TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep VIII DoR 199/2018-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-12-04

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Borut Vukovič

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - odpravnina - višina - delovna doba - delodajalec - prekinitev delovnega razmerja

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče pri določitvi višine odpravnine pravilno uporabilo materialno pravo, ko je upoštevalo tudi delovno dobo, doseženo pri delodajalcu pred vmesno prekinitvijo, do katere je prišlo po volji delavca?

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče pri določitvi višine odpravnine pravilno uporabilo materialno pravo, ko je upoštevalo tudi delovno dobo, doseženo pri delodajalcu pred vmesno prekinitvijo, do katere je prišlo po volji delavca?

1. Sodišče prve stopnje je toženi stranki naložilo plačilo odpravnine v znesku 15.280,23 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi. Tožnici je delovno razmerje prenehalo iz poslovnega razloga, zato ji je priznalo pravico do odpravnine, ki jo je odmerilo glede na vso delovno dobo, ki jo je z vmesnimi prekinitvami dopolnila pri toženki in njenih pravnih prednikih.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in v tem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženka v pravočasnem predlogu za dopustitev revizije izpostavlja vprašanje, ali se pri odmeri odpravnine upošteva tudi delovna doba, ki jo je delavec dosegel pri delodajalcu pred vmesno prekinitvijo in zaposlitvijo pri drugem delodajalcu, do katere je prišlo izključno na podlagi delavčeve volje.

4. Sodišče po prvem odstavku 367. a člena ZPP dopusti revizijo, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

5. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so glede vprašanja, navedenega v izreku sklepa, izpolnjeni pogoji iz 367. a člena ZPP, zato je revizijo dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 108

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII Ips 34/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-11-20

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Karmen Iglič Stroligo, Marjana Lubinič, Borut Vukovič

zavrženje revizije - dopuščena revizija - novela ZPP-E

Ker tožnik ni izkazal, da bi predlagal dopustitev revizije oziroma, da jo je Vrhovno sodišče dopustilo, je Vrhovno sodišče na podlagi določbe 377. člena v zvezi s 374. členom ZPP revizijo kot nedovoljeno zavrglo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za odpravo odločb toženca z dne 22. 9. 2016 in 7. 4. 2016 ter da se tožniku prizna pravica do izplačila 20 % starostne pokojnine od 2. 3. 2016 dalje, tožencu pa naloži, da v 30-dneh od pravnomočnosti sodbe izda odločbo o odmeri, višini in izplačevanju 20 % starostne pokojnine. Sklenilo je še, da tožnik sam nosi svoje stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje se je strinjalo z dejanskimi razlogi in pravno presojo sodišča prve stopnje in je pritožbo tožnika zavrnilo.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil revizijo zaradi zmotne uporabe materialnega prava.

5. Po tretjem odstavku 125. člena Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (ZPP-E)

se postopek, ki se je začel pred začetkom uporabe tega zakona, pred sodiščem druge stopnje in pred vrhovnim sodiščem nadaljuje po določbah tega zakona, če je odločba, s katero se postopek pred sodiščem prve stopnje konča, izdana po začetku uporabe tega zakona. ZPP-E se je pričel uporabljati 14. 9. 2017, postopek pred sodiščem prve stopnje pa se končal 30. 9. 2017, torej že po začetku uporabe ZPP-E. Z uveljavitvijo ZPP-E je prenehala veljati določba 31. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1)

6. Na podlagi 367. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP)

je procesna predpostavka za vložitev revizije sklep vrhovnega sodišča o dopustitvi revizije. Po drugem odstavku 374. člena ZPP revizija ni dovoljena, če je vložena zoper sodbo, zoper katero jo po zakonu ni mogoče vložiti in ni bila dopuščena.

7. Ker tožnik ni izkazal, da bi v tej zadevi predlagal dopustitev revizije oziroma, da jo je Vrhovno sodišče dopustilo, je Vrhovno sodišče na podlagi določbe 377. člena v zvezi s 374. členom ZPP revizijo kot nedovoljeno zavrglo.

ZPP-E Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (2017) - člen 125

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 374, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 82/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-06-21

Anton Frantar (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Tomaž Pavčnik

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nepravdni postopek - sodnica pristojnega sodišča kot stranka v postopku - videz nepristranskosti

Ker je ena udeleženk postopka višja sodnica, ki sodniško službo opravlja na višjem sodišču, ki je pristojno za odločanje o pritožbi v konkretni nepravdni zadevi, bi utegnil biti prizadet videz nepristranskosti sojenja, če bi v zadevi odločalo to sodišče.

Za odločanje v zadevi se določi Višje sodišče v Kopru.

1. Zaradi odločitve o pritožbi zoper sklep sodišča prve stopnje v nepravdnem postopku je bila zadeva odstopljena Višjemu sodišču v Ljubljani. Nasprotni udeleženki sta predlagali, naj se za odločanje v zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče, ker je ena od predlagateljic v postopku sodnica pri Višjem sodišču v Ljubljani, obenem pa je tudi imetnica 50% poslovnega deleža v gospodarski družbi, ki je prav tako predlagateljica v tem postopku. Gre za tehtne razloge, ki zaradi videza objektivne nepristranskosti sodišča terjajo določitev drugega sodišča za odločanje v zadevi.

3. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku, ki se smiselno uporablja tudi v nepravdnem postopku (37. člen Zakona o nepravdnem postopku), lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. V obravnavanem primeru so podani tehtni razlogi za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Med tehtne razloge za delegacijo namreč sodi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki se kaže v izključitvi slehernega dvoma, ki bi lahko omajal zaupanje strank v odločanje sodišča. Pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja zato ni pomembno zgolj to, da je nepristransko sojenje dejansko zagotovljeno, pač pa se mora to odražati tudi navzven. Ker je ena udeleženk postopka višja sodnica, ki sodniško službo opravlja na Višjem sodišču v Ljubljani, ki je pristojno za odločanje o pritožbi v konkretni nepravdni zadevi, bi utegnil biti prizadet videz nepristranskosti sojenja, če bi v zadevi odločalo to sodišče.

4. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi na drugi stopnji določilo Višje sodišče v Kopru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 72/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-05-16

Anton Frantar (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - nepravdni postopek - delitev solastnine - nepremičnina na območju različnih sodišč

Nasprotna udeleženka je solastnica nepremičnin na območju različnih okrajnih sodišč, v zvezi s katerimi med istimi udeleženci tečejo nepravdni postopki za delitev solastnine. Smotrno je, da se postopki delitve solastnine vodijo pri istem sodišču.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Novem mestu.

1. Predlagatelj je pri Okrajnem sodišču v Novem mestu vložil predlog za delitev solastnine.

2. Nasprotna udeleženka je predlagala določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da odloča v zadevi. Navaja, da je Okrožno sodišče v Krškem šele po 9 letih pravdanja določilo deleže na skupnem premoženju, ki sta ga pridobila s sedaj razvezanim zakoncem (sodnikom in očetom predlagatelja), zadeva pa se nadaljuje še v postopku pred Ustavnim sodiščem. Pred Okrajnim sodiščem v Krškem teče več postopkov za delitev solastnine in Vrhovno sodišče je v eni od zadev že ugodilo njenemu predlogu in odločilo, naj v zadevi odloča Okrajno sodišče v Novem mestu. Meni, da se mora ta postopek za delitev solastnine obravnavati skupaj z odstopljeno zadevo, sicer pa enaki razlogi narekujejo obravnavanje tudi te zadeve pred Okrajnim sodiščem v Novem mestu. Svojemu predlogu prilaga odklonilno ločeno mnenje sodnika dr. Klemna Jakliča k sklepu Ustavnega sodišča Up-426/15 z dne 18. 9. 2017.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi za prenos pristojnosti. Vrhovno sodišče, enako kot v zadevi I R 36/2018, sodi, da so podani razlogi ekonomičnosti za to, da v zadevi postopa Okrajno sodišče v Novem mestu. Nasprotna udeleženka je namreč solastnica nepremičnin na območju Okrajnih sodišč v Krškem in Sevnici, v zvezi s katerimi med istimi udeleženci tečejo nepravdni postopki za delitev solastnine, Vrhovno sodišče pa je na njen predlog že pred tem (zadeva I R 28/2018) za obravnavanje določilo Okrajno sodišče v Novem mestu. Smotrno je, da se postopki delitve solastnine vodijo pri istem sodišču.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 348/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-11-29

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev škode - zavarovalna vsota - odškodnina - soprispevek oškodovanca

Revizija se dopusti glede vprašanja, kako v konkretnem primeru, ko odmerjena odškodnina presega znesek zavarovalne vsote, upoštevati tožničin 50 % soprispevek k nastali škodi.

Revizija se dopusti glede vprašanja, kako v konkretnem primeru, ko odmerjena odškodnina presega znesek zavarovalne vsote, upoštevati tožničin 50 % soprispevek k nastali škodi.

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo plačilo 24.500,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 28. 5. 2015 dalje. V preostanku je tožbeni zahtevek zavrnilo. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi toženke in prisojeni znesek razpolovilo ter prilagodilo odločitev o pravdnih stroških. V presežku je pritožbo zavrnilo. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, kako v konkretnem primeru, ko odmerjena odškodnina presega znesek zavarovalne vsote, upoštevati tožničin 50 % soprispevek k nastali škodi. Pomembnost vprašanja utemeljuje z zagotovitvijo razvoja prava preko sodne prakse. Zatrjuje odsotnost sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo dopustilo.

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 179

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 390/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-12-06

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Tomaž Pavčnik

predlog za dopustitev revizije - obrazložitev predloga za dopustitev revizije - konkretizacija predloga - nepopoln predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Po četrtem odstavku 367.b člena ZPP mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito; zatrjevane kršitve postopka mora opisati natančno in konkretno, na enak način pa mora izkazati tudi obstoj sodne prakse vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse. Predlagatelj navedeni zakonski zahtevi ni zadostil. Ker se je na zakonske razloge za dopustitev revizije skliceval zgolj posplošeno, pogoji iz četrtega odstavka 367.b člena niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženka dolžna tožniku v roku 15 dni plačati 20.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 24. 9. 2012 dalje.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije. Meni, da so bila v konkretni zadevi kršena načela sodnega izvedenstva in da stranki nista bili enakopravno obravnavani. Izvedenstvo je bilo zaupano stanovskim kolegom oseb, katerih strokovnost je bila izpodbijana. Izvedenci so tožnikovim občutkom in zaznavam med zdravstvenim posegom pripisali napačen pomen.

5. Po četrtem odstavku 367. b člena ZPP mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito; zatrjevane kršitve postopka mora opisati natančno in konkretno, na enak način pa mora izkazati tudi obstoj sodne prakse vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse. Predlagatelj navedeni zakonski zahtevi ni zadostil. Ker se je na zakonske razloge za dopustitev revizije skliceval zgolj posplošeno, pogoji iz četrtega odstavka 367. b člena niso izpolnjeni. Ker predlog ni popoln, ga je Vrhovno sodišče zavrglo (šesti odstavek 367. b člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b, 367b/4, 367b/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 182/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-12-06

mag. Nina Betetto (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - videz nepristranskosti - sodnik sodišča druge stopnje kot stranka v postopku pred pristojnim sodiščem prve stopnje

Tožnik je sodnik Višjega sodišča v A., vodja gospodarskega oddelka, pod okrožje katerega sodita Okrožno sodišče v A. in Okrožno sodišče v B. Utegnila bi biti prizadeta objektivna nepristranskost, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije, če bi v zadevi odločalo sodišče, ki sodi v območje pristojnosti Višjega sodišča v A.

Za odločanje v zadevi se določi Okrožno sodišče v Ljubljani.

1. Tožnik je pri Okrožnem sodišču v A. kot stvarno in krajevno pristojnem sodišču vložil tožbo za ugotovitev obsega skupnega premoženja in deležev na njem ter za plačilo. Hkrati je predlagal delegacijo pristojnosti na podlagi 66. in 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Utemeljuje, da je tožnik višji sodnik, vodja gospodarskega oddelka Višjega sodišča v A., pod okrožje katerega spadata Okrožno sodišče v A. in Okrožno sodišče v B. Meni, da pri vseh sodnikih, ki opravljajo sodniško funkcijo znotraj okrožij, ki sta v pristojnosti Višjega sodišča v A., obstoji odklonitveni razlog po 6. točki prvega odstavka 70. člena ZPP, kar utemeljuje obstoj tehtnega razloga za prenos krajevne pristojnosti.

3. Po 67. členu ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. V obravnavanem primeru so podani tehtni razlogi za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Med tehtne razloge za delegacijo namreč sodi tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki se kaže v izključitvi slehernega dvoma, ki bi lahko omajal zaupanje strank v odločanje sodišča. Pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja zato ni pomembno le to, da je nepristransko sojenje dejansko zagotovljeno, temveč se mora to odražati tudi navzven. Gre za tako imenovani videz nepristranskosti sojenja. Tožnik je sodnik Višjega sodišča v A., vodja gospodarskega oddelka, pod okrožje katerega spadata Okrožno sodišče v A. in Okrožno sodišče v B. Vrhovno sodišče ocenjuje, da bi utegnila biti prizadeta objektivna nepristranskost, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije, če bi v zadevi odločalo sodišče, ki spada v območje pristojnosti Višjega sodišča v A.

4. Glede na pojasnjeno je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Ljubljani.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 343/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-11-29

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

dopuščena revizija - vrnitveni zahtevek - zahtevek za plačilo uporabnine - aktivna legitimacija - lastnik - dosmrtni užitkar

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči nižjih stopenj pri odločanju o tožbenem zahtevku pravilno odločili glede aktivne legitimacije tožnika.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči nižjih stopenj pri odločanju o tožbenem zahtevku pravilno odločili glede aktivne legitimacije tožnika.

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da mora prvi toženec v roku 15 dni izprazniti podstrešno sobo v hiši na naslovu A. in jo izpraznjeno oseb in stvari izročiti tožniku. Prav tako mora tožniku v istem roku plačati 1.755,00 EUR. V preostanku je tožbeni zahtevek zoper prvega toženca zavrnilo. V celoti je zavrnilo tudi tožbeni zahtevek zoper drugega toženca. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbi obeh pravdnih strank in odločilo, da vsaka nosi svoje pritožbene stroške.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je prvi toženec vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava in bistvene kršitve določb postopka. Predlaga dopustitev revizije glede štirih vprašanj, katerih pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti in enotne uporabe prava. Deloma zatrjuje odsotnost sodne prakse Vrhovnega sodišča deloma pa odstop od nje.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 92, 230

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 323/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-11-29

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

dovoljenost predloga za dopustitev revizije - nepravdni postopek - postopek za ureditev meje - dovoljenost revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

V nepravdnem postopku revizija ni dovoljena, razen če zakon določa drugače (34. člen ZNP). ZNP v poglavju, v katerem ureja postopek za ureditev mej, drugačne določbe ne vsebuje. Revizija tako ni dovoljena, kar pomeni, da je Vrhovno sodišče tudi ne more dopustiti (četrti odstavek 367. člena ZPP, v zvezi s četrtim odstavkom 384. člena istega zakona in 37. členom ZNP).

1. Sodišče prve stopnje je v nepravdnem postopku za ureditev meje zavrnilo predlog nasprotnih udeležencev za prekinitev postopka, ugotovilo, da znaša vrednost mejnega prostora med parcelama št. 162/12 in 1111/1, obe k. o. ..., 5.923,50 EUR, določilo mejo med tema parcelama in odločilo, da se meja označi s trajnimi mejnimi znamenji. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo prvega nasprotnega udeleženca in potrdilo izpodbijani sklep. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

3. Prvi nasprotni udeleženec je zoper sklep sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije.

5. V nepravdnem postopku revizija ni dovoljena, razen če zakon določa drugače (34. člen Zakona o nepravdnem postopku, v nadaljevanju ZNP). ZNP v poglavju, v katerem ureja postopek za ureditev mej, drugačne določbe ne vsebuje. Revizija tako ni dovoljena, kar pomeni, da je Vrhovno sodišče tudi ne more dopustiti (četrti odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP,

v zvezi s četrtim odstavkom 384. člena istega zakona in 37. členom ZNP).

6. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrglo (377. člen ZPP).

V obravnavani zadevi je bil sklep sodišča prve stopnje izdan pred začetkom uporabe novele ZPP-E, ki se je začela uporabljati 14. 9. 2017, kar pomeni, da je bilo v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi treba odločati v skladu z določbami ZPP, kot so veljale pred začetkom uporabe ZPP-E.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/4, 377, 384, 384/4

Zakon o nepravdnem postopku (1986) - ZNP  - člen 34, 37

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 383/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-12-06

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - povrnitev škode - padec na poledenelem parkirišču - odškodninska odgovornost - odgovornost za opustitve - čiščenje parkirišča - protipravnost - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz 367.a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je presodilo, da je toženka dolžna tožnici plačati 12.918,86 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 8. 11. 2015 do plačila. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo toženkini pritožbi in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije in predlagala dopustitev revizije glede naslednjih pravnih vprašanj:

− Ali je v primeru opustitvenega ravnanja treba najti pravno pravilo, ki domnevno odgovorni osebi nalaga določeno ravnanje, katerega namen je preprečiti nastanek takšnega tipa škodnega dogodka, kot se je v tem primeru tudi pripetil?

− Ali je sodišče druge stopnje zmotno uporabilo pravo, ko je presodilo, da v zimskem času na večji površini, kot je parkirišče, ni mogoče ves čas zagotoviti v popolnosti očiščeno površino, glede na dejstvo, da zavarovanec ni imel sprejetih nobenih pravil glede čiščenja parkirišča?

− Ali je sodišče v primeru padca na javno dostopni površini dolžno ugotavljati, ali je odgovorna oseba, kateri se nalaga določeno ravnanje, imela sprejet načrt čiščenja oziroma ali je bil režim čiščenja primeren?

− Ali je sodišče v primeru padca na javno dostopni površini dolžno določiti „normo za konkretni primer“?

− Ali lahko sodišče v pravdnem postopku ravna po načelu materialne resnice in upošteva vsebino listin na katere se stranke niso sklicevala ter s tem krši načelo dispozitivnosti in razpravno načelo, kateri imata prednost pred načelom materialne resnice?

Predlagateljica meni, da toženkin zavarovanec ni ustrezno zagotovil čiščenja spornega parkirišča in da toženka ni podala ugovora, da zavarovalno kritje ni podano.

5. Predpostavke za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso izpolnjene. Skladno z določbo drugega odstavka 367.c člena istega zakona je zato Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 179

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.