VSRS Sklep II Ips 22/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-02-01

Anton Frantar (preds.), Janez Vlaj (poroč.), mag. Nina Betetto, dr. Ana Božič Penko, Jan Zobec

dovoljenost revizije - nepravdni postopek - direktna revizija - zavrženje revizije

Tudi v nepravdnih postopkih, v katerih je revizija dovoljena s posebnim zakonom, od uveljavitve novele ZPP-E velja, da morajo udeleženci, skladno s 367.b členom ZPP podati predlog za dopustitev revizije. Direktna revizija, kakršno v tej zadevi vlaga nasprotni udeleženec prek svoje pooblaščenke, ni dovoljena.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo predlogu za sprejem nasprotnega udeleženca na zdravljenje brez privolitve na podlagi sklepa sodišča in odločilo, da se ta namesti na varovani oddelek socialnovarstvenega zavoda Dom Danice Vogrinc za obdobje 6 mesecev, do 4. 4. 2018.

2. Pritožbeno sodišče je odločalo o pritožbah nasprotnega udeleženca in socialno varstvenega zavoda Dom Danice Vogrinec. Obe pritožbi je zavrnilo.

3. Zoper takšno odločitev revizijo vlaga nasprotni udeleženec. Navaja, da jo vlaga na podlagi izrecne določbe četrtega odstavka 50. člena Zakona o duševnem zdravju (ZDZdr) in uveljavlja revizijski razlog zmotne uporabe materialnega prava. Vrhovnemu sodišču predlaga, da reviziji ugodi ter izpodbijana sklepa spremeni tako, da predlog zavrne. Podredno predlaga, da ju razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

5. Sklep sodišča prve stopnje je bil v obravnavani zadevi izdan 20. 10. 2017. Skladno z določbo tretjega odstavka 125. člena Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku - ZPP-E

se zato postopek vodi po s to novelo spremenjenih in dopolnjenih določbah Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

6. Z navedeno novelo je bil ukinjen institut dovoljene revizije. Revizijo je tako, od njene uveljavitve, mogoče vložit le, če jo Vrhovno sodišče prej dopusti. Da se takšna ureditev razteza tudi na nepravdne postopke, za katere je sicer določeno, da je revizija dovoljena, izhaja iz 124. člena Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku. Ta se glasi: "Če drug zakon določa, da je revizija v nepravdnem postopku dovoljena, se ta dopusti pod pogoji iz 367.a člena zakona in po postopku po zakonu."

7. S citirano določbo so bile torej spremenjene (delno derogirane) vse določbe v zakonih, s katerimi je bila revizija izrecno dovoljena. Na ta način je zakonodajalec jasno pripoznal to, kar bi sicer izhajalo že iz celotne zasnove revizijskega postopka, predvsem pa iz pravila o mejah revizijskega preizkusa (371. člen ZPP), po katerem revizijsko sodišče preizkusi revizijo le v tistem delu in glede tistih konkretnih vprašanj, glede katerih je bila dopuščena.

8. Tudi v nepravdnih postopkih, v katerih je revizija dovoljena s posebnim zakonom, torej od uveljavitve novele ZPP-E velja, da morajo udeleženci, skladno s 367.b členom ZPP podati predlog za dopustitev revizije. Direktna revizija, kakršno v tej zadevi vlaga nasprotni udeleženec prek svoje pooblaščenke, ni dovoljena. Vrhovno sodišče jo je zato, na podlagi procesnega pooblastila iz 377. člena ZPP, zavrglo.

9. Vrhovno sodišče je odločalo v senatu vrhovnih sodnic in sodnikov, ki so navedeni v uvodu sklepa. Odločbo je sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367b, 377

ZPP-E Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (2017) - člen 125, 125/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.