VSRS Sklep II DoR 255/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-09-20

Jan Zobec (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

BANČNO JAVNO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - STVARNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - solastnina - nemožnost uporabe solastne nepremičnine - upravičenja solastnika - upravljanje s stvarjo - plačilo uporabnine - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je predlog tožencev zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

1. Sodišče prve stopnje je tožencema naložilo, da sta nerazdelno dolžna plačati tožniku uporabnino za obdobje od novembra 2006 do februarja 2016 v skupnem znesku 29.918,26 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, v presežku pa je sodišče tožbeni zahtevek zavrnilo. Pojasnilo je, da tožnik ključev nepremičnine, ki je v solasti pravdnih strank, ni imel, toženca pa mu jih kljub večkratnim pozivom po smrti očeta dne 8. 5. 2006 nista izročila. Sodišče je zaključilo, da sta toženca tožniku s tem onemogočala uporabo stanovanjske hiše, sorazmerno z njegovim solastniškim deležem (prvi odstavek 66. člena Stvarnopravnega zakonika, v nadaljevanju SPZ, in 198. člen Obligacijskega zakonika, v nadaljevanju OZ). Poleg tega toženca brez tožnikove vednosti in soglasja sama upravljata in razpolagata z obravnavano nepremičnino tako, da jo predajata v uporabo tudi drugim osebam (peti odstavek 67. člena SPZ).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženca vlagata predlog za dopustitev revizije in postavljata vprašanji, katerih bistvo je, ali je materialnopravno pravilna odločitev nižjih sodišč, da sta toženca z neizročitvijo ključev stanovanja tožniku preprečevala uporabo nepremičnine, čeprav toženec ni zahteval souporabe nepremičnine, ni predlagal dogovora o uporabi nepremičnine in ni vložil predloga za ureditev razmerij med solastniki. Opozarjata, da je izpodbijana sodba v nasprotju z novejšo sodno prakso Vrhovnega sodišča (II Ips 126/2014 z dne 25. 5. 2016, II Ips 659/2009 z dne 16. 5. 2013, II Ips 206/2014 z dne 16. 10. 2014 in II Ips 251/2006 z dne 25. 9. 2008) in sodno prakso višjih sodišč (VSL I Cp 2356/2015 z dne 5. 11. 2015, VSL II Cp 2061/2017 z dne 17. 1. 2018 in VSL II Cp 246/2017 z dne 14. 6. 2017), ki jo v predlogu povzemata.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena ZPP). Vrhovno sodišče je ugotovilo, da navedeni pogoji za dopustitev revizije niso podani, zato je predlog tožencev zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 198

Stvarnopravni zakonik (2002) - SPZ  - člen 66, 66/1, 67, 67/5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.