VSRS Sklep I R 145/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-11

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - nezadovoljstvo z delom sodnika - sojenje v razumnem roku - kadrovske težave sodišča

Organizacijske in kadrovske težave pri reševanju zadev niso razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP. Sprejem ustreznih ukrepov za zagotovitev pogojev za pravočasno reševanje zadev je v pristojnosti predsednika sodišča.

1. Predlagatelji so 6. 8. 2013 pri Okrajnem sodišču v Radovljici vložili predlog za vzpostavitev etažne lastnine na stavbi z ident. št. 568, parc. št. 17/4, k. o. ... (zadeva se vodi pod opr. št. N 22/2013) in za določitev pripadajočega zemljišča k stavbi na zemljišču parc. št. 17/10, k. o. ... (zadeva se vodi pod opr. št. N 23/2013).

2. Dne 6. 9. 2018 so vložili predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, v katerem navajajo, da razpravljajoča sodnica v prvih 3 letih ni opravila nobenih postopkovnih dejanj. Šele po več urgencah je bil za dan 22. 3. 2018 razpisan prvi narok, kjer je bilo ugotovljenih več postopkovnih napak, med drugim to, da predlog po več kot 5 letih sploh še ni bil vročen vsem udeležencem postopka. Po drugem naroku je sodnica udeležence obvestila, da bo sklep o vzpostavitvi etažne lastnine izšel pisno, a kljub nadaljnjim urgencam sklep ni bil izdan, temveč so bili predlagatelji obveščeni, da je ovira za izdajo sklepa vloga enega od nasprotnih udeležencev. V postopku za določitev pripadajočega zemljišča pa sodnica po navedbah predlagateljev sploh še ni opravila nobenega postopkovega dejanja. Menijo, da gre za ponavljajoče se bistvene kršitve pravil postopka, v skladu Sodnim redom pa tudi za sodni zaostanek, zaradi česar naj bi bil podan dvom v nepristranskost razpravljajoče sodnice. Ker so na pristojnem sodišču zaposlene le 4 sodnice, predlagatelji dvomijo, da bi katera koli od njih lahko zadevo reševala nepristransko, oziroma menijo, da bi bilo brezpredmetno vlagati nadzorstveno pritožbo ali predlog za izločitev razpravljajoče sodnice.

3. Tudi razpravljajoča sodnica se pridružuje predlogu za delegacijo, pri čemer navaja, da gre za obsežen spis, ki ga poleg reševanja številnih drugih zadev ne more brez pomoči strokovnih sodelavcev tekoče reševati tako, kot si to predstavljajo predlagatelji.

5. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Delegacijo je torej mogoče dopustiti predvsem takrat, kadar bi bila določitev drugega pristojnega sodišča smotrna zaradi razlogov ekonomičnosti ter v tistih primerih, ko je objektivno gledano lahko omajano zaupanje strank ali javnosti v nepristranskost vseh sodnikov pristojnega sodišča.

6. Okoliščin, ki jih navajajo predlagatelji, ni mogoče uvrstiti med „drug tehten razlog“ v smislu 67. člena ZPP. Odpravi dvoma v pravilnost procesnega postopanja posamičnih sodnikov so namenjena redna in izredna pravna sredstva zoper sodniške odločitve, odpravi dvoma v sposobnost nepristranskega odločanja posamičnega sodnika pa predlog za izločitev takega sodnika. Če predlagatelji menijo, da postopek teče nedopustno dolgo in da jim je bila zaradi tega kršena pravica do sojenja v razumnem roku, imajo na voljo pravna sredstva v skladu z Zakonom o varstvu pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja. Ni pa temu namenjen institut delegacije pristojnosti celotnega sodišča na drugo stvarno pristojno sodišče, saj ta pride v poštev le v primerih okoliščin, zaradi katerih bi bili vsi sodniki pristojnega sodišča nezmožni objektivno nepristranskega odločanja.

7. Navedba predlagateljev, da bi se bilo v obravnavani zadevi brezpredmetno poslužiti zgoraj navedenih pravnih sredstev, ker so na pristojnem sodišču zaposlene zgolj štiri sodnice, so neutemeljene. Ni namreč videti nobenega razloga, zakaj bi hitrost postopanja ene od sodnic ter dvom v pravilnost in zakonitost njenega dela ter njeno nepristranskost lahko metal dvom v postopanje drugih sodnic. Hkrati je v zvezi z navedbami razpravljajoče sodnice treba pojasniti, da organizacijske in kadrovske težave pri reševanju zadev niso razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP. Sprejem ustreznih ukrepov za zagotovitev pogojev za pravočasno reševanje zadev je v pristojnosti predsednika sodišča.

8. Ker predlog za določitev pristojnosti drugega stvarno pristojnega sodišča ni utemeljen, ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.