VSRS Sklep II DoR 380/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-02-01

Anton Frantar (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Janez Vlaj

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odgovornost za ravnanje drugega - opustitev dolžnega nadzora - krivdna odgovornost bolnišnice - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženka dolžna plačati tožniku odškodnino v višini 6.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 11. 12. 2014 dalje.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Tožeči stranki je naložilo, naj toženki povrne njene pritožbene stroške v višini 428,38 EUR.

3. Zoper sodbo pritožbenega sodišča je prvi tožnik vložil predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, ali je imela sprejemna zdravnica pri toženi stranki pravico in dolžnost zaprositi za asistenco policije ob prihodu E. G. k toženi stranki pred začetkom postopka sprejema. Zaključek nižjih sodišč, da sprejemna zdravnica ni imela podlage, da bi zaprosila za asistenco policije, je materialnopravno napačen. Sprejemna zdravnica je imela pravico in dolžnost zaprositi za asistenco policije po 56. členu Zakona o duševnem zdravju in 3. in 5. členu Pravilnika o načinu sodelovanja med zdravstvenim osebjem in reševalno službo ter policijo. Ne glede na to, da E. G. v čakalnici sprejemne ambulantne ni nikogar ogrožala niti se ni upirala, je sprejemna zdravnica razpolagala s podatkom, da se obnaša nasilno, zato je morala intervenirati policija, ki jo je tudi pospremila v bolnišnico. Imela je podatke o predhodnih hospitalizacijah, ki so bile vse burne. Poleg tega je sprejemna zdravnica morala poznati G., saj je bila sorazmerno dolgo tudi direktorica bolnišnice. Na podlagi teh podatkov je bilo utemeljeno sklepanje, da bo potrebna asistenca policije. Zgolj dejstvo, da je bila E. G. kratek čas mirna v sprejemni čakalnici, glede na pretekle izkušnje z E. G. ni utemeljevalo presoje, da asistenca policije ne bo potrebna. Nenazadnje je sprejemna zdravnica potrdila, da morajo biti običajno policisti prisotni do sprejema pacienta. Celo izpovedala je, da po dogodku policija vedno ostane do sprejema pacienta oz. vpraša, kdaj lahko odide. Tudi policistu J. je bila znana praksa, da če je dežurni zdravnik zaprosil za asistenco, pa policijo nato ob prihodu v bolnišnico odslovil, so jih s psihiatrije ponovno prosili za asistenco in so imeli tako dve uradni zaprosili. Poleg tega je sodišče zapisalo, da je policija preuranjeno zapustila prostore Psihiatrične bolnice Vojnik, kar pomeni, da je bila njena asistenca potrebna in bi jo morala sprejemna zdravnica zahtevati. Toženka bi torej morala zaprositi za asistenco policije, čeprav je dežurni zdravnik iz ZD ... policijo že odslovil.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367. a člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji iz 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je predlog za dopustitev revizije skupaj z v njem vsebovano stroškovno zahtevo zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 141, 141/1, 141/2

Zakon o duševnem zdravju (2008) - ZDZdr  - člen 56

Pravilnik o načinu sodelovanja med zdravstvenim osebjem in reševalno službo ter policijo (2009) - člen 3, 5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009