TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep III R 47/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-11-13

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

spor o pristojnosti - krajevna pristojnost - izrek sodišča za krajevno nepristojno - prvi narok za glavno obravnavo

Celjsko sodišče bi se lahko izreklo za krajevno nepristojno do 24. 5. 2018, ko je razpisalo narok za glavno obravnavo. Ker je to storilo kasneje, to je 13. 9. 2018, je bilo, upoštevaje časovno omejitev iz prvega odstavka 22. člena ZPP, prepozno.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Celju.

1. Okrožno sodišče v Celju se je na ugovor tožene stranke o krajevni nepristojnosti, ki ga je ta uveljavljala v odgovoru na tožbo, in zatrjevanju, da je za odločanje o sporu pristojno Okrožno sodišče v Mariboru, izreklo za krajevno nepristojno za odločanje v zadevi in zadevo po pravnomočnosti sklepa odstopilo v odločanje Okrožnemu sodišču v Mariboru.

2. Okrožno sodišče v Mariboru je sprožilo spor o pristojnosti (drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP, v zvezi s prvim odstavkom 24. člena ZPP). Meni, da je za odločanje v tej zadevi pristojno Okrožno sodišče v Celju, saj se je to za nepristojno izreklo prepozno, to je že po razpisu glavne obravnave.

3. Za odločanje v zadevi je krajevno pristojno Okrožno sodišče v Celju.

4. Prvi odstavek 22. člena ZPP določa, da se lahko sodišče izreče za krajevno nepristojno na ugovor tožene stranke, ki ga lahko ta poda najkasneje v odgovoru na tožbo, do razpisa glavne obravnave.

5. V obravnavani zadevi je tožena stranka v odgovoru na tožbo podala ugovor krajevne nepristojnosti celjskega sodišča s sklicevanjem na v pogodbi med strankama dogovorjeno krajevno pristojnost mariborskega sodišča.

6. Okrožno sodišče v Celju je 24. 5. 2018 za dan 21. 6. 2018 razpisalo pripravljalni narok in prvi narok za glavno obravnavo. 29. 5. 2018 je sodišče narok, razpisan za 21. 6. 2018 preklicalo, in ga preložilo na 30. 8. 2018. Sklep o nepristojnosti je celjsko sodišče izdalo 13. 9. 2018.

7. Skladno z določbo prvega odstavka 22. člena ZPP bi se celjsko sodišče lahko izreklo za krajevno nepristojno do 24. 5. 2018, ko je razpisalo narok za glavno obravnavo. Ker je to storilo kasneje, to je 13. 9. 2018, je bilo upoštevaje časovno omejitev iz prvega odstavka 22. člena ZPP prepozno.

8. V skladu z drugim odstavkom 25. člena ZPP je Vrhovno sodišče odločilo, da je za odločanje v tej zadevi krajevno pristojno Okrožno sodišče v Celju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 22, 22/1, 25, 25/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 54/2018-11
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-16

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

BANČNO JAVNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - PRAVO DRUŽB

dopuščena revizija - uprava banke - odškodninska odgovornost članov uprave bank - skrbnost ravnanja uprave

- ali član uprave odgovarja družbi za škodo tudi v zvezi s sklepi uprave, o katerih je zaradi preprečevanja konflikta interesov s soglasjem nadzornega sveta družbe namesto člana odločal njegov pooblaščenec kot nadomestni član,

- ali uprava banke zadosti zahtevam po skrbnem ravnanju iz 263. člena Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1) v zvezi z določbami 66. člena ter 177. člena Zakona o bančništvu (ZBan-1), ko svojo odločitev opre na predloge in gradiva strokovnih služb.

„Ali član uprave odgovarja družbi za škodo tudi v zvezi s sklepi uprave, o katerih je zaradi preprečevanja konflikta interesov s soglasjem nadzornega sveta družbe namesto člana odločal njegov pooblaščenec kot nadomestni član?

Ali uprava banke zadosti zahtevam po skrbnem ravnanju iz 263. člena Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1) v zvezi z določbami 66. člena ter 177. člena Zakona o bančništvu (ZBan-1), ko svojo odločitev opre na predloge in gradiva strokovnih služb?“

1. Sodišče prve stopnje je z vmesno sodbo odločilo, da so toženci kot člani uprave pravne prednice tožnice tožnici solidarno odškodninsko odgovorni za škodo, ki je tožnici nastala zaradi nevračila kredita po kreditni pogodbi, sklenjeni med pravno prednico tožnice in družbo T., d.o.o.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožencev zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženci vlagajo predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanj, opredeljenih v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 263

Zakon o bančništvu (2006) - ZBan-1  - člen 66, 177

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 89/2018-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-16

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

CIVILNO PROCESNO PRAVO - NELOJALNA KONKURENCA - VARSTVO KONKURENCE

dopuščena revizija - nelojalna konkurenca

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je zaključek drugostopenjskega sodišča v okoliščinah konkretnega primera pravilen, da število ugotovljenih primerov zadošča za presojo, da gre za nelojalno ravnanje.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja:

- Ali je zaključek drugostopenjskega sodišča pravilen, da v okoliščinah konkretnega primera število ugotovljenih primerov zadošča za presojo, da gre za nelojalno ravnanje?

1. Sodišče druge stopnje je v delu, relevantnem za presojo predloga, zavrnilno prvostopenjsko sodbo spremenilo in ugodilo tožbenemu zahtevku, s katerim se toženi stranki prepoveduje: 1. da trži električno energijo na način, da se odjemalcem tožeče stranke predstavlja kot zakoniti zastopnik tožeče stranke ali na drug zavajajoč način, ki bi pri odjemalcih tožeče stranke vzbujal vtis, da tožena stranka deluje v imenu tožeče stranke, 2. da trži električno energijo odjemalcem tožeče stranke na način, ki je usmerjen v prekinitev poslovnega razmerja odjemalcev tožeče stranke s tožečo stranko, na primer navajanjem neresničnih informacij o tožeči stranki oziroma o njenem poslovanju, in 3. da trži električno energijo odjemalcem tožeče stranke z agresivno poslovno prakso z elementi grožnje, pritiska in podobnega ravnanja. Ugodilo je tudi tožbenemu zahtevku za objavo sodbe na spletni strani tožene stranke ter v tiskani in spletni izdaji časnika Delo.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožena stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo. Glede preostalih zastavljenih vprašanj pa predlogu ni ugodilo, saj vprašanja niso pomembna pravna vprašanja.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 171/2018-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-12-04

mag. Marijan Debelak (preds.), Borut Vukovič (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - vojak - tedenski počitek

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bilo materialno pravo pravilno uporabljeno glede opredelitve, ali tudi nošenje uniforme, spoštovanje Pravil Slovenske vojske in pravil obnašanja v vojaški bazi ter nedovoljenost zasebnih izhodov iz baze vplivajo na presojo, da pripadnik ne koristi tedenskega počitka oziroma pomenijo opravljanje dela za delodajalca oziroma pomenijo, da tedenski počitek pripadniku ni omogočen.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bilo materialno pravo pravilno uporabljeno glede opredelitve, ali tudi nošenje uniforme, spoštovanje Pravil Slovenske vojske in pravil obnašanja v vojaški bazi ter nedovoljenost zasebnih izhodov iz baze vplivajo na presojo, da pripadnik ne koristi tedenskega počitka oziroma pomenijo opravljanje dela za delodajalca oziroma pomenijo, da tedenski počitek pripadniku ni omogočen.

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo in sklepom odločilo, da se postopek ustavi zaradi delnega umika glede zahtevka za plačilo 423,05 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 30. 9. 2013 dalje do plačila, da je tožena stranka dolžna tožniku plačati 2.162,60 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 14. 12. 2015 dalje do plačila, v presežku za plačilo zneska 126,81 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 11. 12. 2012 dalje do plačila in plačilo zakonskih zamudnih obresti od zneska 2.162,60 EUR od 11. 12. 2012 do vključno 13. 12. 2015 pa je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo.

3. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem izpostavlja številna vprašanja.

5. Na podlagi 367.a člena Zakona o pravdnem postopku

(v nadaljevanju ZPP) sodišče dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse.

6. Revizijsko sodišče je v skladu s 367.a členom ZPP dopustilo revizijo glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, saj je od odločitve o tem vprašanju mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava in razvoja prava preko sodne prakse. O drugih vprašanjih revizije ni dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII R 17/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-12-04

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Marjana Lubinič

delegacija pristojnosti - sorodstveno razmerje - sodnica - zakoniti zastopnik stranke

Okoliščina, da je zakoniti zastopnik tožene stranke mož sodnice sodišča, ki je stvarno in krajevno pristojno sodišče, bi lahko vzbudilo dvom o objektivni nepristranskosti sodišča in s tem v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

Za odločanje se določi Delovno sodišče v Celju.

1. Tožnik s tožbo, vloženo na Delovno sodišče v Mariboru, izpodbija izredno odpoved pogodbe o zaposlitvi. Zahteva razveljavitev izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi in ugotovitev, da odpoved nima pravnih učinkov ter da delovno razmerje tožniku pri toženi stranki ni prenehalo 22. 7. 2018, ampak je trajalo do 12. 7. 2017. Na tej podlagi uveljavlja plačo za mesec junij 2018 ter neizplačane dnevnice ter nadure od septembra 2017 dalje.

2. Delovno sodišče v Mariboru je predlagalo določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, saj je tožena stranka družinsko podjetje družine A., direktor družbe pa mož sodnice A. A.

4. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP)

lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to podani tehtni razlogi.

5. Gre za videz nepristranskosti sojenja. Okoliščina, da je zakoniti zastopnik tožene stranke mož sodnice Delovnega sodišča v Mariboru, ki je stvarno in krajevno pristojno sodišče, bi lahko vzbudilo dvom o objektivni nepristranskosti sodišča in s tem v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

6. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo krajevno najbližje stvarno pristojno sodišče, to je Delovno sodišče v Celju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 382/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-12-06

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - terjatev, ugotovljena s pravnomočno odločbo (judikatna terjatev) - zastaranje judikatne terjatve - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženec dolžan tožniku plačati 68.635,80 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 18. 3. 2017 dalje. Odločilo je še o stroških pravdnega postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je tudi o stroških pritožbenega postopka.

3. Zoper sodbo pritožbenega sodišča vlaga tožnik predlog za dopustitev revizije. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanja, ali izhaja obravnavani tožbeni zahtevek iz izreka sodbe Višjega sodišča v Ljubljani I Cp 5455/2007 z dne 12. 3. 2008, in če je tako, ali se glede vprašanja zastaranja uporablja določba prvega odstavka 356. člena Obligacijskega zakonika (OZ). Meni, da je Višje sodišče v Ljubljani izdalo tri različne odločitve, in sicer najprej sodbo VSL I Cp 5455/2007, nato sodbo v obravnavani zadevi, iz paralelnega postopka zoper drugo dedinjo V. G. pa je bil istega dne izdan sklep VSL I Cp 485/2018. Ozadje pravnih razmerij in zahtevkov so številčni in dolgotrajni postopki o denacionalizaciji. V trenutku izdaje delne odločbe Upravne enote na Vrhniki v oktobru leta 2003 tožnik ni mogel vedeti za predmetni zahtevek, ki je nastal šele s sodbo VSL I Cp 5455/2007. Zato bi moralo višje sodišče uporabljati stališča in pravne kriterije, ki so vsebovani v odločitvi Vrhovnega sodišča X Ips 242/2014 z dne 21. 12. 2015. To pomeni, da je zahtevek iz neupravičene obogatitve nastal šele po izdaji sodbe Višjega sodišča v Ljubljani iz marca 2008, tako da ne more biti govora o zastaranju oziroma neupoštevanju daljšega zastaralnega roka iz 356. člena OZ. Izpodbijana sodba pritožbenega sodišča odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367. a člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP).

6. Vrhovno sodišče je ocenilo, da pogoji iz 367. a člena ZPP za dopustitev revizije niso izpolnjeni, zato je predlog za dopustitev revizije skupaj z v njem vsebovano stroškovno zahtevo zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 356, 356/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 170/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-11-22

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - odškodninski spor - odgovornost države za delo sodišč - odgovornost države zaradi ravnanja sodnika pristojnega sodišča - protipravno ravnanje sodnika - objektivna nepristranskost sodišča

Ni primerno, da bi sodnik istega sodišča presojal o protipravnosti ravnanja svojega kolega, saj bi to lahko vzbudilo dvom v objektivno nepristranskost sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Kranju.

1. Tožnik je pri Okrožnemu sodišču v Ljubljani vložil tožbo, v kateri uveljavlja plačilo odškodnine za nepremoženjsko škodo, ki naj bi mu nastala zaradi neupravičeno vodenega kazenskega postopka.

2. Okrožno sodišče v Ljubljani je Vrhovnemu sodišču predlagalo delegacijo pristojnosti zaradi zagotovitve nepristranskega sojenja. Tožnik namreč zahteva plačilo odškodnine za škodo, ki naj bi mu nastala zaradi očitanih napak višjega državnega tožilca mag. A. A. ter napak v kazenskem postopku, ki se vodi pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe šteje tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki je povezana s percepcijo javnosti in udeležencev postopka o nepristranskosti vseh sodnikov pristojnega sodišča. Tožnik v tožbi zatrjuje, da naj bi do napak prišlo v kazenskem postopku, ki je v teku pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani. Tako ni primerno, da bi sodnik istega sodišča presojal o protipravnosti ravnanja svojega kolega, saj bi to lahko vzbudilo dvom v objektivno nepristranskost sodišča. Navedeno predstavlja tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi, zato je Vrhovno sodišče odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrožno sodišče v Kranju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 237/2018-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-12-19

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - stroški postopka - zavrženje predloga

Sklep o stroških ni sklep, s katerim se postopek pravnomočno konča in zato revizija ni dovoljena.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepoma z dne 10. 7. 2018 in 28. 8. 2018 sklenilo, da je tožena stranka dolžna tožeči stranki povrniti njene stroške postopka v višini 54,83 EUR in 7,13 EUR v 8 dneh, nato pa še zakonske zamudne obresti.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi tožene stranke in spremenilo izpodbijani sklep tako, da je tožeča stranka dolžna povrniti toženi stranki 82,69 EUR.

3. Tožena stranka nasprotuje odločitvi o stroških postopka iz razloga zmotne uporabe materialnega prava in v zvezi s tem izpostavlja dve vprašanji. Opozarja, da je sodna praksa glede vprašanj, ki jih postavlja, neenotna.

5. Sklep o stroških ni sklep, s katerim se postopek pravnomočno konča

, revizija pa zoper tak sklep ni dovoljena (prvi odstavek 384. člena Zakona o pravdnem postopku – v nadaljevanju ZPP)

ne glede na sporno odločitev sodišča druge stopnje.

6. Revizijsko sodišče je ob smiselni uporabi 374. člena ZPP predlog za dopustitev revizije zavrglo.

Glej pravno mnenje Vrhovnega sodišča RS z dne 15. 12. 1998.

Enako je VS odločilo s sklepi VIII DoR 156/2018 z dne 13. 9. 2018, VIII DoR 165/2018 z dne 6. 11. 2018, VIII DoR 194/2018 z dne 6. 11. 2018, itd.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 374, 384

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 233/2018-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-12-19

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - izredna odpoved pogodbe o zaposlitvi - opustitev zagovora - posebne okoliščine

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali so podane okoliščine, zaradi katerih bi bilo od delodajalca neutemeljeno pričakovati, da delavca pred izredno odpovedjo pogodbe o zaposlitvi pisno seznani s kršitvami in mu omogoči zagovor.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali so podane okoliščine, zaradi katerih bi bilo od delodajalca neutemeljeno pričakovati, da delavca pred izredno odpovedjo pogodbe o zaposlitvi pisno seznani s kršitvami in mu omogoči zagovor.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožnik uveljavljal nezakonitost odpovedi pogodbe o zaposlitvi in razveljavitev sklepov toženca z dne 31. 3. 2016 in 25. 5. 2016, da ga je toženec dolžan pozvati nazaj na delo, mu priznati vse pravice iz pogodbe o zaposlitvi in mu izplačati vse zapadle bruto plače z zakonskimi zamudnimi obrestmi od vsake zapadle plače do izplačila v višini 1.900,00 EUR bruto ter mu povrniti stroške postopka. Odločilo je da vsaka stranka krije svoje stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnika ugodilo in izpodbijani del sodbe sodišča prve stopnje delno spremenilo, tako da je odpoved pogodbe o zaposlitvi nezakonita in razveljavilo sklepa toženca z dne 31. 3. 2016 in 25. 5. 2016, v preostalem pa je sodbo delno razveljavilo in vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje.

3. Toženec predlaga, da revizijsko sodišče dopusti revizijo glede obveznosti vročitve pisne obdolžitve in vabila na zagovor v povezavi z izmikanjem tožnika vročitvi in ali so v tem primeru podane okoliščine iz 85. člena Zakon o delovnih razmerjih (ZDR-1, Ur. l. RS, št. 21/13 s spremembami).

5. Revizijsko sodišče v skladu s 367.a členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami) ugotavlja, da so podani razlogi za dopustitev revizije glede vprašanja, navedenega v izreku sklepa, zaradi česar je revizijo dopustilo.

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 85

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII Ips 53/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-12-19

mag. Marijan Debelak (preds.), Borut Vukovič (poroč.), Marjana Lubinič, Samo Puppis, mag. Irena Žagar

Dokler sodišče ne izda odločbe, lahko stranka umakne že vloženo revizijo (drugi odstavek 334. člena ZPP v zvezi s 383. členom ZPP). Ker Vrhovno sodišče o vloženi reviziji tožene stranke v času do njenega umika še ni izdalo odločbe, je umik revizije dopusten in upošteven. Revizijsko sodišče zato le ugotavlja, da je revizija umaknjena.

Ugotovi se, da je tožena stranka revizijo umaknila.

1. Sodišče prve stopnje je z delno sodbo ugotovilo, da so bile v izreku navedene pogodbe o zaposlitvi za določen čas sklenjene v nasprotju z zakonom in se zato šteje, da sta tožnica in tožena stranka sklenili pogodbo o zaposlitvi za nedoločen čas. S sklepom je do pravnomočnosti vzorčnega postopka XX Pd 173/2016 prekinilo postopek glede zahtevka za ugotovitev, da je tožnica pri toženi stranki v delovnem razmerju za nedoločen čas s pravicami in obveznostmi kot izhajajo iz zadnje pogodbe o zaposlitvi in da to delovno razmerje ni prenehalo 30. 9. 2015, ter v zvezi z zahtevkom za reparacijo in reintegracijo.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke zoper popravni sklep in potrdilo izpodbijani popravni sklep, delno ugodilo pritožbama tožeče in tožene stranke zoper delno sodbo in sklep o prekinitvi postopka, popravljen s popravnim sklepom in izpodbijani sklep o prekinitvi postopka razveljavilo ter zadevo v tem obsegu vrnilo sodišču prve stopnje v novo odločanje. Sicer je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo izpodbijano delno sodbo sodišča prve stopnje, medtem ko je pritožbo tožeče stranke v tem delu štelo kot predlog za izdajo dopolnilne sodbe.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožena stranka vložila revizijo zaradi bistvenih kršitev določb pravdnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava. Stranki sta v drugem individualnem delovnem sporu, ki se je pred sodiščem prve stopnje vodil pod opr. št. XX Pd 196/2016, dne 22. 11. 2018 sklenili sodno poravnavo. V njej je tožena stranka umaknila revizijo v tej zadevi, vloženo dne 15. 12. 2017.

4. Dokler sodišče ne izda odločbe, lahko stranka umakne že vloženo revizijo (drugi odstavek 334. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP, v zvezi s 383. členom ZPP). Ker Vrhovno sodišče o vloženi reviziji tožene stranke v času do njenega umika še ni izdalo odločbe, je umik revizije dopusten in upošteven. Revizijsko sodišče zato le ugotavlja, da je revizija umaknjena.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 334, 334/2, 383

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep X Ips 404/2007, enako tudi X Ips 306/2008, X Ips 15/2010