TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 253/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-09-20

Jan Zobec (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - preživnina - nesklepčna tožba - trditveno in dokazno breme - zamudna sodba - zavrnitev predloga

Glede vprašanja, izpostavljenega v tožničinem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožnica od toženca zahtevala preživnino 50,00 EUR mesečno in odločilo, da je tožnica dolžna povrniti tožencu njegove stroške pravdnega postopka v znesku 588,31 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je tožničini pritožbi delno ugodilo in izrek o stroških spremenilo tako, da je odločilo, da je tožnica dolžna povrniti v korist proračuna Republike Slovenije 294,15 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi, v ostalem pa je tožničino pritožbo zavrnilo in v nespremenjenem obsegu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je, da pravdni stranki nosita sami svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje je vložila tožnica. Predlaga dopustitev revizije zaradi odločitve o pomembnem pravnem vprašanju: Ali je tožba za plačilo preživnine s trditveno in dokazno podlago ter tožbenim zahtevkom v obravnavani zadevi nesklepčna, ker iz dejstev, ki so navedena v tožbi, ne izhaja utemeljenost tožbenega zahtevka (3. točka prvega odstavka 318. člena Zakona o pravdnem postopku – v nadaljevanju ZPP)? Navaja, da bi sodišče prve stopnje moralo izdati zamudno sodbo, s katero bi bilo vsaj delno ugodeno tožničinemu tožbenemu zahtevku. Čeprav tožnica v tožbi ni specificirala svojih potreb, to ne pomeni, da iz dejstev, ki jih je navedla v tožbi, utemeljenost tožbenega zahtevka ne izhaja. Ob upoštevanju življenjskih stroškov v Sloveniji je splošno znano dejstvo, da preživnina v simboličnem znesku 50,00 EUR ni previsoka preživnina, saj s takšno preživnino ni mogoče pokriti niti najosnovnejših življenjskih potreb, drugih dohodkov pa tožnica v času vložitve tožbe ni imela. Tožnica je v tožbi tudi navedla, da je brezposelna, da ne prejema nadomestila za brezposelne in tudi ne socialne pomoči ter je predložila odločbo o njeni pravici do brezplačne pravne pomoči, v okviru tega postopka pa so bile njene socialne razmere temeljito raziskane.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanja, izpostavljenega v tožničinem predlogu, niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Vrhovno sodišče je zato njen predlog zavrnilo (367.c člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 135/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-25

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

določitev krajevne pristojnosti - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - postopek izvršbe - izvršba na podlagi pravnomočne in izvršljive sodne odločbe - faza postopka - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Kadar gre za izvršbo na podlagi pravnomočne in izvršljive sodne odločbe, pride do vsebinskega odločanja šele v primeru, če zoper izdani sklep o izvršbi dolžnik vloži ugovor. Zato v tej fazi postopka niso izpolnjeni pogoji za delegacijo pristojnosti.

1. Upnica je na Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici vložila predlog za izvršbo z rubežem denarnih sredstev na dolžničinem računu pri katerikoli banki ali hranilnici, z rubežem dolžničine plače ali drugih stalnih denarnih prejemkov dolžnice in z rubežem, cenitvijo in prodajo dolžničinih premičnih stvari zaradi izterjave denarne terjatve v znesku 248,78 EUR na podlagi izvršljive in pravnomočne sodbe Okrajnega sodišča v Mariboru.

2. Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici je vložilo predlog za delegacijo pristojnosti. V njem navaja, da je dolžnica kot vpisničarka zaposlena na pravdnem in nepravdnem oddelku tega sodišča. Zaradi zagotovitve videza nepristranskosti Vrhovnemu sodišču predlaga, naj za odločanje o zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi.

5. Kadar gre za izvršbo na podlagi pravnomočne in izvršljive sodne odločbe, pride do vsebinskega odločanja šele, če zoper izdani sklep o izvršbi dolžnik vloži ugovor. Vrhovno sodišče zato ocenjuje, da v tej fazi postopka (ko o predlogu za izvršbo še ni odločeno) niso izpolnjeni pogoji za delegacijo pristojnosti.

6. Vrhovno sodišče je zato predlog za delegacijo zavrnilo.

Enako sklep Vrhovnega sodišča RS I R 60/2011 z dne 19. 5. 2011.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 15

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 172/2018-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-16

Marjana Lubinič (preds.), Borut Vukovič (poroč.), mag. Irena Žagar

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - sodna razveza pogodbe o zaposlitvi - denarno povračilo - kriteriji - višina

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo materialno pravo glede kriterijev in višine denarnega povračila po prvem odstavku 118. člena ZDR-1?

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo materialno pravo glede kriterijev in višine denarnega povračila.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo nezakonitost redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga z dne 11. 11. 2014. Toženi stranki je naložilo, da je dolžna tožeči stranki plačati odškodnino zaradi trpinčenja v višini 8.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 12. 12. 2014 dalje do plačila. Zavrnilo je tožbeni zahtevek za ugotovitev, da delovno razmerje tožeče stranke pri toženi stranki ni prenehalo dne 31. 1. 2015, temveč je trajalo z vsemi pravicami in obveznostmi do 1. 3. 2016; da je za čas od 1. 2. 2015 do 1. 3. 2016 tožena stranka dolžna tožeči stranki priznati delovno dobo, jo prijaviti v zavarovanje in ji iz naslova plače za čas nezakonitega prenehanja delovnega razmerja obračunati bruto nadomestilo plače, odvesti prispevke in davke, ter ji izplačati neto zneske z zakonskimi zamudnimi obrestmi od dneva zapadlosti posameznih mesečnih zneskov dalje do plačila ter da ji je dolžna obračunati denarno povračilo v višini 59.348,88 EUR in ji po odvodu davkov in prispevkov izplačati neto znesek skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od zapadlosti do plačila.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožeče stranke delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je pogodbo o zaposlitvi med tožečo in toženo stranko sodno razvezalo z dnem 31. 1. 2015 in razsodilo, da mora tožena stranka tožeči stranki obračunati denarno povračilo po 118. členu ZDR-1 v znesku 39.565,92 EUR in ji po odvodu davka in prispevkov izplačati neto znesek. Kar je tožeča stranka zahtevala več ali drugače, je zavrnilo. V ostalem je pritožbo tožeče stranke in v celoti pritožbo tožene stranke zavrnilo in v nespremenjenem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je tožena stranka vložila predlog za dopustitev revizije z vprašanji glede redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga, višino denarnega povračila po 118. členu ZDR-1 in odškodnino zaradi trpinčenja.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami), zato je revizijo v tem delu dopustilo. V preostalem delu pogoji za dopustitev revizije niso podani.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 141/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-25

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranost sodišča - sorodstveno razmerje med stranko in sodnikom

Hčerka druge tožnice in tretjega toženca je sodnica pri Okrajnem sodišču v Kopru, v delo pa je prejela tudi kazenske zadeve iz pristojnosti Okrožnega sodišča v Kopru. Ta okoliščina po oceni Vrhovnega sodišča narekuje sklep, da bi bilo z odločanjem o zahtevku pri pristojnem sodišču lahko ogroženo zaupanje strank in zaupanje javnosti v nepristranskost sodišča.

Za odločanje se določi Okrožno sodišče v Novi Gorici.

1. Pred Okrožnim sodiščem v Kopru teče postopek zaradi plačila. Prva toženka je po vročitvi tožbe predlagala prenos pristojnosti, saj je hčerka druge tožnice in četrtega (sedaj tretjega) toženca A. A., ki naj bi bila okrožna sodnica, zaposlena pri pristojnem sodišču.

2. Tožniki so prenosu pristojnosti nasprotovali in pojasnili, da A. A. ni okrožna sodnica in ni zaposlena pri pristojnem sodišču.

3. Pristojno sodišče je pojasnilo, da je sodnica A. A. prejela kazenske zadeve iz pristojnosti tega sodišča.

5. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog strank ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge šteje tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki naj izključi vsak razumen dvom strank in javnosti v nepristranskost sodišča.

6. Hčerka druge tožnice in tretjega toženca A. A. je sodnica pri Okrajnem sodišču v Kopru, v delo pa je prejela tudi kazenske zadeve iz pristojnosti Okrožnega sodišča v Kopru. Ta okoliščina po oceni Vrhovnega sodišča narekuje sklep, da bi bilo z odločanjem o zahtevku pri pristojnem sodišču lahko ogroženo zaupanje strank in zaupanje javnosti v nepristranskost sodišča. Ker je zahteva po nepristranskosti primarna zahteva vsakega sodnega postopka, kljub pomislekom tožnikov o smotrnosti prenosa predstavlja drug tehten razlog za prenos pristojnosti v smislu 67. člena ZPP.

7. Vrhovno sodišče je zato predlogu za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, to je Okrožno sodišče v Novi Gorici.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 27/2017, enako tudi VSRS Sklep I R 74/2020
VSRS Sklep I R 142/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-04

mag. Rudi Štravs (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranost sodišča - pristojno sodišče kot stranka v postopku

Če stranka vlaga predlog zaradi postopanja pristojnega sodišča, bi bilo lahko z odločanjem o njenem predlogu pri tem sodišču ogroženo zaupanje strank in zaupanje javnosti v nepristranskost sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče na Ptuju.

1. Predlagatelj je na Okrožno sodišče v Mariboru vložil predlagalni akt, ki ga je naslovil kot tožbo. Okrožno sodišče v Mariboru je zadevo vpisalo pod številko R 252/2018.

2. Nato je Vrhovnemu sodišču poslalo predlog za prenos krajevne pristojnosti zaradi zagotavljanja ustavne pravice do nepristranskega sojenja. Kot tožena stranka je v predlagalnem aktu namreč navedeno prav Okrožno sodišče v Mariboru.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP). Drug tehten razlog v smislu 67. člena ZPP je tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Ta mora izključiti vsako okoliščino, ki bi lahko omajala zaupanje strank in javnosti v odločanje sodišča.

5. Okoliščina, da stranka vlaga predlog zaradi postopanja pristojnega sodišča, narekuje sklep, da bi bilo lahko z odločanjem o njenem predlogu pri tem sodišču ogroženo zaupanje strank in zaupanje javnosti v nepristranskost sodišča, ter predstavlja drug tehten razlog za prenos pristojnosti v smislu 67. člena ZPP. Vrhovno sodišče je zato predlogu za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v zadevi določilo drugo sodišče.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 127/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-09-13

Anton Frantar (preds.), Janez Vlaj (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nepravdni postopek - zapuščinski postopek - dedič kot uslužbenec pristojnega sodišča

Dejstvo, da je eden od dedičev zaposlen na sodišču, ki vodi zapuščinski postopek, samo po sebi ne zadošča za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

1. Okrajno sodišče na Jesenicah je stvarno in krajevno pristojno za vodenje zapuščinskega postopka po umrli B. B. V predlogu za delegacijo pristojnosti navaja, da je iz smrtovnice razvidno, da je ena od dedinj, A. A., kot sodna zapisnikarica zaposlena na tem sodišču. Zaradi zagotovitve videza nepristranskosti zato predlaga, da se za odločanje o zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče.

3. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 163. členom Zakona o dedovanju (v nadaljevanju ZD) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Okoliščina, da je ena od strank postopka zaposlena na sodišču, ki zadevo obravnava, je v določenih primerih lahko „drug tehten razlog“ za prenos pristojnosti, a sama po sebi ugoditve predlogu ne narekuje. Odločitev o njem je odvisna od vseh okoliščin primera. Predvsem so pomembna vprašanja, kakšno delo opravlja ta oseba, kako veliko je sodišče, kakšna je narava spora in tudi kakšna je narava postopka. V obravnavani zadevi gre za zapuščinski postopek. To je nepravdni postopek, v katerem dejstva, od katerih je odvisna kakšna pravica strank, praviloma niso sporna. Njegovi posebnosti sta, da je v samem zakonu izražena težnja, da naj se postopek opravi pri sodišču z zakonom določene krajevne pristojnosti

ter da zapuščinsko sodišče v številnih primerih stranke napoti na pravdo. Zato dejstvo, da je eden od dedičev zaposlen na sodišču, ki vodi zapuščinski postopek, samo po sebi ne zadošča za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

Drugih okoliščin, ki bi takšno odločitev utemeljevale, pa predlagatelj ne navaja.

4. Vrhovno sodišče je zato predlog za delegacijo zavrnilo.

Glej 178. člen ZD, ki določa, da stranke ne morejo sporazumno spremeniti stvarne in krajevne pristojnosti sodišča.

Tako tudi VSRS npr. v sklepih I R 69/2008, I R 126/2007.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 133/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-25

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - pristojno sodišče kot stranka v postopku - odškodninski spor

Če stranka zahteva plačilo odškodnine zaradi postopanja pristojnega sodišča, bi bilo lahko z odločanjem o njenem zahtevku pri tem sodišču ogroženo zaupanje strank in zaupanje javnosti v nepristranskost sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Mariboru.

1. Tožnik je pri Okrajnem sodišču v Velenju vložil tožbo za povračilo premoženjske škode, ki naj bi mu nastala v sodnem postopku. Sodišče je po njegovi oceni predolgo odločalo o njegovem zahtevku proti nekdanjemu delodajalcu.

2. To sodišče se je izreklo kot stvarno nepristojno in zadevo odstopilo Okrožnemu sodišču v Celju. To je tožbo vročilo toženi stranki v odgovor. V njem je toženka predlagala prenos pristojnosti, saj gre po njeni oceni za spor zaradi napak v postopku, ki ga je vodilo to sodišče.

3. Pristojno sodišče je predlog vročilo tožniku, ki nanj ni odgovoril. Nato ga je predložilo Vrhovnemu sodišču.

5. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog strank ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Drug tehten razlog v smislu 67. člena ZPP je tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Ta mora izključiti vsako okoliščino, ki bi lahko omajala zaupanje strank in javnosti v odločanje sodišča.

6. Okoliščina, da tožnik zahteva povrnitev škode zaradi ravnanja pristojnega sodišča narekuje sklep, da bi bilo z odločanjem o tožnikovem zahtevku pri pristojnem sodišču lahko ogroženo zaupanje strank in zaupanje javnosti v nepristranskost sodišča, ter predstavlja drug tehten razlog za prenos pristojnosti v smislu 67. člena ZPP. Vrhovno sodišče je zato predlogu za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, to je Okrožno sodišče v Mariboru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 120/2017-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-02-06

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

dopuščena revizija - prepoved konkurence - direktor družbe - nekdanji družbenik

Revizija se dopusti glede zahtevka za plačilo 112.379,87 EUR z zamudnimi obrestmi glede vprašanja, ali ravnanje toženca v okoliščinah konkretnega primera predstavlja kršitev konkurenčne prepovedi glede na določbe družbene pogodbe (statutarna prepoved konkurence) in določbe ZGD-1 (zakonska prepoved konkurence).

Revizija se dopusti glede zahtevka za plačilo 112.379,87 EUR z zamudnimi obrestmi glede vprašanja, ali ravnanje toženca v okoliščinah konkretnega primera predstavlja kršitev konkurenčne prepovedi glede na določbe družbene pogodbe (statutarna prepoved konkurence) in določbe Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1; zakonska prepoved konkurence).

1. Sodišče prve stopnje je v delu, relevantnem za odločitev o reviziji, zavrnilo tožbeni zahtevek družbe zoper (bivšega) zaposlenega, družbenika in direktorja družbe za prepustitev poslov, prenos koristi iz poslov in plačilo odškodnine (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo ter potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje v II. točki izreka (I. točka izreka).

3. Tožeča stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, obstajajo pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), zato je revizijo glede tega vprašanja dopustilo.

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 41, 42

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 123/2017-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-01-17

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Borut Vukovič

predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga - revizija, dovoljena na podlagi zakona - transformacija delovnega razmerja v nedoločen čas

V tej zadevi gre za individualni delovni spor o transformaciji delovnega razmerja iz določenega v nedoločen čas. Na podlagi 2. točke 31. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih v povezavi s 125. členom prehodnih in končnih določb ZPP-E (Ur. l. RS, št. 10/17) je revizija vselej dovoljena v individualnih delovnih sporih glede obstoja ali prenehanja delovnega razmerja.

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da je bila pogodba o zaposlitvi za določen čas med tožnikom in tožencem sklenjena nezakonito in se zato šteje, da je bila sklenjena za nedoločen čas. Hkrati je odločilo, da je tožniku pogodba o zaposlitvi za določen čas nezakonito prenehala ter da je v delovnem razmerju pri tožencu za nedoločen čas od 22. 2. 2016 dalje. Toženec je dolžan tožnika pozvati nazaj na delo. Za čas od 1. 3. 2016 do 31. 5. 2016 mu je toženec dolžan obračunati mesečno nadomestilo plače in od določenih zneskov odvesti davke in prispevke ter mu izplačati neto nadomestilo plače skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od vsakega 19. dne v mesecu do plačila. Odločilo je tudi o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženca. Soglašalo je z dejanskimi ugotovitvami in pravnimi stališči sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec vložil predlog za dopustitev revizije glede vprašanja, ali se je tožniku po pogodbi o zaposlitvi z dne 2. 2. 2016, sklenjeni med strankama za določen čas od 3. 2. 2016 do 29. 2. 2016, transformiralo delovno razmerje v nedoločen čas.

5. V tej zadevi gre za individualni delovni spor o transformaciji delovnega razmerja iz določenega v nedoločen čas. Na podlagi 2. točke 31. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (v nadaljevanju ZDSS-1, Ur. l. RS, št. 2/2004 s spremembami) v povezavi s 125. členom prehodnih in končnih določb ZPP-E (Ur. l. RS, št. 10/17) je revizija vselej dovoljena v individualnih delovnih sporih glede obstoja ali prenehanja delovnega razmerja.

6. Tožnik v tem sporu nima ne pravne podlage ne pravnega interesa za vložitev predloga za dopustitev revizije, saj revizijo lahko vloži na podlagi citirane določbe ZDSS-1. Vrhovno sodišče je zato ob smiselni uporabi določb 377. in 374. člena ZPP predlog za dopustitev revizije zavrglo kot nedovoljen.

Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (2004) - ZDSS-1  - člen 31, 31-2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.