postopek pred Ustavnim sodiščem. Vrhovno sodišče je zato revizijski postopek prekinilo in vložilo zahtevo za oceno ustavnosti.

7. Revizijski postopek se bo nadaljeval po odločitvi Ustavnega sodišča.

Zakon o ustavnem sodišču (1994) - ZUstS  - člen 23, 23/2

Zakon o urejanju trga dela (2010) - ZUTD  - člen 65, 65/1, 65/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII Ips 325/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-01-16

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), dr. Erik Kerševan, Marjana Lubinič, Borut Vukovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - SOCIALNO ZAVAROVANJE

denarno nadomestilo za brezposelnost - prekinitev postopka do odločitve ustavnega sodišča

1. Sodišče prve stopnje je odpravilo odločbo toženca št. 210-04-9475-2012/3 z dne 12. 12. 2013 in v 2. točki izreka odločbo št. 11008-118/2014/2 z dne 23. 5. 2014. Zavzelo je stališče, da toženec ni imel pravne podlage za izdajo odločbe, da tožniku preneha pravica do denarnega nadomestila med brezposelnostjo.

2. Sodišče druge stopnje se je strinjalo z dejanskimi razlogi in pravno presojo prvostopenjskega sodišča, zato je pritožbo toženca zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil revizijo.

5. Po oceni Vrhovnega sodišča sta določbi prvega in drugega odstavka 65. člena Zakona o urejanju trga dela (Ur. l. RS, št. 80/2010 s spremembami, v nadaljevanju ZUTD) protiustavni.

6. Po 156. členu Ustave oziroma prvem in drugem odstavku 23. člena Zakona o ustavnem sodišču mora sodišče, če pri odločanju meni, da je zakon, ki bi ga moralo uporabiti, protiustaven, postopek prekiniti in začeti postopek pred Ustavnim sodiščem. Vrhovno sodišče je zato revizijski postopek prekinilo in vložilo zahtevo za oceno ustavnosti.

7. Revizijski postopek se bo nadaljeval po odločitvi Ustavnega sodišča.

Zakon o ustavnem sodišču (1994) - ZUstS  - člen 23, 23/2

Zakon o urejanju trga dela (2010) - ZUTD  - člen 65, 65/1, 65/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 14/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-03-20

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

spor o pristojnosti - spor iz delovnega razmerja - pristojnost delovnega sodišča - pogodba o zaposlitvi - plačilo plače

Predmet spora v tej zadevi je neizplačana plača po pogodbi o zaposlitvi. Ker gre za spor med delavcem in delodajalcem o pravicah in obveznostih iz delovnega razmerja, je za odločanje na podlagi b) točke prvega odstavka 5. člena ZDSS-1 stvarno pristojno delovno sodišče.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Delovno in socialno sodišče v Ljubljani.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani (Centralni oddelek za verodostojno listino) je s sklepom VL 110601/2017 z dne 21. 12. 2017 razveljavilo sklep o izvršbi z dne 24. 11. 2017 v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba, in sklenilo, da bo sodišče o zahtevku in stroških odločalo v pravdnem postopku pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani.

2. Okrožno sodišče v Ljubljani je sprožilo spor o pristojnosti (prvi odstavek 24. člena in drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Meni, da je za odločanje v tem sporu pristojno Delovno in socialno sodišče v Ljubljani.

3. Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Delovno in socialno sodišče v Ljubljani.

4. Predmet spora v tej zadevi je neizplačana plača po pogodbi o zaposlitvi. Ker gre za spor med delavcem in delodajalcem o pravicah in obveznostih iz delovnega razmerja, je za odločanje na podlagi b) točke prvega odstavka 5. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (v nadaljevanju ZDSS-1) stvarno pristojno delovno sodišče. Upoštevaje krajevno pristojnost (prvi odstavek 8. člena ZDSS-1) je to Delovno in socialno sodišče v Ljubljani.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 24, 24/1, 25, 25/2

Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (2004) - ZDSS-1  - člen 5, 5/1, 5/1-b

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 3/2018-9
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-03-20

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - podjemna pogodba - neposredni zahtevki podizvajalcev do naročnika - cesija terjatve glavnega izvajalca do naročnika - ločitvena pravica

Revizija se dopusti glede vprašanja, kako v okoliščinah konkretnega primera status ločitvenega upnika in cesija terjatve glavnega izvajalca vplivata na presojo ugovora tožene stranke, da so podizvajalci pred izvedbo cesije nanjo (to je na naročnico) že naslovili zahtevke na podlagi 631. člena OZ.

Revizija se dopusti glede vprašanja, kako v okoliščinah konkretnega primera status ločitvenega upnika in cesija terjatve glavnega izvajalca vplivata na presojo ugovora tožene stranke, da so podizvajalci pred izvedbo cesije nanjo (to je na naročnico) že naslovili zahtevke na podlagi 631. člena OZ.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je tožena stranka dolžna upnici I., d. o. o., plačati 117.329,80 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 20. 8. 2010 (I. točka izreka). Toženi stranki je posledično naložilo povrnitev 5.370,44 EUR pravdnih stroškov tožeče stranke (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje (I. točka izreka). Posledično je sklenilo, da mora tožena stranka tožeči stranki povrniti stroške pritožbenega postopka (II. točka izreka), medtem ko svoje pritožbene stroške krije sama (III. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

5. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 417, 417/1, 631

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 2/2018-3
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-03-28

Peter Golob (preds.), Brigita Domjan Pavlin (poroč.), Marko Prijatelj

dopuščena revizija - obrazloženost odločbe - izbira na delovno mesto direktorja javne agencije - javni natečaj

Revizija se dopusti glede vprašanja pravne narave odločitve o izbiri direktorja javne agencije (Javne agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence).

Revizija se dopusti glede vprašanja pravne narave odločitve o izbiri direktorja javne agencije (Javne agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence).

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo ugodilo tožnikovi tožbi in ugotovilo, da je odločba ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo, št. 306-2/2016/40 z dne 21. 10. 2016, nezakonita. Z njo je minister odločil, 1. da se A. A. izbere kot najprimernejši kandidat za zasedbo delovnega mesta direktorja Javne agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence in 2. da bo predlagal Vladi Republike Slovenije, da Državnemu zboru Republike Slovenije predlaga, da izbranega kandidata imenuje za direktorja navedene agencije. Iz sodbe je razvidno stališče, da bi moral na podlagi prvega odstavka 21. člena Zakona o javnih agencijah postopek javnega natečaja za imenovanje direktorja agencije izvesti svet javne agencije in ne minister, kot je bilo v obravnavanem primeru. Sodišče prve stopnje toženki poleg tega očita, da ni pojasnila, v čem se izbrani kandidat odlikuje z ozirom na ostale tri primerne kandidate in ni preizkusila, ali kandidatova prijava izpolnjuje natečajni pogoj strokovnosti.

2. Stranka z interesom je zoper navedeno sodbo vložila predlog za dopustitev revizije. Pomembnost predlaganih vprašanj utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in razvoja sodne prakse.

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da je glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, izpolnjen pogoj za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Ker gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, je revizijo na podlagi tretjega odstavka 367. c člena ZPP dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII R 6/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-03-20

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Borut Vukovič

delegacija pristojnosti - prenos pristojnosti - lažja izvedba postopka

Glede na prebivališče tožnika in zakonitih zastopnikov toženke (ki so predlagani za zaslišanje v tem sporu) ter njihovih pooblaščencev bo postopek mogoče hitreje in z manjšimi stroški izvesti pred drugim sodiščem.

Za odločanje v tem sporu se določi Delovno sodišče v Kopru.

1. Tožnik je pri Delovnem sodišču v Celju zoper toženko vložil tožbo zaradi izplačila neizplačanih plač in nadomestil. Toženka je v odgovoru na tožbo predlagala prenos pristojnosti na Delovno sodišče v Kopru zaradi lažje izvedbe postopka, ker sta oba pooblaščenca iz Kopra, ker tožnik živi in dela v Kopru, zakoniti zastopniki toženke pa v Italiji. Tožnik se je s predlogom za prenos pristojnosti strinjal.

2. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek ali če so za to podani drugi tehtni razlogi.

3. Glede na prebivališče tožnika in zakonitih zastopnikov toženke (ki so predlagani za zaslišanje v tem sporu) ter njihovih pooblaščencev sodišče ocenjuje, da bo postopek mogoče hitreje in z manjšimi stroški izvesti pred Delovnim sodiščem v Kopru. Vrhovno sodišče je zato predlogu za prenos pristojnosti ugodilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 7/2018-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-03-20

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - IZVRŠILNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - izvršba na denarna sredstva pri organizaciji za plačilni promet - sklep o izvršbi - čas plačila - poslovanje prek POS terminala - plačilna kartica - prenehanje terjatve - pobot

- ali se sklep o izvršbi na dolžnikova denarna sredstva pri organizacijah za plačilni promet razteza tudi na plačila, ki jih organizacija za plačilni promet prejme po vročitvi sklepa o izvršbi za dolžnika iz naslova poslovanja s plačilnimi karticami preko POS terminalov, in

- ali je imela banka v okoliščinah konkretnega primera pravico do pobota svojih terjatev do komitenta iz naslova Kreditnih pogodb z nasprotnimi terjatvami komitenta, ki temeljijo na Pogodbi o izvajanju plačilnega prometa s plačilnimi karticami (t. j. s plačili preko POS terminala).

− ali se sklep o izvršbi na dolžnikova denarna sredstva pri organizacijah za plačilni promet razteza tudi na plačila, ki jih organizacija za plačilni promet prejme po vročitvi sklepa o izvršbi za dolžnika iz naslova poslovanja s plačilnimi karticami preko POS terminalov, in

− ali je imela banka v okoliščinah konkretnega primera pravico do pobota svojih terjatev do komitenta iz naslova Kreditnih pogodb z nasprotnimi terjatvami komitenta, ki temeljijo na Pogodbi o izvajanju plačilnega prometa s plačilnimi karticami (t. j. s plačili preko POS terminala).

1. Sodišče prve stopnje je v delu, relevantnem za odločanje o reviziji, razsodilo, da je tožena stranka dolžna tožeči stranki plačati 57.751,96 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 16. 6. 2016 (II. točka izreka odločbe). Posledično je toženi stranki naložilo povračilo pravdnih stroškov tožeče stranke (IV. točka izreka odločbe).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke ugodilo in je tožbeni zahtevek za plačilo 57.751,96 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 16. 6. 2016 zavrnilo (I. točka izreka). Posledično je sklenilo, da mora tožeča stranka toženi stranki povrniti njene stroške postopka na prvi stopnji in stroške pritožbenega postopka, oboje z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

5. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanj, opredeljenih v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 125, 293, 316

Zakon o plačilnih storitvah in sistemih (2009) - ZPlaSS  - člen 5, 59

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.