TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 391/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-01-26

Anton Frantar (preds.), Janez Vlaj (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - MEDIJSKO PRAVO - USTAVNO PRAVO - OSEBNOSTNE PRAVICE

dopuščena revizija - mediji - varstvo osebnostnih pravic - razžalitev dobrega imena in časti - podlage odškodninske odgovornosti - protipravnost - pravica do zasebnosti

Revizija se dopusti v smeri preizkusa materialnopravne presoje vprašanja ali je toženec protipravno posegel v zasebnost tožnika in v njegovo čast in dobro ime.

Revizija se dopusti v smeri preizkusa materialnopravne presoje vprašanja ali je toženec protipravno posegel v zasebnost tožnika in v njegovo čast in dobro ime.

1. Sodišče prve stopnje je delno ugodilo tožbenemu zahtevku in tožniku prisodilo odškodnino v višini 5.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od vložitve tožbe dalje, višji tožbeni zahtevek je zavrnilo in odločilo o stroških pravdnega postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženec je vložil predlog za dopustitev revizije zoper pravnomočno sodbo. Obrazloženo izpostavi razloge, zaradi katerih meni, da je sodišče pri presoji pojma protipravnosti in presoji pravnega standarda razžalitve zmotno uporabilo materialno pravo, pri čemer se sklicuje na judikate Ustavnega in Vrhovnega sodišča, ter prakso Evropskega sodišča za človekove pravice. Glede izpostavljenih vprašanj izkaže tudi neenotno prakso Višjega sodišča v Kopru.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, izpostavljenega v predlogu in opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367. c člena istega zakona).

ZPP člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3. OZ člen 179.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 337/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-01-19

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - vročanje sodnih pisanj - udeležba na naroku za glavno obravnavo - sprememba naslova

Ker je Vrhovno sodišče ugotovilo, da pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena ZPP niso podani, je tožnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

1. Sodišče prve stopnje je zaradi tožnikovega izostanka na naroku 30. 3. 2016 izdalo sodbo na podlagi stanja spisa, katere pravno podlago določa peti odstavek 282. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Z njo je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Pritožbeno sodišče je tožnikovo pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo. V obrazložitvi je zavrnilo pritožbene očitke, da tožniku vabilo za narok ni bilo pravilno vročeno. Med drugim je pojasnilo, da je sodišče vabilo vročalo na naslov, ki ga je navedel sam tožnik v tožbi; če je tožnik kasneje morebiti zamenjal bivališče, bi moral sodišče o tem obvestiti, k čemur ga zavezuje določba prvega odstavka 145. člena ZPP.

3. Zoper to sodbo vlaga predlog za dopustitev revizije tožeča stranka. Predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede naslednjih dveh vprašanj:

- ali je sodišče v okoliščinah danega primera kršilo določbe ZPP o vročanju pisanj tožniku;

- ali je bilo sodišče v okoliščinah danega primera dolžno zahtevati sprožitev postopka ugotavljanja dejanskega stalnega prebivališča v skladu z 8. členom Zakona o prijavi prebivališča (v nadaljevanju ZPPreb).

4. V obrazložitvi predloga pojasnjuje, da je substitut tožnikovega pooblaščenca že na poravnalnem naroku in prvem naroku za glavno obravnavo sodišču pojasnil, da je tožnik že dlje časa odsoten in neznano kje v tujini in da tudi ni pričakovati, da se bo vrnil v Slovenijo v kratkem. Zato meni, da bi sodišče moralo tožnika vabiti v skladu s 143. členom ZPP. Sodišče bi tudi moralo zahtevati sprožitev postopka ugotavljanja dejanskega stalnega prebivališča in šele nato vročati pisanja tožniku na naslov, kjer tožnik dejansko prebiva.

6. Ker je Vrhovno sodišče ugotovilo, da pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena ZPP niso podani, je tožnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009

Sklep II DoR 185/2009, enako tudi II DoR 234/2009, II DoR 269/2009, II DoR 4/2010
VSRS Sklep II DoR 299/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-01-12

Anton Frantar (preds.), Janez Vlaj (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - zastopanje - odvetnik - pooblastilo za vložitev revizije - novo pooblastilo - datum pooblastila - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Vrhovno sodišče ugotavlja, da pooblastilo, ki ga je tožničin pooblaščenec predložil sodišču ob vložitvi predloga za dopustitev revizije, nosi datum 4. nov. 2013, vendar je le-ta s kemičnim svinčnikom prečrtan in nad njim naveden datum 19. 9. 2016. Iz priloženega pooblastila torej zanesljivo ne izhaja, da je stranka pooblaščencu za vložitev predloga za dopustitev revizije dala novo pooblastilo.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom tožbo zavrglo.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in potrdilo prvostopenjski sklep.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije.

5. Po drugem odstavku 95. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora odvetnik za vložitev izrednih pravnih sredstev predložiti sodišču novo pooblastilo. Novo pooblastilo za revizijo pomeni, da izvira iz časa, ko je stranki nastala pravica do vložitve tega izrednega pravnega sredstva - to je po pravnomočnosti izpodbijane odločitve, ko stranka izve za rezultat pritožbenega postopka in se v skladu z njim odloči o morebitni vložitvi izrednega pravnega sredstva. Tedaj šele lahko stranka pooblasti odvetnika za vložitev izrednega pravnega sredstva in le pooblastilo iz tega časa je lahko novo pooblastilo. Datum na pooblastilu je zato odločilen za presojo skladnosti pooblastila z drugim odstavkom 95. člena ZPP. Enako velja tudi za predlog za dopustitev revizije.

6. V obravnavani zadevi je bil sklep pritožbenega sodišča izdan 30. 8. 2016, zato bi moralo pooblastilo za vložitev predloga za dopustitev revizije izvirati iz časa po tem datumu. Vrhovno sodišče ugotavlja, da pooblastilo (priloga A1 spisa), ki ga je tožničin pooblaščenec predložil sodišču ob vložitvi predloga za dopustitev revizije, nosi datum 4. nov. 2013, vendar je le-ta s kemičnim svinčnikom prečrtan in nad njim naveden datum 19. 9. 2016. Iz priloženega pooblastila torej zanesljivo ne izhaja, da je stranka pooblaščencu za vložitev predloga za dopustitev revizije dala novo pooblastilo, kar je bil namen zakonodajalca za vložitev izrednih pravnih sredstev. Upoštevajoč navedeno Vrhovno sodišče sklepa, da pooblastilo ni novo. Zato je tožničin predlog za dopustitev revizije kot nedovoljen zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III R 43/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-01-26

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sodišče kot stranka v postopku - objektivna nepristranskost sodišča

Sodišče ne more odločati o lastnih zadevah, saj bi bilo to v nasprotju s temeljnim načelom nepristranskosti sodnikov.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Novi Gorici.

1. Tožeča stranka od tožene stranke zahteva plačilo storitev prevoza pokojnika na obdukcijo, ki je bila izvršena po odredbi preiskovalnega sodnika Okrožnega sodišča v Kopru. Sporni račun, ki ga je izdala tožeča stranka, je Okrožno sodišče v Kopru delno poravnalo, delno pa zavrnilo, zato terjatev tožeče stranke ni bila poravnana v celoti.

2. Tožeča stranka predlaga, naj Vrhovno sodišče Republike Slovenije za odločanje o njeni zahtevi določi drugo stvarno pristojno sodišče, ker Okrožno sodišče v Kopru, ki je po zakonu pristojno za odločanje, ne more odločati v zadevi, v kateri nastopa kot pravdna stranka. Predlaga, da se za odločanje v zadevi določi stvarno pristojno sodišče izven območja Višjega sodišča v Kopru, ker sta Okrožno sodišče v Kopru in Višje sodišče v Kopru locirani v isti stavbi in so sodniki obeh sodišč med seboj v prijateljskih odnosih.

4. V 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) je določeno, da vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Drug tehten razlog v smislu navedene zakonske določbe je tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Ta naj bi zagotovila, da bo izključen vsak dvom, ki bi lahko omajal zaupanje strank v odločanje sodišča.

5. Okoliščina, da je predmet postopka terjatev iz razmerja med tožečo stranko in Okrožnim sodiščem v Kopru, spada med takšne tehtne razloge. Če bi o zadevi odločalo to sodišče, bi bilo lahko ogroženo zaupanje strank, pa tudi javnosti, v objektivno nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.(1) Sodišče namreč ne more odločati o lastnih zadevah, saj bi bilo to v nasprotju tudi s temeljnim načelom nepristranosti sodnikov.(2)

6. Vendar pa Vrhovno sodišče ne pritrjuje predlogu predlagateljice, da je za zagotovitev objektivnega videza nepristranskosti potrebno zadevo prenesti v reševanje izven območja Višjega sodišča v Kopru. Vsi sodniki se morajo namreč zavedati, da so dolžni vselej ravnati tako, da varujejo nepristranskost in neodvisnost sojenja, zato kolegialni odnosi med njimi ne smejo vplivati na obravnavanje konkretnih zadev.

7. Glede na zgoraj navedeno je Vrhovno sodišče sklenilo, da je za odločanje v tem gospodarskem sporu stvarno in krajevno pristojno Okrožno sodišče v Novi Gorici.

(1) Glej tudi sklep VS RS III R 31/2016 z dne 26. 10. 2016.

(2) Glej tudi sklep VS RS I R 152/2002 z dne 16. 1. 2003.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 119/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-01-26

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

ZAVAROVALNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - TRANSPORTNO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - zadržanje zastaranja - prevozna pogodba - zahtevek zoper prevoznika - zahtevek zoper zavarovalnico

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali zadržanje zastaranja po 32. členu Konvencije o pogodbi za mednarodni cestni prevoz blaga zoper prevoznika (zavarovanca tožene stranke) učinkuje tudi zoper odgovornostno zavarovalnico.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali zadržanje zastaranja po 32. členu Konvencije o pogodbi za mednarodni cestni prevoz blaga zoper prevoznika (zavarovanca tožene stranke) učinkuje tudi zoper odgovornostno zavarovalnico.

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo plačilo 16.805,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 25. 11. 2010 dalje ter z ločenim sklepom odločilo o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbama tožnice zoper sodbo in sklep ter sodbo spremenilo tako, da je prisojeni znesek znižalo na 15.124,50 EUR  z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 25. 11. 2010 dalje, sklep pa tako, da je ustrezno znižalo znesek tožnici prisojenih stroškov. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava in bistvene kršitve določb pravdnega postopka. Dopustitev revizije predlaga glede 12 vprašanj, katerih pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in razvojem prava preko sodne prakse. Deloma zatrjuje odstop od sodne prakse Vrhovnega sodišča, deloma pa  neobstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

(1) Vpis spremembe firme s sklepom Okrožnega sodišča v Mariboru Srg 2016/40570 z dne 2. 11. 2016.

Konvencija o pogodbi za mednarodni cestni prevoz blaga člen 32. ZPP člen 367a, 367a/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 1/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-01-26

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - sodnica pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Če bi v zadevi odločalo mariborsko višje sodišče kot krajevno in stvarno pristojno sodišče oziroma sodniki tega sodišča, ki imajo pogoste stike s toženko, bi bila lahko prizadeta objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

Za odločanje v tej zadevi se določi Višje sodišče v Celju.

1. Višje sodišče v Mariboru je predlagalo delegacijo pristojnosti, ker je toženka sodnica doslej pristojnega pritožbenega sodišča.

3. Določilo 23. člena Ustave Republike Slovenije določa pravico do sodnega varstva, iz katere izhaja tudi zahteva, da sodišče pri postopanju v konkretni zadevi ustvari oziroma ohrani videz nepristranskosti. Po stališču Evropskega sodišča za človekove pravice sta za obstoj nepristranskosti sojenja odločilna tako subjektivni kriterij, pri katerem gre za ugotavljanje osebnega prepričanja sodnika, ki odloča v konkretnem primeru, kot tudi objektivni kriterij, kjer gre za presojo, ali je sodnik v postopku zagotavljal uresničevanje procesnih jamstev tako, da je izključen vsak upravičen dvom v njegovo nepristranskost. Pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja torej ni pomembno zgolj to, da je nepristranskost sojenja dejansko zagotovljena, temveč se mora odražati tudi navzven. Gre za tako imenovani videz nepristranskosti sojenja. V nasprotnem primeru sta lahko ogrožena tako zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

4. Pomemben procesni institut, s katerim se zagotavlja ustavna pravica do nepristranskega sojenja, je delegacija pristojnosti iz 67. člena Zakona o pravdnem postopku. Pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ zajema različne okoliščine, ki niso v neposredni zvezi s samim sporom, ampak lahko nanj vplivajo od zunaj in zadevajo celotno sodišče. Mednje po oceni Vrhovnega sodišča spada tudi zatrjevana okoliščina, da je toženka sodnica Višjega sodišča v Mariboru. Če bi v zadevi odločalo to sodišče kot krajevno in stvarno pristojno sodišče oziroma sodniki tega sodišča, ki imajo pogoste stike s toženko, bi bila lahko prizadeta objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

5. Ker uveljavljane okoliščine utemeljujejo prenos krajevne pristojnosti, je Vrhovno sodišče za odločanje v zadevi na pritožbeni stopnji določilo Višje sodišče v Celju.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 94/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-02-07

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Borut Vukovič

predlog za dopustitev revizije - umik predloga - sodna taksa - posledice neplačila sodne takse

Ker taksa za predlog ni bila plačana ob vložitvi predloga, niti v roku, ki ga je določilo sodišče v plačilnem nalogu, se šteje, da je predlog umaknjen.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek za plačilo odškodnine, ki jo je tožnica zahtevala od tožencev. Sodišče druge stopnje pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje, delno je spremenilo le odločitev o stroških postopka, med drugim tudi za prvega stranskega intervenienta.

2. Prvi stranski intervenient je vložil predlog za dopustitev revizije zoper odločitev o stroških postopka. Meni, da niso pravilno odmerjeni.

3. Predlagatelj je bil po prejemu predloga za dopustitev revizije pozvan na plačilo sodne takse, najprej s plačilnim nalogom z dne 26. 10. 2016, nato pa še s posebnim dopisom z dne 24. 11. 2016, s katerim je bil posebej opozorjen na posledice neplačila sodne takse iz 105a. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99 in naslednji). Sodne takse kljub temu ni plačal.

4. Po prvem odstavku 105a. člena ZPP mora biti taksa ob vložitvi predloga za dopustitev revizije plačana. Če ni plačana ob vložitvi predloga, mora biti plačana najkasneje v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse (drugi odstavek 105a. člena ZPP). Če taksa v tem roku ni plačana in niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo, se šteje, da je predlog umaknjen.

5. Ker taksa za predlog ni bila plačana ob vložitvi predloga, niti v roku, ki ga je določilo sodišče v plačilnem nalogu, se šteje, da je predlog umaknjen.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 123/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-01-26

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

OBLIGACIJSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odstop od pogodbe - vrnitev danega - kondikcija - prekluzivni rok

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja, ali za (kondikcijski) zahtevek na vračilo kupnine po odstopu od prodajne pogodbe zaradi stvarne napake na kupljenem blagu velja prekluzivni rok po prvem odstavku 480. člena OZ.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja, ali za (kondikcijski) zahtevek na vračilo kupnine po odstopu od prodajne pogodbe zaradi stvarne napake na kupljenem blagu velja prekluzivni rok po prvem odstavku 480. člena OZ.

1. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek na plačilo 15.270,83 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi zavrnilo. Odločilo je, da mora tožeča stranka toženi povrniti njene pravdne stroške.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo prvostopenjsko sodbo. Tožeči stranki je naložilo povrnitev stroškov odgovora na pritožbo tožene stranke.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje, v delu, ki se nanaša na odločitev o tožbenem zahtevku za plačilo 11.273,03 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 30. 11. 2010 do plačila, vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

OZ člen 480, 480/1. ZPP člen 367a, 367a/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 124/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-01-26

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

ZAVAROVALNO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - zavarovalna pogodba - zavarovanje avtomobilske odgovornosti - škoda, povzročena s prometno nesrečo - terjatev ZPIZ do zavarovalnice - pravna podlaga zahtevka ZPIZ - lex specialis

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je določba 193. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (ZPIZ-2) glede na določbo 18. člena Zakona o obveznih zavarovanjih v prometu lex specialis.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je določba 193. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (ZPIZ-2) glede na določbo 18. člena Zakona o obveznih zavarovanjih v prometu lex specialis.

1. Sodišče prve stopnje je (po dopustitvi spremembe tožbe) toženki naložilo plačilo 5.601,90 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, v preostanku pa je tožbeni zahtevek zavrnilo. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice deloma zavrglo, deloma (glede plačila 6.027,77 EUR s pripadki) pa zavrnilo. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava. Pomembnost predlaganega vprašanja utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti in enotne uporabe prava. Zatrjuje neenotno sodno praksi višjih sodišč ob neobstoju sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo dopustilo.

ZPIZ-2 člen 193. ZOZP člen 18. ZPP člen 367a, 367a/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 114/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-01-26

Vladimir Balažic (preds.), Franc Seljak (poroč.), dr. Mile Dolenc

OBLIGACIJSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - gradbena pogodba - dogovor o plačilu - prenehanje denarne obveznosti - kompenzacija - določljivost predmeta pogodbe - denarni tožbeni zahtevek

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v primeru pogodbenega določila o kompenzaciji kot načinu prenehanja obveznosti, kjer pogodba drugih elementov za kompenzacijo (to je določenih predmetov in cen) ne vsebuje, dopustno postaviti denarni tožbeni zahtevek.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v primeru pogodbenega določila o kompenzaciji kot načinu prenehanja obveznosti, kjer pogodba drugih elementov za kompenzacijo (to je določenih predmetov in cen) ne vsebuje, dopustno postaviti denarni tožbeni zahtevek.

1. Sodišče prve stopnje je razveljavilo sklep o izvšbi Ig 2003/356 z dne 4. 11. 2013, toženki naložilo plačilo 79.786,89 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, v preostanku (glede plačila 120.873,70 EUR) pa je tožbeni zahtevek zavrnilo. Ugotovilo je neobstoj treh terjatev toženke do tožnice. Zavrnilo je tudi tožbeni zahtevek po nasprotni tožbi za plačilo 152.619,87 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbama pravdnih strank ter sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožnici prisojeni znesek zvišalo na 82.488,24 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava. Dopustitev revizije predlaga glede dveh vprašanj, katerih pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in razvojem prava preko sodne prakse. Deloma zatrjuje odstop od sodne prakse Vrhovnega sodišča, deloma pa  neobstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

ZOR člen 46, 50, 307. ZPP člen 367a, 367a/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.