VSRS Sklep II DoR 278/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-11-23

Anton Frantar (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), mag. Rudi Štravs

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

dopuščena revizija - zavarovalna pogodba - zavarovanje civilne odgovornosti - splošni zavarovalni pogoji - razlaga splošnih zavarovalnih pogojev - zavarovalno kritje - omejitev zavarovalnega kritja - varstvo šibkejše stranke

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v izpodbijani sodbi pravilno uporabljeno materialno pravo, vsebovano v 1. točki drugega odstavka 11. člena Splošnih pogojev PG-dom-03/12-1.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v izpodbijani sodbi pravilno uporabljeno materialno pravo, vsebovano v 1. točki drugega odstavka 11. člena Splošnih pogojev PG-dom-03/12-1.

1. Tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo v delu, s katerim je sodišče druge stopnje zavrnilo njeno pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje, da mora tožeči stranki plačati 19.500,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Navaja, da gre za odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti in enotne uporabe prava, odločitev sodišča druge stopnje pa odstopa od odločitve drugih višjih sodišč, sodne prakse Vrhovnega sodišča pa še ni. Višje sodišče je prezrlo ugovore tožene stranke, da je trditvena podlaga pomanjkljiva in da se je tožnik glede ugovora zavarovalnega kritja za primer obiska opredelil šele v zadnji pripravljalni vlogi in tudi ni pravilno tolmačilo določila splošnih pogojev, ki določa omejeno zavarovalno vsoto za goste v primeru obiska. Dikcija 1. točke drugega odstavka 11. člena splošnih pogojev ne dopušča ugotavljanja namena obiska. Tožnik je bil povabljen k zavarovancu in zgolj dejstvo, da sta v času obiska prijatelja prenašala omare, še ne pomeni, da tožnik ni bil gost na zasebnem obisku. Osnovni kriterij za omejitev zavarovalnega kritja ni namen obiska. Tožnik je prišel na zasebni obisk, saj je želel zavarovancu pomagati pri prenašanju omare in mu pomagati kot prijatelj. To ne pomeni, da ni šlo za zasebni obisk in da so zasebni obiski zgolj situacije, ko se nekomu ponudi pijačo in jedačo. Tožena stranka je pojasnila, da je treba za širše kritje izkazati, da sta stranki v nekem pogodbenem odnosu ali odnosu tretje osebe, ki ni prijatelj ali sorodnik (npr. vodoinštalater, popisovalec nepremičnin). Ravno zato je v oklepaju splošnih pogojev dodatno pojasnilo kot dodatna omejitev zavarovalne vsote. Odločitev glede opredelitve gosta odstopa od odločbe Višjega sodišča v Ljubljani II Cp 1646/2013, kjer je tožnica – babica nudila pomoč svojemu sinu tako, da je čuvala vnuka na sinovem domu. Sodišče je to štelo za zasebni obisk in pojasnilo, da če sorodnik nudi zavarovancu pomoč tudi pri hišnih opravilih, to ne pomeni, da zanj ne velja omejitev zavarovalnega kritja za gosta. Dokazno breme terja, da tožnik navede konkretizirana substancirana dejstva. Tožnikove navedbe glede narave in obnašanja mačke so bile na ravni pavšalnosti. Manjkajoča trditvena podlaga se je v nadomestila dokaznem postopku z izvedbo dokaza, sodišče pa je na takšno nekonkretizirano zatrjevanje vzpostavilo merilo protipravnosti (opustitev). Izpoved ne more nadomestiti trditev o pravnorelevantnih dejstvih in sodišče je v tem delu preseglo trditveno podlago. Z določbo 158. člena Obligacijskega zakonika ni zajeta vsaka škoda, ki jo naredi domača žival. Mačka je najbolj miroljubna in priljubljena žival, nenevarna in zbeži stran od ljudi, zlasti če se premikajo. Neobičajna in neživljenjska je zahteva, da je treba mačko odstraniti iz hiše, ali jo zapreti v poseben prostor ter imeti neposredno varstvo in nadzor nad njo, če pride prijatelj hišo. Oviro na tleh lahko ob pozorni hoji vsakdo vidi. Predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanj:

1. Ali je višje sodišče pri uporabi določila 1. točke drugega odstavka 11. člena Splošnih pogojev PG-dom-03/12-1 pravilno uporabilo materialno pravo?

2. Ali je tožnik zadostil trditvenemu bremenu glede vseh odločilnih dejstev, na katera sta sodišči nižjih stopenj oprli svojo odločitev?

3. Ali lahko nekonkretizirano zatrjevanje vzpostavi merilo protipravnosti?

4. Ali je odločitev sodišča druge stopnje o obstoju krivdne odgovornosti zavarovanca tožene stranke materialnopravno pravilna?

2. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so podani glede prvega predlaganega vprašanja, zato je Vrhovno sodišče v tem obsegu dopustilo revizijo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 83

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.