VSRS Sklep X Ips 110/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-05-10

Peter Golob (preds.), Marko Prijatelj (poroč.), Borivoj Rozman

dovoljenost revizije - pomembno pravno vprašanje - konkretno pravno vprašanje ni postavljeno

Vprašanja, na katero naj bi Vrhovno sodišče odgovorilo in ki presega pomen obravnavane zadeve, revidenta v reviziji sploh nista navedla. Zato revizije na obravnavani podlagi ni mogoče dovoliti.

1. Z izpodbijano sodbo je sodišče prve stopnje na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) kot neutemeljeno zavrnilo tožničino tožbo zoper delno odločbo Upravne enote Tržič, št. 321-56/92-28-1055 z dne 30. 3. 2015, s katero je prvostopenjski upravni organ odločil, da se zavrne zahtevek A. A. in tožnice, sedaj pokojne B. B.., da se C. C. kot denacionalizacijskemu upravičencu vrne v naravi tam navedeno podržavljeno zemljišče. (I. točka izreka), da se zavrne zahtevek tožnice, da se C. C. kot denacionalizacijskemu upravičencu vrne v naravi tam navedeno podržavljeno zemljišče (II. točka izreka), da se za podržavljeno premoženje, navedeno v II. točki izreka, na podlagi zahtevka A. A. prizna upravičencu odškodnina v znesku 329,84 DEM (III. točka izreka), za izplačilo katere je zavezanec SDH, d. d., (IV. točka izreka), ki odškodnino plača z obveznicami v skladu z Zakonom o slovenskem odškodninskem skladu in Uredbo o izdajanju obveznic in o izvrševanju odločb (V. točka izreka) in da se A. A. imenuje za skrbnico za poseben primer (VI. točka izreka). Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je kot drugostopenjski upravni organ z odločbo, št. 490-29/2015/2 z dne 22. 9. 2015, tožničino pritožbo zoper prvostopenjsko odločbo zavrnilo kot neutemeljeno.

2. Zoper navedeno pravnomočno sodbo sodišča prve stopnje dediča po pokojni tožnici (v nadaljevanju revidenta) vlagata revizijo, katere dovoljenost utemeljujeta s sklicevanjem na 2. točko drugega odstavka 83. člena ZUS-1.

4. Po drugem odstavku 83. člena ZUS-1 je revizija dovoljena, če je izpolnjen eden izmed tam navedenih pogojev za njeno dovoljenost. Po ustaljeni upravnosodni praksi Vrhovnega sodišča je tako trditveno kot dokazno breme o izpolnjevanju pogojev za dovoljenost revizije na strani revidenta, saj revizije po uradni dolžnosti ni mogoče dovoliti. Stranka, ki vloži izredno pravno sredstvo, mora izkazati, da so za njeno vsebinsko obravnavo izpolnjene procesne predpostavke, konkretno njena dovoljenost. Ustavno sodišče RS je že v več sklepih

ugotovilo, da takšno stališče ni v nasprotju z Ustavo RS.

5. Revidenta uveljavljata dovoljenost revizije po 2. točki drugega odstavka 83. člena ZUS-1, po kateri je revizija dovoljena, če gre po vsebini zadeve za odločitev o pomembnem pravnem vprašanju ali če odločba sodišča prve stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča glede pravnega vprašanja, ki je bistveno za odločitev, ali če v sodni praksi sodišča prve stopnje o tem vprašanju ni enotnosti, Vrhovno sodišče pa o tem še ni odločalo. Na kakšen način mora biti pomembno pravno vprašanje izpostavljeno in kakšne so zahteve za to, da se upošteva kot izpolnjevanje omenjenega pogoja, izhaja iz ustaljene prakse Vrhovnega sodišča.

6. V skladu s trditvenim in dokaznim bremenom ter ustaljeno upravnosodno prakso mora revident natančno in konkretno, glede na vsebino zadeve, navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče prve stopnje to vprašanje rešilo nezakonito. V obravnavani zadevi pa revidenta v reviziji vprašanja, na katero naj bi Vrhovno sodišče odgovorilo in ki presega pomen obravnavane zadeve, sploh nista navedla. Zgolj z navedbo, "da gre po vsebini zadeve za odločitev o pomembnem pravnem vprašanju, ki se nanaša na uporabo prvega odstavka 89. člena Zakona o denacionalizaciji - ZDen, ki vsebuje naslednje pravno naziranje: Če je premoženje, na katero se nanaša vrnitev ali odškodnina, prešlo iz družbene v zasebno lastnino na podlagi špekulativnih oziroma fiktivnih pravnih aktov in poslov, je zavezanec za vrnitev oziroma odškodnino pravna oziroma fizična oseba, ki je v času odločanja o zahtevi za denacionalizacijo lastnik takega premoženja", revidenta navedenemu standardu natančne in konkretne opredelitve pravnega vprašanja, ki bi bilo pomembno za odločitev v obravnavani zadevi, nista zadostila, zato revizije na obravnavani podlagi ni mogoče dovoliti.

7. Dodati gre, da Vrhovno sodišče s svojo interpretacijo argumentov iz revizije ne more nadomestiti manjkajočega vprašanja, saj revizije po uradni dolžnosti ni mogoče dovoliti. Pri tem Vrhovno sodišče poudarja, da navajanje revizijskih razlogov in nestrinjanje z razlogi izpodbijane sodbe, brez ustrezne konkretizacije pravnega vprašanja, samo po sebi še ne utemeljuje dovoljenosti revizije.

8. Ker revidenta torej nista izkazala pogojev za dovoljenost revizije iz drugega odstavka 83. člena ZUS-1, je Vrhovno sodišče revizijo zavrglo kot nedovoljeno na podlagi 89. člena ZUS-1.

Prim. npr. Up-858/08 z dne 3. 6. 2008, Up-1124/08 z dne 23. 9. 2008, Up-1057/08 z dne 2. 4. 2009, Up-1186/08 z dne 23. 4. 2009 in Up-1808/08 z dne 17. 9. 2009.

Prim. sklepe VSRS X Ips 286/2008, X Ips 189/2009, X Ips 423/2012, X Ips 302/2013 in druge.

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 83, 83/2, 83/2-2, 89

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.