TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 206/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-09-13

Anton Frantar (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - vrnitev v prejšnje stanje - zavrženje predloga - zavrnitev predloga

Sklep o vrnitvi v prejšnje stanje ni sklep, s katerim se postopek konča, zato revizija in predlog za njeno dopustitev nista dovoljena.

Predlog se v delu, s katerim izpodbija pravnomočno odločitev o predlogu za vrnitev v prejšnje stanje, zavrže, v ostalem se zavrne.

1. Sodišče prve stopnje je v soglasju s strankama glede datuma in ure (po več preklicih) 14. 6. 2017 razpisalo prvi narok za glavno obravnavo, ki se ga kljub pravilnemu vabljenju nihče ni udeležil. Štelo je, da je tožnik tožbo umaknil in izdalo sklep o ustavitvi postopka. Hkrati je zavrnilo tudi vložen predlog za vrnitev v prejšnje stanje, saj tožnik po njegovi oceni ni izkazal nenadne poškodbe (zvina gležnja pol ure pred obravnavo) pooblaščenke, o kateri je hotela obvestiti sodišče, pa so bile telefonske linije zasedene. Predložil je sicer zdravniško potrdilo, da tega dne ni mogla na obravnavo, vendar hkrati tudi listine, ki izkazujejo, da je bila v bolniškem staležu za polovični delovni čas že pred tem, in sicer od 1. 6. 2017, upravičeno zadržana z dela pa že 5. 5. 2016. Drugih dokazov (kljub opozorilu na neizkazanost) ni predlagal.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo zoper sklep in ga potrdilo.

3. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije in sprašuje, ali zdravniško potrdilo, ki ga izda zdravnik in je glede na določila 224. člen Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) javna listina, dokazuje resničnost tistega, kar se v njej potrjuje ali določa.

4. Predlog v delu, s katerim izpodbija pravnomočno odločitev o predlogu za vrnitev v prejšnje stanje, ni dovoljen, sicer pa ni utemeljen.

5. Sklep o vrnitvi v prejšnje stanje ni sklep, s katerim se postopek konča (prvi odstavek 384. člena ZPP), zato revizija in predlog za njeno dopustitev nista dovoljena (primerjaj odločbo Vrhovnega sodišča II Ips 66/2018 in mnogo drugih).

6. Zato je tožnikov predlog Vrhovno sodišče v tem obsegu zavrglo (tretji in četrti odstavek 367. člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367. a člena ZPP).

8. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji iz 367. a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni v delu, ki se nanaša na pravnomočno ustavitev postopka, in je predlog za dopustitev revizije v tem obsegu zavrnilo (četrti odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/3, 367/4, 367c, 367c/4, 384, 384/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 145/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-09-13

Anton Frantar (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODZ - STVARNO PRAVO

dopuščena revizija - priposestvovanje služnosti v javno korist - pogoji - izvajalec gospodarske javne službe

Revizija se dopusti glede vprašanja pravno korektne razlage določb ODZ, in sicer paragrafov 1460 do 1464 in paragrafa 1479, vse glede možnosti priposestvovanja služnosti v javno korist in glede pogojev za priposestvovanje.

Revizija se dopusti glede vprašanja pravno korektne razlage določb Občega državljanskega zakonika, in sicer paragrafov 1460 do 1464 in paragrafa 1479, vse glede možnosti priposestvovanja služnosti v javno korist in glede pogojev za priposestvovanje.

je zavrnilo primarni tožbeni zahtevek za ugotovitev obstoja služnostne pravice izgradnje, uporabe in vzdrževanja daljnovoda 2 x 20 kV R. v obsegu, razvidnem iz I. točke izreka, v korist nepremičnine, parc. št. 611/0 k. o. ..., ki je v lasti tožnice, na nepremičnini parc. št. 247/1 k. o. ..., ki je v solasti tožencev. Zavrnilo je tudi podredni tožbeni zahtevek za ugotovitev obstoja iste služnostne pravice v korist tožnice na nepremičnini parc. št. 247/1 k. o. ..., ki je v solasti tožencev.

Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

Tožnica v predlogu za dopustitev revizije navaja, da so njeni pravni predniki že od leta 1937 izvajali služnost vzdrževanja daljnovoda preko nepremičnine v lasti tožencev oz. njihovih prednikov in da sta sodišči prve in druge stopnje zavzeli pretrdo stališče glede presoje dobre vere. Ob tem se sklicuje na zadevo VSRS II Ips 1022/2008 ter zadevi VSC Cp 1236/2009 in VSL I Cp 4871/2007. Trdi, da sta sodišči prve in druge stopnje materialnopravno zmotno uporabili določbe Občega državljanskega zakonika (v nadaljevanju ODZ), in sicer paragrafe 1460 do 1464 in 1479 glede pogojev za priposestvovanje služnosti v javno korist. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanja pravno korektne razlage določb ODZ, in sicer paragrafov 1460 do 1464 in paragrafa 1479, vse glede možnosti priposestvovanja služnosti v javno korist in glede pogojev za priposestvovanje.

Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena istega zakona).

Občni državljanski zakonik (1811) - ODZ  - člen 1460, 1462, 1463, 1464

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 237/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-09-20

Jan Zobec (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - predlog za obnovo postopka - pooblastilo za zastopanje - predložitev pooblastila za zastopanje - dokazilo o opravljenem pravniškem državnem izpitu - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani.

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo tožničin predlog za obnovo postopka z dne 6. 10. 2017.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper sklep sodišča druge stopnje je vložila tožnica. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pomembnih pravnih vprašanjih: 1) Ali sta nižji sodišči pravilno presodili, da je potrebno tožničin predlog za obnovo postopka zavreči, upoštevaje pri tem zakonski določbi 86. in 91. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP)? 2) Ali predstavlja sankcija s takojšnjim zavrženjem predloga za obnovo postopka v primeru nepredložitve pooblastila za zastopanje ob sami vložitvi predloga za obnovo postopka, takšno pravno ureditev, ki pomeni prekomeren poseg v pravico stranke do poštenega sodnega varstva? V zvezi s tem se sklicuje na odločbe Ustavnega sodišča RS Up-736/04, Up-162/05 in Up-719/06.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, izpostavljenih v tožničinem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Vrhovno sodišče je zato njen predlog zavrnilo (367.c člen ZPP). Tožnica, ki s predlogom ni uspela, sama krije svoje stroške postopka za dopustitev revizije (prvi odstavek 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 91, 367a, 367a, 367a/1, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 157/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-04

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - stvarno pristojno sodišče - zavrnitev predloga

Iz razlogov smotrnosti lahko Vrhovno sodišče zadevo prenese na drugo krajevno pristojno sodišče, ne pa na sodišče druge stvarne pristojnosti. Predlog za delegacijo zadeve z okrajnega na okrožno sodišče je torej neutemeljen.

1. Pravdne stranke so dediči po pokojni A. P.; tožnika sta njena sin in hči, toženec pa vdovec. V pravdi P 186/2018, ki teče pred Okrožnim sodiščem v Novem mestu, je S. P. zoper A. P. in G. P. zahteval ugotovitev deleža na premoženju, ki naj bi bilo skupno zapustnici in njemu, A. P. in G. P. pa sta zoper njega pri Okrajnem sodišču v Novem mestu vložila tožbo, s katero sta zahtevala ugotovitev, da so denarna sredstva na njegovem računu dejansko skupno premoženje in da polovica teh sredstev spada v zapuščino. Pravda pred Okrajnim sodiščem v Novem mestu se vodi pod opr. št. P 138/2018.

2. Okrajno sodišče v Novem mestu je iz razlogov smotrnosti postopka predlagalo Vrhovnemu sodišču, naj za obravnavanje in odločanje v pravdi P 138/2018, za katero je sicer stvarno in krajevno pristojno, določi Okrožno sodišče v Novem mestu. Pojasnjuje, da bo v obeh pravdah potrebno obsežno dokazovanje, povezano s stroški za prihod prič in pooblaščencev, s skupnim obravnavanjem pa bi bila zagotovljena tudi enotna odločitev.

4. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadev, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Iz razlogov smotrnosti lahko Vrhovno sodišče zadevo prenese na drugo krajevno pristojno sodišče, ne pa na sodišče druge stvarne pristojnosti. Predlog za delegacijo zadeve z okrajnega na okrožno sodišče je torej neutemeljen.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 107/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-07-26

Jan Zobec (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Janez Vlaj

delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - pristojno sodišče kot stranka v postopku

Po ustaljeni sodni praksi je institut delegacije pristojnosti namenjen tudi varstvu objektivne nepristranskosti. Ker je v predlagalnem aktu kot tožena stranka navedeno Okrožno sodišče v Mariboru, to pa bi moralo o tem predlagalnem aktu tudi odločiti, so podani pogoji za prenos pristojnosti po 67. členu ZPP. Zato je Vrhovno sodišče določilo drugo stvarno pristojno sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče na Ptuju.

1. Predlagatelj je na Okrožno sodišče v Mariboru vložil predlagalni akt, ki ga je naslovil kot tožbo. Okrožno sodišče v Mariboru je zadevo vpisalo pod število R 188/2018.

2. Nato je Vrhovnemu sodišču poslalo predlog za prenos krajevne pristojnosti zaradi zagotavljanja ustavne pravice do nepristranskega sojenja. Kot tožena stranka je v predlagalnem aktu namreč navedeno Okrožno sodišče v Mariboru.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP).

5. Po ustaljeni sodni praksi je institut delegacije pristojnosti namenjen tudi varstvu objektivne nepristranskosti. Ker je v predlagalnem aktu kot tožena stranka navedeno Okrožno sodišče v Mariboru, to pa bi moralo o tem predlagalnem aktu tudi odločiti, so podani pogoji za prenos pristojnosti po 67. členu ZPP. Zato je Vrhovno sodišče določilo drugo stvarno pristojno sodišče.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 120/2018-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-08-23

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Marjana Lubinič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - SOCIALNO ZAVAROVANJE

predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga

V predlogu za dopustitev revizije mora stranka natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za odpravo odločb toženca z dne 9. 5. 2016 in 12. 4. 2016 ter za priznanje pravice do sorazmernega dela starostne pokojnine od 1. 4. 2014 dalje. Zavrnilo je tudi zahtevek za upoštevanje dobe, priznane zaradi osebnih okoliščin, k pokojninski dobi, dopolnjeni v Republiki Sloveniji tudi za dobo, ki jo je tožnik dopolnil v Republiki Hrvaški ter plačilo odškodnine od aprila 2014 do maja 2016 v višini 627,52 EUR mesečno z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Presodilo je, da predpisi ne omogočajo, da bi se slovenski zavarovalni dobi prištela doba, priznana zaradi osebnih okoliščin, za dobo, dopolnjeno v Republiki Hrvaški. Ker je bil tožnik obvezno zavarovan iz naslova prejemanja denarnega nadomestila vse do 22. 9. 2016, je zavrnilo tudi zahtevek za priznanje pravice do starostne pokojnine od 1. 4. 2014. Glede zahtevane odškodnine je zaključilo, da niso podane predpostavke odškodninske odgovornosti in je zato zavrnilo zahtevek tudi v tem delu.

2. Sodišče druge stopnje se je strinjalo z dejanskimi in pravnimi razlogi sodišča prve stopnje in je zavrnilo pritožbo tožnika.

4. V predlogu za dopustitev revizije mora stranka natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito. Zatrjevane kršitve postopka mora opisati natančno in konkretno, na enak način pa mora izkazati tudi obstoj sodne prakse vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse (četrti odstavek 367. b člena ZPP).

5. Tožnik tem zahtevam ni zadostil, saj v predlogu ni navedel nobenega konkretnega spornega pravnega vprašanja in ni navedel okoliščin, ki bi kazale na pomembnost pravnih vprašanj.

6. Glede na navedeno in v skladu z zadnjim odstavkom 367. b člena ZPP je revizijsko sodišče predlog zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 144/2018-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-02

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Borut Vukovič

dimnikar - obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje - poklicno zavarovanje - prijava v zavarovanje - obveznost delodajalca

Revizija se dopusti glede vprašanja o obveznosti delodajalca glede prijave dimnikarja v poklicno zavarovanje na podlagi 1. odstavka 413. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Ur. l. RS, št. 96/12 in naslednji).

Revizija se dopusti glede vprašanja o obveznosti delodajalca glede prijave dimnikarja v poklicno zavarovanje na podlagi prvega odstavka 413. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju1.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženka dolžna tožnika prijaviti v poklicno zavarovanje v Sklad obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja RS, mu za čas od 27. 10. 2014 do 9. 2. 2016 priznati pravico do zavarovalne dobe s povečanjem od 12 na 15 mesecev in s Kapitalsko družbo pokojninskega in invalidskega zavarovanja d. d. skleniti pogodbo o financiranju pokojninskega načrta za obvezno dodatno poklicno zavarovanje tožnika za čas od 27. 10. 2014 do 9. 2. 2016 po prispevni stopnji 9,25 % od bruto plače tožnika.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika in toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik predlaga, da revizijsko sodišče dopusti revizijo glede vprašanja, navedenega v izreku.

5. Revizijsko sodišče v skladu s 367.a členom Zakona o pravdnem postopku

(ZPP) ugotavlja, da so podani razlogi za dopustitev revizije, zaradi česar jo je dopustilo.

Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju - ZPIZ-2  - člen 413

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 129/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-09-20

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Jan Zobec (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - nezadovoljstvo z delom sodnika - zavrnitev predloga

Odpravi dvoma v pravilnost procesnega postopanja posamičnih sodnikov (na primer glede izvedbe dokazov) so namenjena redna in izredna pravna sredstva zoper sodniške odločitve, odpravi dvoma v sposobnost nepristranskega odločanja posamičnega sodnika pa predlog za izločitev takega sodnika. Ni pa temu namenjen institut delegacije pristojnosti celotnega sodišča na drugo stvarno pristojno sodišče, saj ta pride v poštev le v primerih okoliščin, zaradi katerih bi bili vsi sodniki pristojnega sodišča nezmožni objektivno nepristranskega odločanja.

1. Tožnica je pri Okrajnem sodišču v Ormožu zoper toženca vložila tožbo zaradi motenja posesti, ta pa je zoper njo vložil nasprotno tožbo. V obeh postopkih toženec predlaga prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Navaja, da A. A., razpravljajoči sodnik v zadevi, že od leta 2012 sodi tudi v več drugih postopkih zoper toženca, v katerih je ta zaradi suma pristranskega odločanja že predlagal njegovo izločitev, pa tudi izločitev predsednice sodišča in delegacijo krajevne pristojnosti. Razpravljajoči sodnik naj bi v teh drugih postopkih zavrnil vse njegove dokazne predloge, predlogom nasprotne stranke pa ugodil. Meni, da pred Okrajnim sodiščem v Ormožu ni spoštovano pravo in pravičnost.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o opravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Delegacijo je torej mogoče dopustiti predvsem takrat, kadar bi bila določitev drugega pristojnega sodišča smotrna zaradi razlogov ekonomičnosti ter v tistih primerih, ko je objektivno gledano lahko omajano zaupanje strank ali javnosti v nepristranskost vseh sodnikov pristojnega sodišča.

4. Okoliščin, ki jih navaja predlagatelj, ni mogoče uvrstiti med „drug tehten razlog“ v smislu 67. člena ZPP. Odpravi dvoma v pravilnost procesnega postopanja posamičnih sodnikov (na primer glede izvedbe dokazov) so namenjena redna in izredna pravna sredstva zoper sodniške odločitve, odpravi dvoma v sposobnost nepristranskega odločanja posamičnega sodnika pa predlog za izločitev takega sodnika. Ni pa temu namenjen institut delegacije pristojnosti celotnega sodišča na drugo stvarno pristojno sodišče, saj ta pride v poštev le v primerih okoliščin, zaradi katerih bi bili vsi sodniki pristojnega sodišča nezmožni objektivno nepristranskega odločanja.

5. Ker predlog za določitev pristojnosti drugega stvarno pristojnega sodišča ni utemeljen, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 128/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-09-20

Karmen Iglič Stroligo (preds.), Jan Zobec (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - nezadovoljstvo z delom sodnika - zavrnitev predloga

Odpravi dvoma v pravilnost procesnega postopanja posamičnih sodnikov (na primer glede izvedbe dokazov) so namenjena redna in izredna pravna sredstva zoper sodniške odločitve, odpravi dvoma v sposobnost nepristranskega odločanja posamičnega sodnika pa predlog za izločitev takega sodnika. Ni pa temu namenjen institut delegacije pristojnosti celotnega sodišča na drugo stvarno pristojno sodišče, saj ta pride v poštev le v primerih okoliščin, zaradi katerih bi bili vsi sodniki pristojnega sodišča nezmožni objektivno nepristranskega odločanja.

1. Tožnik je vložil nasprotno tožbo zoper toženko, ki je pred tem pri Okrajnem sodišču v Ormožu zoper njega vložila tožbo zaradi motenja posesti. V obeh postopkih tožnik predlaga prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Navaja, da A. A., razpravljajoči sodnik v zadevi, že od leta 2012 sodi tudi v več drugih postopkih zoper tožnika, v katerih je ta zaradi suma pristranskega odločanja že predlagal njegovo izločitev, pa tudi izločitev predsednice sodišča in delegacijo krajevne pristojnosti. Razpravljajoči sodnik naj bi v teh drugih postopkih zavrnil vse njegove dokazne predloge, predlogom nasprotne stranke pa ugodil. Meni, da pred Okrajnim sodiščem v Ormožu ni spoštovano pravo in pravičnost.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o opravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Delegacijo je torej mogoče dopustiti predvsem takrat, kadar bi bila določitev drugega pristojnega sodišča smotrna zaradi razlogov ekonomičnosti ter v tistih primerih, ko je objektivno gledano lahko omajano zaupanje strank ali javnosti v nepristranskost vseh sodnikov pristojnega sodišča.

4. Okoliščin, ki jih navaja predlagatelj, ni mogoče uvrstiti med „drug tehten razlog“ v smislu 67. člena ZPP. Odpravi dvoma v pravilnost procesnega postopanja posamičnih sodnikov (na primer glede izvedbe dokazov) so namenjena redna in izredna pravna sredstva zoper sodniške odločitve, odpravi dvoma v sposobnost nepristranskega odločanja posamičnega sodnika pa predlog za izločitev takega sodnika. Ni pa temu namenjen institut delegacije pristojnosti celotnega sodišča na drugo stvarno pristojno sodišče, saj ta pride v poštev le v primerih okoliščin, zaradi katerih bi bili vsi sodniki pristojnega sodišča nezmožni objektivno nepristranskega odločanja.

5. Ker predlog za določitev pristojnosti drugega stvarno pristojnega sodišča ni utemeljen, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.