VSRS Sklep II DoR 16/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-03-23

Anton Frantar (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Rudi Štravs

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - poroštvo - razmerje med porokom in dolžnikom - prenehanje obveznosti dolžnika - opustitev garancij s strani upnika

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja, ali je po določbi prvega odstavka 1027. člena OZ dolžnik prost svoje obveznosti, če je porok, ki je s plačilom terjatve vstopil v položaj upnika, opustil poplačilo iz zavarovanja (v konkretnem primeru iz neposredne zastavne pravice).

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja, ali je po določbi prvega odstavka 1027. člena Obligacijskega zakonika dolžnik prost svoje obveznosti, če je porok, ki je s plačilom terjatve vstopil v položaj upnika, opustil poplačilo iz zavarovanja (v konkretnem primeru iz neposredne zastavne pravice).

1. Tožnik in oba toženca so se zavezali kot poroki in plačniki k več kreditnim pogodbam in pogodbi o finančnem leasingu premičnin, ki jih je z različnimi bankami sklenila družba C., d. o. o., tožnik pa je poravnal zapadle obveznosti družbe C., d. o. o., in od tožencev zahteval povrnitev sorazmernega dela plačane glavnice in zakonskih zamudnih obresti (od vsakega 1/3).

2. Sodišče prve stopnje je odločilo, da mora prvi toženec tožniku plačati 18.721,20 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, drugi toženec pa 41.773,91 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožencev zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Prvi toženec, po pravnomočni sodbi zavezan k plačilu 18.721,20 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga predlog za dopustitev revizije glede pravnih vprašanj:

- ali se prvi odstavek 1027. člena Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ) razlaga na način, da je dolžnik prost svoje obveznosti, če je porok, ki je s plačilom terjatve vstopil v položaj upnika, opustil zavarovanje, konkretno neposredno zastavno pravico;

- ali je mogoče dopisa Banke A. z dne 10. 8. 2011 in 30. 8. 2011 materialnopravno šteti kot odpoved kreditne pogodbe, ali dopisa predstavljata zgolj opomin pred odpovedjo kreditne pogodbe;

- ali se četrti odstavek 286. člena Zakona o pravdnem postopku razlaga na način, da mora višje sodišče pri odločanju o pritožbi upoštevati dokaze, ki jih je stranka priložila šele v pritožbi, če jih brez svoje krivde ni mogla predložiti že prej in ti dokazi kažejo na evidentno zlorabo pravic s strani nasprotne stranke, ter

- ali se dopis Banke B. z dne 6. 12. 2010, poslan s strani P. P. toženi stranki M. M. skladno z določili Zakona o obligacijskih razmerjih šteje za moratorij za odplačilo kreditnih obveznosti.

V zvezi s prvim vprašanjem prvi toženec trdi, da je bil tožnik seznanjen, da je bila ustanovljena zastavna pravica na fitnes opremi, katere vrednost je presegala terjatev banke. Tožnik je z zavarovanjem ravnal neskrbno, kot porok je opustil garancije, kar po sodni praksi sodi med ugovore, ki jih ima porok na razpolago v razmerju do upnika. Prvi toženec je na to opozoril že v pritožbi, a je pritožbeno sodišče njegov ugovor, da je tožnik opustil garancije, materialnopravno zmotno štelo za ugovor vrstnega reda in je materialnopravno zmotno odločilo, ker ni upoštevalo določbe 1027. člena OZ, skladno s katero bi morala biti toženca prosta obveznosti v obsegu vrednosti opuščenega zavarovanja. Očitana opustitev se nanaša na terjatev upnice Banke B. Drugo vprašanje prvi toženec zastavlja v prepričanju, da dopisa Banke B. z dne 10. 8. in 30. 8. 2011 ne moreta pomeniti odpovedi kreditne pogodbe. Opozarja na nedoslednost Banke B., ki je določila dva različna datuma zapadlosti in terjatve ni specificirala, pač pa je v dopisa, ki po njegovem prepričanju predstavljata le opomin, zgolj navedla znesek zapadlih obrokov. Tretje vprašanje prvi toženec zastavlja, ker ne soglaša s stališčem pritožbenega sodišča, da je prekludiran pri predložitvi listinskih dokazov šele v pritožbi, ker gre za listine, ki so se ves čas nahajale v poslovnem prostoru tožencev in bi jih ob zadostni skrbnosti lahko predložila že prej. Meni, da so podane okoliščine, predvsem v obliki nepoštenega ravnanja tožnika, ki je prikrival dejstva, zaradi katerih bi moralo sodišče druge stopnje te dokaze upoštevati. V zvezi z zadnjim vprašanjem se v predlogu zatrjuje, da je bila odpoved kreditne pogodbe s strani Banke C.preuranjena; po določbi četrtega odstavka 51. člena OZ ustni dogovori, s katerimi se zmanjšujejo ali olajšujejo obveznosti ene ali druge pogodbene stranke, ostanejo v veljavi, če je posebna oblika predpisana samo v interesu pogodbenih strank. V konkretnem primeru je delavec banke prvemu tožencu poslal predlog poravnave obveznosti, ki je po svoji pravni naravi moratorij za odplačilo (rok za izpolnitev obveznosti, ki bi se plačevala obročno je bil določen na dne 20. 12. 2011), prvi toženec pa je tako ponudbo sprejel. Ker so stranke kreditnega razmerja refinancirale kreditne obveznosti zaradi lažje izpolnitve je odpoved z dne 6. 12. 2010 nezakonita in preuranjena.

4. Predpostavke za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so podane glede pravnega vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato skladno z določbo tretjega odstavka 367.c člena istega zakona revizijo v tem obsegu dopustilo.

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 1027, 1027/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.