TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep VIII DoR 126/2017-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-01-17

mag. Marijan Debelak (preds.), Borut Vukovič (poroč.), mag. Irena Žagar

predlog za dopustitev revizije - nepopoln predlog - zavrženje predloga

Tožnik predlogu za dopustitev revizije ni priložil izvoda pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje, zato je v skladu s šestim odstavkom 367.b člena ZPP predlog treba zavreči že iz tega razloga.

Razen tega tožnik v predlogu tudi ni natančno in konkretno navedel spornega pravnega vprašanja in pravnega pravila, ki naj bi bilo prekršeno ter okoliščin, ki kažejo na njegovo pomembnost in tudi ni obrazložil, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito.

1. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije, vendar predlogu ni priložil izvoda pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje. Dejansko je predlogu priložil le pooblastilo odvetniku.

3. V skladu s tretjim odstavkom 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. 26/99 s spremembami) mora stranka predlogu za dopustitev revizije priložiti izvod pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje, lahko pa priloži tudi izvod sodbe sodišča prve stopnje in kopije drugih listin iz sodnega spisa, ki naj bi izkazovale obstoj kršitev pravdnega postopka, ki jih zatrjuje.

4. Tožnik predlogu za dopustitev revizije ni priložil izvoda pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje, zato je v skladu s šestim odstavkom 367.b člena ZPP predlog treba zavreči že iz tega razloga.

5. Razen tega tožnik v predlogu tudi ni natančno in konkretno navedel spornega pravnega vprašanja in pravnega pravila, ki naj bi bilo prekršeno ter okoliščin, ki kažejo na njegovo pomembnost in tudi ni obrazložil, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito, kar je v skladu s četrtim odstavkom 367.b člena ZPP nadaljnja obvezna sestavina predloga za dopustitev revizije in s tem dodaten razlog za zavrženje tožnikovega predloga.

6. Glede na to da tožnik predlogu za dopustitev revizije ni priložil izvoda pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje (in tudi ne izvoda sodbe sodišča prve stopnje ali kakšne druge listine) niti ni možno preizkusiti ali gre v tej zadevi v resnici za socialni spor v zvezi s pridobitvijo pravice do plačila prispevkov za socialno varnost iz državnega proračuna, kot izhaja iz uvodnih navedb predloga. Če gre za takšen spor, je predlog za revizijo treba zavreči, ker je v tovrstnih sporih v skladu s 4. točko 31. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1, Ur. l. RS, št. 2/2004) revizija dovoljena že na podlagi zakona. Predlog za dopustitev revizije je možno vložiti le v primeru, če revizija ni dovoljena že po samem zakonu. Če stranka predlaga dopustitev revizije v sporu, v katerem je revizija dovoljena že po zakonu, je tak predlog treba zavreči kot nedovoljen.

7. Glede na vse navedeno je Vrhovno sodišče predlog za dopustitev revizije zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b, 367b/4, 367b/6

Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (2004) - ZDSS-1  - člen 31, 31-4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 10/2018-2
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-03-20

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), Franc Seljak

spor o pristojnosti - pojem gospodarskega spora - zbornica kot stranka

V obravnavni zadevi ne gre za gospodarski spor, saj tožeča stranka kot zbornica ni oseba iz 1. točke prvega odstavka 481. člena ZPP. Med izrecno naštetimi pravnimi osebami (gospodarska družba, zavod, zadruga, država in samoupravna lokalna skupnost) ni zbornice.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Slovenskih Konjicah.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani (Centralni oddelek za verodostojno listino) je s sklepom VL 93343/2017 z dne 1. 12. 2017 razveljavilo sklep o izvršbi z dne 12. 10. 2017 v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba, ter sklenilo, da bo sodišče o zahtevku in stroških odločalo v pravdnem postopku pred Okrožnim sodiščem v Celju.

2. Okrožno sodišče v Celju je sprožilo spor o pristojnosti (prvi odstavek 24. člena in drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku – v nadaljevanju ZPP). Meni, da je za odločanje v tej zadevi podana stvarna in krajevna pristojnost Okrajnega sodišča v Slovenskih Konjicah.

3. Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Slovenskih Konjicah.

4. V obravnavni zadevi ne gre za gospodarski spor, saj tožeča stranka kot zbornica ni oseba iz 1. točke prvega odstavka 481. člena ZPP. Med izrecno naštetimi pravnimi osebami (gospodarska družba, zavod, zadruga, država in samoupravna lokalna skupnost) ni zbornice. Prav tako ne gre za gospodarski spor na podlagi 482., 483. ali 484. člena ZPP.

5. Pristojnost okrožnega sodišča v konkretni zadevi tudi ni utemeljena s katerim drugim kriterijem iz drugega odstavka 32. člena ZPP, kakor tudi ne z vrednostjo spornega predmeta, ki ne presega 20.000 EUR. Za določitev stvarne pristojnosti se zato uporabi splošno pravilo prvega odstavka 30. člena ZPP, po katerem je za sojenje pristojno okrajno sodišče. Upoštevaje krajevno pristojnost iz prvega odstavka 47. člena ZPP je to Okrajno sodišče v Slovenskih Konjicah (na območju katerega ima tožena stranka stalno prebivališče).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 24, 24/1, 25, 25/2, 30, 30/1, 481, 481/1, 481/1-1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 1/2018-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-03-07

Marjana Lubinič (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), Borut Vukovič

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - trpinčenje - mobing - odškodnina za nepremoženjsko škodo

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je treba v tožbenem zahtevku iz naslova trpinčenja na delovnem mestu samostojno opredeliti posamezne pravno priznane pojavne oblike nepremoženjske škode, kot so te predpisane v 179. členu OZ.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je treba v tožbenem zahtevku iz naslova trpinčenja na delovnem mestu samostojno opredeliti posamezne pravno priznane pojavne oblike nepremoženjske škode, kot so te predpisane v 179. členu OZ.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je tožena stranka dolžna tožniku v roku 15 dni plačati odškodnino v znesku 9.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 6. 7. 2011 dalje do plačila; v presežku za znesek 9.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 6. 7. 2011 dalje pa je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije glede vprašanj:

- ali je treba v tožbenem zahtevku iz naslova trpinčenja na delovnem mestu samostojno opredeliti posamezne pravno priznane pojavne oblike nepremoženjske škode, kot so te predpisane v 179. členu OZ;

- ali je dopustno (poljubno) združevati zahtevke iz različnih pravno priznanih nepremoženjskih škod in če je odgovor pritrdilen, ali je sodišče dolžno sprejeti in obrazložiti procesni sklep o ugoditvi predlogu za združitev različnih zahtevkov;

- katera pojavna oblika nepremoženjske škode se v postopkih zaradi trpinčenja na delovnem mestu primarno priznava oziroma, ali je to škoda iz naslova duševnih bolečin zaradi okrnitve osebnostnih pravic.

5. Revizijsko sodišče je v skladu s 367a. členom ZPP dopustilo revizijo glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, saj je od odločitve v tej zadevi mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava in razvoja prava preko sodne prakse.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 15/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-02-07

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Rudi Štravs

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DEDNO PRAVO - MEDNARODNO ZASEBNO PRAVO

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - zapuščinska obravnava - mednarodna pristojnost slovenskega sodišča - bivališče zapustnika v tujini - slovenski državljan

Ker iz predloženega spisa ne izhaja nobena navezna okoliščina, na podlagi katere bi Vrhovno sodišče določilo krajevno pristojno sodišče, je Vrhovno sodišče za krajevno pristojno določilo Okrajno sodišče na Jesenicah, saj je postopek pred tem sodiščem že v teku.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče na Jesenicah.

1. Okrajno sodišče na Jesenicah je Vrhovnemu sodišču v zadevi D 341/2017 predložilo predlog za določitev pristojnega sodišča na podlagi četrtega odstavka 177. člena Zakona o dedovanju (v nadaljevanju ZD). V njem je navedlo, da je imel pokojni slovensko državljanstvo, stalno bivališče pa v tujini.

2. Za zapuščinsko obravnavo je krajevno pristojno po zakonu sodišče, na območju katerega je imel zapustnik ob smrti stalno ali začasno prebivališče (prvi odstavek 177. člena ZD). Če zapustnik ob smrti ni imel niti stalnega niti začasnega prebivališča v Republiki Sloveniji, je krajevno pristojno sodišče v Republiki Slovenji, na območju katerega je zapuščina (drugi odstavek 177. člena ZD). Če v Republiki Sloveniji ni nobene zapuščine, določi Vrhovno sodišče Republike Slovenije, katero po zakonu stvarno pristojno redno sodišče je krajevno pristojno (četrti odstavek 177. člena ZD).

3. Glede na določbe prvega in drugega odstavka 79. člena Zakona o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (ZMZPP) v tej fazi postopka ni mogoče izključiti mednarodne pristojnosti slovenskega sodišča. Ker iz predloženega spisa ne izhaja nobena navezna okoliščina, na podlagi katere bi Vrhovno sodišče določilo krajevno pristojno sodišče, je Vrhovno sodišče za krajevno pristojno določilo Okrajno sodišče na Jesenicah, saj je postopek pred tem sodiščem že v teku.

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 177, 177/1, 177/2, 177/4

Zakon o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (1999) - ZMZPP  - člen 79

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 16/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-02-07

Anton Frantar (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - uslužbenec pristojnega sodišča kot stranka v postopku - šofer

Med druge tehtne razloge po 67. členu ZPP spada tudi tudi uveljavitev zahteve po objektivni nepristranskosti sodišča. Za takšen primer gre tudi, kadar je stranka pravdnega postopka v stalnih delovnih stikih z vsemi sodniki pristojnega sodišča.

Določi se pristojnost Okrajnega sodišča v Kranju.

1. Doslej pristojno Okrajno sodišče v A. je predlagalo delegacijo pristojnosti, ker je tožnik pri pristojnem sodišču šofer, ki prevaža sodnike na oglede in v zvezi z drugimi njihovimi nalogami izven sedeža sodišča.

3. Vrhovno sodišče lahko tudi na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Med druge tehtne razloge v skladu z navedeno zakonsko določbo spada tudi tudi uveljavitev zahteve po objektivni nepristranskosti sodišča. Za takšen primer gre tudi takrat, kadar je stranka pravdnega postopka v stalnih delovnih stikih z vsemi sodniki pristojnega sodišča. Vrhovno sodišče je zato določilo pristojnost Okrajnega sodišča v Kranju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 10/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-02-22

Anton Frantar (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - prenehanje vznemirjanja lastnika nepremičnine - pridobitev lastninske pravice s priposestvovanjem - dobrovernost - priposestvovalna doba - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je toženec dolžan (tudi v bodoče) prenehati parkirati na delu parkirnega mesta št. 19, kakor tudi na vseh ostalih parkirnih mestih na parkirišču v garažnih prostorih na nepremičnini s parc. št. ..., k. o. .., ki je v lasti tožnice. V presežku je primarni tožbeni zahtevek po tožbi zavrnilo; prav tako podrejeni tožbeni zahtevek za plačilo uporabnine za preteklo parkiranje. Zavrnilo je tudi tožbeni zahtevek po nasprotni tožbi, ki se je glasil na ugotovitev, da je tožnik po nasprotni tožbi lastnik spornega parkirnega prostora in dela splošnih delov stavbe v etažni lastnini. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženca (tožnika po nasprotni tožbi) in potrdilo izpodbijano sodbo. Odločilo je, da vsaka stranka krije lastne pritožbene stroške.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec (tožnik po nasprotni tožbi) vložil predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj: 1) ali neetažiranje kletnih prostorov v večnamenski stanovanjski stavbi, ob etažiranju stanovanj in skupnih nadzemnih prostorov v letu 2001, pomeni nedobrovernost le enega stanovalca, torej tožnika po nasprotni tožbi, čeprav je etažiranje kletnih prostorov z garažami v posebnem postopku uvedeno šele leta 2016; in 2) ali se dobrovernost odsvojitelja, lastnika stanovanja, zgrajenega v letu 1989, domneva ob prenosu na pridobitelja, sedaj tožnika po nasprotni tožbi, in se priposestvovalna doba odsvojitelja šteje v korist pridobitelja. Zatrjuje odstop izpodbijane odločbe od sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 35/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-03-15

Anton Frantar (preds.), Jan Zobec (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - USTAVNO PRAVO

dopuščena revizija - osebnostna pravica - pravica do združevanja - članstvo v lovski družini - pravno priznana škoda - odškodnina za nepremoženjsko škodo

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali pravica do združevanja sodi med osebnostne pravice in kot takšna predstavlja podlago za uveljavljanje pravno priznane škode.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali pravica do združevanja sodi med osebnostne pravice in kot takšna predstavlja podlago za uveljavljanje pravno priznane škode.

1. Sodišče prve stopnje je tožnikoma prisodilo vsakemu po 2.000,00 EUR odškodnine za nepremoženjsko škodo zaradi duševnih bolečin zaradi kršitve njune pravice do združevanja. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnikov zavrnilo, ugodilo pa pritožbi toženke in izpodbijano sodbo spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek v celoti zavrnilo. Zavzelo je stališče, da pravica do združevanja ni osebnostna pravica, zato iz njene kršitve izvirajoča škoda ni pravno priznana. Odločilo je še o pravdnih in pritožbenih stroških.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje sta tožnika vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjujeta kršitev določb pravdnega postopka in zmotno uporabo materialnega prava. Predlagata dopustitev revizije glede vprašanj: 1) ali pravica do združevanja sodi med osebnostne pravice in kot takšna predstavlja podlago za uveljavljanje pravno priznane škode; 2) ali je dosedanja odločitev sodišč v predmetni zadevi materialno in procesnopravno pravilna; in 3) ali je človekove pravice in temeljne svoboščine, kot jih opredeljuje Ustava RS v drugem poglavju, treba enačiti s pojmom osebnostne pravice, katere kršitev je odškodninski delikt. Njihovo pomembnost utemeljujeta z zagotovitvijo pravne varnosti, enotne uporabe prava in razvojem prava preko sodbe prakse ter zatrjujeta neenotnost sodne prakse višjih sodišč ter neobstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 179

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 42

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 18/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-02-22

Anton Frantar (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

spor o pristojnosti - krajevna pristojnost - odločanje po uradni dolžnosti - prorogacija pristojnosti

Sodišče se lahko po uradni dolžnosti ob predhodnem preizkusu tožbe izreče za krajevno nepristojno le, kadar je kakšno drugo sodišče izključno krajevno pristojno (drugi odstavek 22. člena ZPP).

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Lendavi.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani (COVL) je s sklepom o izvršbi na podlagi verodostojne listine opr. št. VL 116760/2017-2 z dne 6. 12. 2017 dovolilo predlagano izvršbo. Po ugovoru dolžnika je s sklepom opr. št. VL 116760/2017-8 z dne 15. 1. 2018 sklep o izvršbi razveljavilo v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba in določen izvršitelj, in odločilo, da bo v nadaljnjem pravdnem postopku o zahtevku in stroških odločalo Okrajno sodišče v Lendavi. Stranki postopka se zoper sklep nista pritožili.

2. Okrajno sodišče v Lendavi je sprožilo spor o pristojnosti (prvi odstavek 24. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP,

v povezavi z drugim odstavkom 25. člena ZPP). Meni, da je po pravilih o splošni krajevni pristojnosti za odločanje pristojno tretje sodišče, in sicer Okrajno sodišče v Murski Soboti, saj ima toženec stalno prebivališče na območju tega sodišča.

3. V zadevi ni sporno, da je za odločanje stvarno pristojno okrajno sodišče; sporna pa je krajevna pristojnost. Sodišče se lahko po uradni dolžnosti ob predhodnem preizkusu tožbe izreče za krajevno nepristojno le, kadar je kakšno drugo sodišče izključno krajevno pristojno (drugi odstavek 22. člena ZPP). V obravnavani zadevi gre za spor glede plačila 376,42 EUR s pripadki, pri čemer terjatev izvira iz domnevnega pogodbenega razmerja, katerega obstoj dolžnik zanika.

Za tak spor ni podana izključna krajevna pristojnost Okrajnega sodišča v Murski Soboti. Slednje je glede na stalno prebivališče toženca zgolj splošno krajevno pristojno. Pravdni stranki pa sami nista (pravočasno) uveljavljali, da bi moralo v zadevi soditi sodišče splošne pristojnosti ali kakšno drugo sodišče kot Okrajno sodišče v Lendavi. Zoper sklep Okrajnega sodišča v Ljubljani (COVL) opr. št. VL 116760/2017-8 z dne 15. 1. 2018, s katerim je bila zadeva odstopljena v reševanje Okrajnemu sodišču v Lendavi, se nista pritožili, zato se šteje, da sta se molče sporazumeli o pristojnosti slednjega (prorogatio tacita).

4. V skladu z drugim odstavkom 25. člena ZPP je Vrhovno sodišče zato odločilo, da je za nadaljnje odločanje v tej zadevi krajevno pristojno Okrajno sodišče v Lendavi.

Ur. l. RS št. 26/1999 z nadaljnjimi spremembami in dopolnitvami.

Upoštevaje upničine navedbe v predlogu za izvršbo in dolžnikove navedbe v ugovoru zoper sklep o izvršbi.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 22, 24, 24/1, 25

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 1/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-02-22

Anton Frantar (preds.), Jan Zobec (poroč.), dr. Ana Božič Penko

dovoljenost predloga za dopustitev revizije - postulacijska sposobnost - zakoniti zastopnik otroka - dokazilo o opravljenem pravniškem državnem izpitu - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sodišče vlogo zavrže (367č. člen ZPP).

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 10.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi ter odločilo o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje ter odločilo o pritožbenih stroških.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije.

5. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Mladoletni predlagatelj predloga ni vložil po pooblaščencu, ki je odvetnik, temveč po svoji zakoniti zastopnici (materi), pri čemer ta ni niti zatrjevala niti izkazala, da ima opravljen pravniški državni izpit. Za vložitev predloga zato nima postulacijske sposobnosti. Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sodišče vlogo zavrže (367č. člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče je zato odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 367č

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 593/2019, enako tudi VSRS Sklep II DoR 166/2020, VSRS Sklep II DoR 194/2020, VSRS Sklep II DoR 372/2021

Sklep II DoR 495/2010, enako tudi II DoR 66/2012
VSRS Sklep I R 8/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-01-18

Janez Vlaj (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), Jan Zobec

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča

Delegacija pristojnosti sodišča predstavlja izjemo od splošnih pravil o krajevni pristojnosti, izjeme pa je treba razlagati restriktivno.

1. Toženec predlaga, da se določi pristojnost drugega okrajnega sodišča, ker ima tožnik na območju Okrajnega sodišča v Murski Soboti posebne privilegije in zato toženec tamkajšnjemu sodišču ne zaupa. Spremenil se je tudi položaj toženca v odškodninski pravdi saj ni več obsojenec v kazenskem procesu. Poudarja tudi, da mu Okrožno sodišče v Murski Soboti ni dodelilo brezplačne pravne pomoči.

3. Vrhovno sodišče lahko tudi na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe prištevamo tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki se izraža zlasti v percepciji javnosti in strank o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije. Delegacija pristojnosti sodišča predstavlja izjemo od splošnih pravil o krajevni pristojnosti, izjeme pa je treba razlagati restriktivno.

4. Vrhovno sodišče je že v zadevi I R 55/2016 z dne 26. 5. 2016 tožencu pojasnilo, da izražanje dvoma v korektno vodenje postopka in nezadovoljstvo z drugimi sodnimi postopki pri določenem sodišču ne predstavljata utemeljenega razloga za delegacijo pristojnosti. S tem v zvezi ni mogoče uspešno utemeljevati predloga s trditvami o „posebnem statusu“ tožnika pri pristojnem sodišču. Prav tako v konkretni zadevi na delegacijo pristojnosti ne moreta vplivati odločitev sodišča v kazenskem postopku in odločitev o brezplačni pravni pomoči.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.