TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep III DoR 24/2018-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-03-20

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

predlog za dopustitev revizije - procesne predpostavke - vrednost spornega predmeta - sklep o zavrnitvi predloga za obnovo postopka - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Vrednost spornega predmeta obnovljenega postopka je enaka vrednosti spornega predmeta že končanega postopka. Predlagatelj mora že v predlogu za dopustitev revizije izkazati tudi obstoj pogojev za njegovo dovoljenost, vključno z vrednostjo spornega predmeta, če želi doseči njegovo vsebinsko obravnavo.

1. V gospodarski zadevi med pravdnima strankama je bilo pravnomočno odločeno.

2. Druga toženka je nato vložila predlog za obnovo postopka, ki ga je sodišče prve stopnje s sklepom z dne 16. 11. 2017 zavrnilo. Sodišče druge stopnje je s sklepom z dne 16. 1. 2018 pritožbo druge toženke zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje z dne 16. 11. 2017.

3. Druga toženka je zoper sklep sodišča druge stopnje z dne 16. 1. 2018 vložila predlog za dopustitev revizije.

5. Vrhovno sodišče lahko v gospodarskem sporu dopusti revizijo, če vrednost izpodbijanega dela presega 2.000,00 EUR oziroma 4.000,00 EUR (četrti odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP, ter osmi odstavek 458. člena ZPP in prvi odstavek 495. člena ZPP) in če ne presega 200.000,00 EUR (490. člen ZPP). Vrednost spornega predmeta obnovljenega postopka je enaka vrednosti spornega predmeta že končanega postopka.

Predlagatelj mora že v predlogu za dopustitev revizije izkazati tudi obstoj pogojev za njegovo dovoljenost, vključno z vrednostjo spornega predmeta, če želi doseči njegovo vsebinsko obravnavo.

6. Druga toženka želi izpodbiti sklep sodišče druge stopnje, ki je bil izdan v postopku odločanja o predlogu za obnovo postopka kot izrednem pravnem sredstvu. V predlogu za dopustitev revizije ni navedla niti vrednosti spornega predmeta obnovljenega postopka niti vrednosti spornega predmeta pravnomočno končanega postopka, v zvezi s katerim je vložila predlog za obnovo postopka. Predlogu za dopustitev revizije je priložila določene odločbe sodišč prve in druge stopnje, iz uvoda katerih je razvidna vrednost spornega predmeta v vsakokratni zadevi, vendar pa druga toženka v predlogu ni navedla, da bi te odločbe izvirale ravno iz tistega pravnomočno končanega postopka, v zvezi s katerim je vložila predlog za obnovo postopka. Vrednost spornega predmeta prav tako ni razvidna iz priloženega izpodbijanega sklepa sodišča druge stopnje. Ker druga toženka ni izkazala pogojev za dopustitev revizije, je Vrhovno sodišče njen predlog zavrglo (smiselno 377. člen ZPP).

Prim. sklep VS RS II DoR 102/2015 z dne 14. 5. 2015.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/4, 490

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 375/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-02-15

Anton Frantar (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Janez Vlaj

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev premoženjske škode - izbrisani - višina odškodnine - trditveno in dokazno breme - odmera višine odškodnine po prostem preudarku

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali in pod kakšnimi pogoji je v tovrstnih primerih dopustna uporaba načela prostega preudarka ob prisoji odškodnine.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali in pod kakšnimi pogoji je v tovrstnih primerih dopustna uporaba načela prostega preudarka ob prisoji odškodnine.

1. Tožnik zahteva odškodnino zaradi izbrisa iz registra stalnega prebivalstva, in sicer tako za premoženjsko kot za nepremoženjsko škodo. O slednji je bilo že pravnomočno in revizijsko odločeno (odločba Vrhovnega sodišča II Ips 170/2016). Sporna je le še odločitev o premoženjski škodi.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo. Ocenilo je, da tožnik ni zmogel svojega trditvenega in dokaznega bremena, koliko so znašali njegovi prihodki pred in po izbrisu (prej je bil zaposlen, med izbrisom pa je delal na črno), in da prostega preudarka ne more uporabiti.

3. Sodišče druge stopnje je tožnikovi pritožbi delno ugodilo in izpodbijano sodbo spremenilo tako, da mu je prisodilo 6.542,00 EUR in se sklicevalo na prisojo po prostem preudarku. V preostalem je njegovo pritožbo zavrnilo in v izpodbijanem, a nespremenjenem delu sodbo potrdilo.

4. Predlog za dopustitev revizije vlaga toženka. Zastavlja vprašanje, ali in pod kakšnimi pogoji je v tovrstnih primerih dopustna uporaba načela prostega preudarka ob prisoji odškodnine.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP).

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji iz 367. a člena ZPP za dopustitev revizije izpolnjeni glede vprašanja, ki je razvidno iz izreka tega sklepa, in revizijo dopustilo (tretji odstavek 367. c člena ZPP).

Vrhovno sodišče je uporabilo besedilo zakona pred novelo ZPP-E. Po prehodni določbi tretjega odstavka 125. člena novele ZPP-E se postopek, ki se je začel pred začetkom uporabe novele, pred sodiščem druge stopnje in pred Vrhovnim sodiščem nadaljuje po določbah noveliranega zakona le, če je odločba, s katero se postopek pred sodiščem prve stopnje konča, izdana po začetku uporabe novele. Sodišče prve stopnje pa je sodbo izdalo pred uveljavitvijo novele 14. 9. 2017.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 216, 216/1, 216/2, 367a, 367a/1

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 168

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 20/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-02-15

Anton Frantar (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - sodnik sodišča nižje stopnje kot stranka v postopku - skupna prostorska lokacija sodišč

Okoliščine bi lahko v javnosti vzbudile vtis, da je višje sodišče, če bi odločilo o pritožbah, odločilo pristransko.

Za odločanje o pritožbi se določi Višje sodišče v Mariboru.

1. S sodbo X K 4980/11 je Okrožno sodišče v Ljubljani A. A. zavezalo plačati 19.662,00 EUR denarne kazni. Ker te v roku za prostovoljno izpolnitev obveznosti ni plačal, je Okrajno sodišče v Celju na predlog Okrožnega sodišča v Ljubljani po uradni dolžnosti pričelo izvršilni postopek. Zadnji procesni dejanji, ki ju je opravilo izvršilno sodišče, je zavrnitev dolžnikovega predloga za nasprotno izvršbo s sklepom z dne 15. 9. 2017 in zavrnitev dolžnikovega ugovora zoper plačilni nalog za plačilo sodne takse za pritožbo zoper prej navedeni sklep, o čemer je bilo odločeno s sklepom z dne 23. 11. 2017.

2. Za odločitev o dožnikovih pritožbah zoper oba sklepa sodišča prve stopnje, navedena v prejšnji točki, je stvarno in krajevno pristojno Višje sodišče v Celju. To je Vrhovnemu sodišču predlagalo, naj za odločanje določi drugo stvarno pristojno sodišče. Predlog je utemeljilo z okoliščino, da so se vsi sodniki Višjega sodišča v Celju, ki ima poslovne prostore v isti stavbi kot Okrožno sodišče v Celju, dnevno srečevali z dolžnikom, dolgoletnim sodnikom najprej Temeljnega in nato Okrožnega sodišča v Celju; velika večina sodnikov pritožbenega sodišča je bilo njegovih sodelavcev.

3. Okoliščine, s katerimi je krajevno pristojno pritožbeno sodišče argumentiralo predlog za delegacijo pristojnosti bi lahko v javnosti vzbudile vtis, da je to sodišče, če bi odločilo o pritožbah, odločilo pristransko. Ker je eden od razlogov za delegacijo pristojnosti iz 67. člena Zakona o pravdnem postopku tudi preprečiti percepcijo javnosti o pristranskosti sojenja, je Vrhovno sodišče odločilo, da bo o pritožbah dolžnika odločilo drugo stvarno pristojno sodišče in sicer Višje sodišče v Mariboru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 39/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-03-15

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

spor o pristojnosti - izvršilni postopek - stalno bivališče dolžnika - krajevna pristojnost

Vrhovno sodišče je že v številnih odločbah pojasnilo, da se pristojnost presodi takoj po prejemu predloga za izvršbo na podlagi navedb v predlogu in na podlagi dejstev, ki so sodišču znana (prvi in drugi odstavek 17. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP, v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju - ZIZ) ter da podatek o prebivališču dolžnika ni podatek, ki bi bil sodišču znan. Zato je za presojo pristojnosti, ki se ravna po prebivališču dolžnika, odločilen podatek, ki ga je upnik navedel v predlogu za izvršbo, in ne podatek, ki ga je sodišče morebiti pridobilo iz centralnega registra prebivalstva.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Slovenj Gradcu.

1. Okrajno sodišče v Slovenj Gradcu se je izreklo za krajevno nepristojno za odločanje v tej zadevi. Po pravnomočnosti sklepa je zadevo odstopilo Okrajnemu sodišču v Kranju.

2. Okrajno sodišče v Kranju je Vrhovnemu sodišču predložilo svojo zahtevo, da odloči v sporu o pristojnosti. Navaja, da je upnica v predlogu za izvršbo kot stalno prebivališče dolžnice navedla naslov ... Črna na Koroškem. Ker se krajevna pristojnost sodišča določa glede na prebivališče dolžnika, ki ga upnik navede v predlogu za izvršbo, sodišče samo ne sme pridobivati drugih podatkov glede prebivališča dolžnika.

3. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Slovenj Gradcu. Vrhovno sodišče je že v številnih odločbah pojasnilo, da se pristojnost presodi takoj po prejemu predloga za izvršbo na podlagi navedb v predlogu in na podlagi dejstev, ki so sodišču znana (prvi in drugi odstavek 17. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP, v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju - ZIZ) ter da podatek o prebivališču dolžnika ni podatek, ki bi bil sodišču znan. Zato je za presojo pristojnosti, ki se ravna po prebivališču dolžnika, odločilen podatek, ki ga je upnik navedel v predlogu za izvršbo, in ne podatek, ki ga je sodišče morebiti pridobilo iz centralnega registra prebivalstva.

4. Ker je upnik v predlogu za izvršbo naslov dolžnikovega prebivališča navedel na območju Okrajnega sodišča v Slovenj Gradcu, je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ odločilo, da je za odločanje v tej izvršilni zadevi pristojno Okrajno sodišče v Slovenj Gradcu.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 15

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 17, 17/2, 25, 25/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 23/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-03-15

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Jan Zobec

spor o pristojnosti - izvršilni postopek - stalno bivališče dolžnika - krajevna pristojnost

Za presojo pristojnosti, ki se ravna po prebivališču toženca, je tako odločilen podatek, ki ga upnik navede v tožbi ali, kot v tem primeru, v predlogu za izvršbo na podlagi verodostojne listine. Krajevna pošta, ki je navedena v predlogu za izvršbo, je pošta 9220 Lendava.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Lendavi.

1. Na podlagi ugovora dolžnika (sedaj toženca) je Okrajno sodišče v Ljubljani - Centralni oddelek za verodostojno listino razveljavilo sklep o izvršbi v delu o dovolitvi izvršbe, sicer pa izreklo, da bo o zahtevku in stroških odločilo v pravdnem postopku Okrajno sodišče v Lendavi.

2. Okrajno sodišče v Lendavi svoje pristojnosti ni sprejelo in je predlagalo odločitev v kompetenčnem sporu z obrazložitvijo, da ima tožena stranka stalno prebivališče v Borovcih, kar je na območju Okrajnega sodišča na Ptuju.

3. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Lendavi.

4. Za sojenje je splošno in krajevno pristojno sodišče, na območju katerega ima tožena stranka stalno prebivališče (47. člen Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP). Pristojnost se presodi na podlagi navedb v tožbi in na podlagi dejstev, ki so sodišču znana (drugi odstavek 17. člena ZPP). Za presojo pristojnosti, ki se ravna po prebivališču toženca, je tako odločilen podatek, ki ga upnik navede v tožbi ali, kot v tem primeru, v predlogu za izvršbo na podlagi verodostojne listine. Krajevna pošta, ki je navedena v predlogu za izvršbo, je pošta 9220 Lendava.

5. Ker je torej upnik v predlogu za izvršbo naslov dolžnikovega prebivališča navedel na območju Okrajnega sodišča v Lendavi, je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP odločilo, da je za odločanje v tej pravdni zadevi pristojno Okrajno sodišče v Lendavi.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 17, 17/2, 25, 25/2, 47

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 15

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 359/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-03-08

Anton Frantar (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Rudi Štravs

predlog za dopustitev revizije - solastnina - ugotovitev velikosti deležev na solastnem premoženju - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek tožnice na ugotovitev, da je ona solastnica do 6073/1000 nepremičnine - posameznega dela stavbe št. 51 ..., v stavbi št. 265, k. o. ..., toženec pa je solastnik te nepremičnine do 3927/1000, ter na izstavitev ustreznega zemljiškoknjižnega dovolila. Tožnici je naložilo v plačilo 2.098,24 EUR pravdnih stroškov.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnica Vrhovnemu sodišču predlaga, naj zoper odločitev sodišča druge stopnje dopusti revizijo glede vprašanja: ali je s sodbo v imenu ljudstva Višjega sodišča v Kopru, opr. št. I Cp 104/2017 z dne 26. 9. 2017 v zvezi s sodbo v imenu ljudstva Okrožnega sodišča v Novi Gorci, opr. št. I P 160/2015 z dne 29. 9. 2016 sodišče pravilno uporabilo materialno pravo glede vprašanja, ali v primeru obstoja družbene pogodbe v smislu pravil XXVII. poglavja ODZ na premoženju, ki je bilo v okviru take skupnosti pridobljeno, nastane solastnina, ki jo je potrebno razdeliti glede na prispevek vsakega udeleženca, ne glede na dejstvo, da so bili v kupoprodajni pogodbi določeni solastniški deleži pravdnih strank?

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367. a člena ZPP).

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji iz 367. a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni, saj se je v podobni zadevi VSRS II Ips 710/2004 že izreklo o izpostavljenem pravnem vprašanju. Zato je predlog za dopustitev revizije skupaj z v njem vsebovano stroškovno zahtevo zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 29/2018-10
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-04-10

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

dopuščena revizija - blagovna znamka - figurativna znamka - razlikovalni učinek - generičen izraz

Revizija se dopusti glede vprašanja ali v skladu z 42. členom ZIL-1 kombinacija dveh ali več generičnih, običajnih besed v znamki lahko ustvari razlikovalni učinek.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja:

- Ali v skladu z 42. členom ZIL-1 kombinacija dveh ali več generičnih, običajnih besed v znamki lahko ustvari razlikovalni učinek?

1. Sodišče prve stopnje je v delu, relevantnem za presojo predloga, zavrnilo tožbeni zahtevek za prepoved uporabe znaka „Otroški bazar igrač“, za odstranitev vseh reklam iz trgovskih tokov z oznako „Otroški bazar igrač“ in za objavo sodbe v javnih glasilih.

2. Sodišče druge stopnje je prvostopenjsko sodbo potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje v delu, ki se nanaša na zahtevke, opisane v 1. točki obrazložitve tega sklepa, vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo. Glede preostalega zastavljenega vprašanja predlogu ni ugodilo, saj vprašanje ni pomembno pravno vprašanje.

Zakon o industrijski lastnini (2001) - ZIL-1  - člen 42

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III Ips 13/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-03-13

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), dr. Miodrag Đorđević, Franc Seljak, mag. Rudi Štravs

dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - direktna revizija - zavrženje revizije

Ker vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe, ki znaša 104.212,40 EUR, ne presega revizijskega praga iz 490. člena ZPP in ker tožena stranka ni izkazala, da bi bila revizija dopuščena, ta ni dovoljena. Vrhovno sodišče jo je zato na podlagi 377. člena ZPP zavrglo.

II. Tožena stranka krije sama svoje stroške revizijskega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da se pogodba o poslovnem sodelovanju z dne 1. 1. 2014 razveljavi. Toženi stranki je naložilo plačilo 104.212,40 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je prvostopenjsko sodbo potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga revizijo zaradi bistvenih kršitev določb pravdnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava. Predlaga, da revizijsko sodišče reviziji ugodi ter sodbi sodišče druge in prve stopnje razveljavi ter zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

5. Sodba sodišča prve stopnje je bila izdana pred začetkom uporabe Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku - ZPP-E (Uradni list RS 10/17), zato se glede na določbo prvega in tretjega odstavka 125. člena ZPP-E v tem revizijskem postopku uporabljajo pravila Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), veljavna pred uveljavitvijo novele ZPP-E.

6. Revizija je v gospodarskih sporih dovoljena le, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 200.000,00 EUR (490. člen ZPP) ali če jo na predlog stranke dopusti Vrhovno sodišče (tretji odstavek 367. člena ZPP).

7. Ker vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe, ki znaša 104.212,40 EUR, ne presega revizijskega praga iz 490. člena ZPP in ker tožena stranka ni izkazala, da bi bila revizija dopuščena, ta ni dovoljena. Vrhovno sodišče jo je zato na podlagi 377. člena ZPP zavrglo.

8. Na podlagi prvega odstavka 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP je Vrhovno sodišče odločilo, da tožena stranka sama krije stroške revizijskega postopka.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377, 490

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 69/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-04-05

Anton Frantar (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Rudi Štravs

dopuščena revizija - razmerja med zakoncema po razvezi zakonske zveze - pravica zakonca do preživnine - preživljanje nepreskrbljenega zakonca - potrebe preživninskega upravičenca - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - obrazložitev sodbe - odgovor na pritožbene navedbe - razlogi sodbe o odločilnih dejstvih

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodba sodišča druge stopnje obremenjena z absolutno bistveno kršitvijo določb pravdnega postopka.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodba sodišča druge stopnje obremenjena z absolutno bistveno kršitvijo določb pravdnega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je presodilo, da je toženec za tožničino preživljanje dolžan plačevati mesečno preživnino v višini 170,00 EUR od 30. 6. 2016 dalje. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženca delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje tako spremenilo, da je toženec dolžan plačevati mesečno preživnino do 31. 10. 2019.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije glede vprašanja, ali je sodba sodišča druge stopnje (pa tudi sodba sodišča prve stopnje) obremenjena z absolutno bistveno kršitvijo določb pravdnega postopka, saj glede odločilnih dejstev sodba sodišča druge stopnje nima razlogov (kot tudi ne sodba sodišča prve stopnje). Predlagatelj meni, da sodbi sodišč nižje stopnje nimata razlogov, na podlagi katerih bi bilo mogoče preveriti odločitev glede višine tožničinih mesečnih stroškov. Sodišče druge stopnje se ni opredelilo do pritožbenih navedb o odsotnosti razlogov v zvezi z ugotovljeno višino tožničinih mesečnih stroškov in da je tožnica zaradi dela na kmetiji staršev v celoti preskrbljena.

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da je glede v izreku navedenega pravnega vprašanja izpolnjen pogoj za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je revizijo na podlagi tretjega odstavka 367.c člena ZPP v tako začrtanem obsegu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2-8, 339/2-14, 360, 360/1, 367a, 367c, 367c/3

Zakon o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (1976) - ZZZDR  - člen 81, 82a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.