VSRS Sklep II DoR 196/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-04

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Tomaž Pavčnik

LASTNINJENJE - STVARNO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA

dopuščena revizija - lastninska pravica na nepremičnini - originarna pridobitev lastninske pravice - družbena lastnina - obstoj lastninske pravice na funkcionalnem zemljišču - neposredna posest - načelo zaupanja v zemljiškoknjižne vpise pravic - pravnoposlovna pridobitev lastninske pravice - prodajna pogodba - funkcionalno zemljišče k stavbi - dobra vera - raziskovalna dolžnost - dobroverni kupec

Revizija se dopusti glede vprašanja, kaj zajema raziskovalna dolžnost kupca, kako ji kupec zadosti, da je dobroveren in kakšna je odgovornost zatrjevanega lastnika nepremičnine, ki od uveljavitve ZLNDL ne poskrbi za vpis svoje lastninske pravice, ki naj bi jo dobil na podlagi tega zakona, v zemljiško knjigo.

Revizija se dopusti glede vprašanja, kaj zajema raziskovalna dolžnost kupca, kako ji kupec zadosti, da je dobroveren in kakšna je odgovornost zatrjevanega lastnika nepremičnine, ki od uveljavitve ZLNDL ne poskrbi za vpis svoje lastninske pravice, ki naj bi jo dobil na podlagi tega zakona, v zemljiško knjigo?

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da sta tožnici solastnici nepremičnin z ID znakom A (parcela 73/139) in B (parcela 73/52), k.o. G., obe do ½. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije in predlagal dopustitev revizije glede naslednjih pravnih vprašanj:

— Ali sta prvo in drugostopno sodišče pravilno uporabili materialno pravo, ko sta odločili, da je imel investitor kljub temu, da so mu bile nepremičnine dodeljene v uporabo zgolj za namen gradnje stanovanjskih stavb in se na spornih nepremičninah takšna pozidava ni izvedla, razpolagalno sposobnost za nadaljnji prenos pravice uporabe na teh nepremičninah na tožečo stranko oziroma njenega pravnega prednika (kupca)?

— Ali mora sodišče pri odločanju o obsegu funkcionalnega zemljišča po uradni dolžnosti, v okviru pravilne uporabe materialnega prava, upoštevati tudi merila in pogoje iz prostorskih aktov, ki so v času izgradnje stavbe veljala na območju, kjer zemljišče leži, kar je merilo iz 1. točke prvega odstavka 43. člena ZVEtL-1?

— Ali je lahko pravno upošteven kriterij za določitev obsega pripadajočega zemljišča zgolj to, da sta tožnici na spornem zemljišču v naravi uredili tlakovano dvorišče, del zelenjavnega vrta in urejeno travnato površino, na kateri raste živa meja in da tožnici več desetletij uporabljata predmetno zemljišče?

— Kaj zajema raziskovalna dolžnost kupca, kako ji kupec zadosti, da je dobroveren in kakšna je odgovornost zatrjevanega lastnika nepremičnine, ki od uveljavitve ZLNDL ne poskrbi za vpis svoje lastninske pravice, ki naj bi jo dobil na podlagi tega zakona, v zemljiško knjigo?

— Ali lahko šteje za dokazano trditev, za katero stranka ni predložila nobenega dokaza in je v nasprotju z ostalimi navedbami in predloženimi dokazi?

— Ali sta prvo in drugostopno sodišče pravilno uporabili materialno pravo, ko sta odločili, da je imela stanovanjska zadruga kljub temu, da so ji bile nepremičnine dodeljene v uporabo zgolj za namen gradnje stanovanjskih stavb in se na spornih nepremičninah takšna pozidava ni izvedla, razpolagalno sposobnost za nadaljnji prenos pravice uporabe na teh nepremičninah na člana zadruge oziroma tožečo stranko kot kupca stanovanjskega dvojčka od RS kot člana zadruge?

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c, 367c/3

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 9, 10

Zakon o zemljiški knjigi (2003) - ZZK-1  - člen 8

Zakon o lastninjenju nepremičnin v družbeni lastnini (1997) - ZLNDL  - člen 2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.