TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep II DoR 381/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-01-25

Anton Frantar (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - vrednost spornega predmeta - dovoljenost revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Ker je bila prvostopenjska sodba izdana pred sprejemom novele ZPP-E, bi bila po drugem odstavku 367. člena ZPP glede na vrednost spornega predmeta 214.296,00 EUR revizija v konkretnem primeru dovoljena že po samem zakonu. Posledično obravnavani predlog za dopustitev revizije ni dovoljen in ga je revizijsko sodišče zavrglo (377. člen ZPP).

1. Sodišče prve stopnje je z vmesno sodbo presodilo, da je tožbeni zahtevek po temelju utemeljen v obsegu 60 %. Prvostopenjska sodba je bila izdana 14. 2. 2017 (pred sprejemom novele ZPP-E).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo, pritožbi tožene stranke pa ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje tako spremenilo, da je tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije in predlagal dopustitev revizije glede naslednjih pravnih vprašanj:

- ali v primeru, ko je delavec s strani delodajalca napoten, da opravi delo v tujini, delodajalec dolžan zagotoviti varnost in zdravje napotenih delavcev v skladu s 5. in 6. členom ZVZD in je dolžan izvajati nadzor ter preverjati pogoje za varno opravljanje dela;

- ali je delodajalec s tem, ko je delavca usposobil za varno delo v smislu 24. člena ZVZD in s tem, ko je delavcu zagotovil varovalno opremo, izvedel vse potrebne ukrepe v smislu 5. in 6. člena ZVZD za zagotovitev varnosti in zdravja pri delu;

- ali ima neuveljavitev pravice delavca, da odkloni opravljanje dela iz katerega izvira nevarnost za zdravje v smislu 9. in 32. člena ZVZD za posledico, da je delodajalec v celoti prost odškodninske odgovornosti za škodo, ki nastane pri opravljanju takšnega dela, kljub temu da delodajalec ni poskrbel za varno opravljanje dela v smislu 5. in 6. člena ZVZD?

5. V skladu z drugim odstavkom 367. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) je revizija dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 40.000 EUR. Če vrednost izpodbijanega dela sodbe znaša 40.000 EUR ali manj, je revizija dovoljena, če je dopuščena (tretji odstavek 367. člena ZPP). Ker je bila prvostopenjska sodba izdana pred sprejemom novele ZPP-E, bi bila po drugem odstavku 367. člena ZPP glede na vrednost spornega predmeta 214.296,00 EUR revizija v konkretnem primeru dovoljena že po samem zakonu.

Posledično obravnavani predlog za dopustitev revizije ni dovoljen in ga je revizijsko sodišče zavrglo (377. člen ZPP).

Glej prehodne in končne določbe Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku - ZPP-E (Ur. l. RS, št. 10/17) z dne 27.2.2017, ki se uporablja od 14. 9. 2017.

Sklep VS RS z dne 14. 10. 2010, opr. št. II DoR 391/2010, sklep VS RS z dne 15. 4. 2010, opr. št. II DoR 215/2009, sklep VS RS z dne 5.5.2010, opr. št. II DoR 92/2010.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/2, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 384/2017, enako tudi VSRS Sklep II DoR 291/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-01-25

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - fikcija umika predloga - neplačana sodna taksa

Po prvem in drugem odstavku 105. a člena ZPP mora biti ob vložitvi predloga za dopustitev revizije plačana sodna taksa in sicer najkasneje v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse, v katerem stranko opozori na posledice neplačila.

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Sodišče prve stopnje je razveljavilo sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 152476/2010 z dne 4. 11. 2010, zavrnilo tožbeni zahtevek na plačilo 22.560,00 EUR s pripadki in tožniku naložilo plačilo toženčevih pravdnih stroškov. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

2. Zoper sodbo pritožbenega sodišča je tožnik vložil laični predlog za dopustitev revizije.

3. Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

4. Po prvem in drugem odstavku 105. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) mora biti ob vložitvi predloga za dopustitev revizije plačana sodna taksa in sicer najkasneje v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse, v katerem stranko opozori na posledice neplačila. Posledica neplačila sodne takse je določena v tretjem odstavku istega člena zakona: če sodna taksa v roku ni plačana in niso podani pogoji za taksno oprostitev, odlog ali obročno plačilo, se šteje, da je vloga umaknjena.

5. V konkretnem primeru je Vrhovno sodišče predlagatelja (tožnika) s plačilnim nalogom, ki mu je bil dne 16. 12. 2016 vročen po pravilih o fikciji osebne vročitve, pozvalo, naj v petnajstih dneh plača 225,00 EUR sodne takse. Po izteku tega roka je ugotovilo, da sodna taksa ni bila plačana. Zato je nastopila posledica iz tretjega odstavka 105. a člena ZPP.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105a, 105a/1, 105a/2, 105a/3

Opr. št: VSRS Sklep II DoR 291/2020, z dne 09.10.2020, ECLI:SI:VSRS:2020:II.DOR.291.2020

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 233/2021, enako tudi VSRS Sklep II DoR 275/2021

Sklep II DoR 72/2009, enako tudi VS RS II DoR 50/2009, VS RS II DoR 297/2010, VS RS II DoR 89/2014
VSRS Sklep III Ips 5/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-02-12

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), dr. Miodrag Đorđević, Tomaž Pavčnik, Franc Seljak

gospodarski spor - dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - zavrženje revizije

Revizija je v gospodarskih sporih dovoljena le, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 200.000,00 EUR (490. člen ZPP) ali če jo na predlog stranke dopusti Vrhovno sodišče (tretji odstavek 367. člena ZPP). Izpodbijani znesek tako ne dosega revizijskega praga iz 490. člena ZPP.

II. Vsaka stranka nosi sama svoje stroške revizijskega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 266.432,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je prvostopenjsko sodbo razveljavilo v delu, ki se nanaša na plačilo 71.933,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 30. 12. 2010 dalje, glede preostalega plačila 194.499,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi pa je prvostopenjsko sodbo potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga revizijo. Predlaga, da Vrhovno sodišče reviziji ugodi in izpodbijano sodbo spremeni tako, da zahtevku za plačilo 194.499,00 EUR ugodi, podrejeno pa, da sodbi sodišč druge in prve stopnje razveljavi ter zadevo vrne v novo sojenje.

4. Revizija je bila vročena toženi stranki, ki v odgovoru na revizijo predlaga njeno zavrnitev.

6. Sodba sodišča prve stopnje je bila izdana pred začetkom uporabe Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku - ZPP-E (Uradni list RS 10/17), zato se glede na določbo prvega in tretjega odstavka 125. člena ZPP-E v tem revizijskem postopku uporabljajo pravila Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), veljavna pred uveljavitvijo novele ZPP-E.

7. Revizija je v gospodarskih sporih dovoljena le, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 200.000,00 EUR (490. člen ZPP) ali če jo na predlog stranke dopusti Vrhovno sodišče (tretji odstavek 367. člena ZPP).

8. Vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe znaša 194.499,00 EUR, saj je glede preostalega zneska (71.933,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi) pritožbeno sodišče prvostopenjsko sodbo razveljavilo ter zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje. Izpodbijani znesek tako ne presega revizijskega praga iz 490. člena ZPP. Tožeča stranka tudi ni izkazala, da bi bila revizija dopuščena, zato ta ni dovoljena. Vrhovno sodišče je na podlagi 377. člena ZPP iz navedenega razloga revizijo zavrglo.

9. Na podlagi prvega odstavka 154. člena v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP je Vrhovno sodišče odločilo, da tožeča stranka sama krije stroške revizije, tožena stranka pa stroške odgovora na revizijo, saj ta v tem sporu ni bil potreben (prvi odstavek 155. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/3, 377, 490

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 102/2017-9
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-02-06

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

CIVILNO PROCESNO PRAVO - PRAVO INTELEKTUALNE LASTNINE

dopuščena revizija - blagovna znamka - kršitev blagovne znamke - prepoved uporabe blagovne znamke - varstvo znamke

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja, ali je odločitev pritožbenega sodišča pravilna s stališča določbe 47. člena ZIL-1.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja, ali je odločitev pritožbenega sodišča pravilna s stališča določbe 47. člena ZIL-1.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da se zavrne tožbeni zahtevek, s katerim je tožnica od toženk zahtevala: 1) prenehanje uporabe besednih zvez "Radio rock" in "Rock radio", ker da uporaba teh besednih zvez predstavlja kršitev blagovnih znamk tožnice, ki so registrirane pri Uradu za industrijsko lastnino RS pod reg. št. 201471283 z dne 11. 6. 2015, reg. št. 201570147 z dne 3. 9. 2015, reg. št. 201670341 z dne 15. 12. 2016 in reg. št. 201670342 z dne 15. 12. 2016; 2) objavo sodbe v časopisu Delo in Dnevnik ter 3) plačilo pravdnih stroškov tožnice.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnice in izpodbijano sodbo potrdilo (I. točka izreka). Odločilo je, da tožnica sama krije svoje stroške pritožbenega postopka (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožnica predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

Zakon o industrijski lastnini (2001) - ZIL-1  - člen 47

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 2/2018-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-02-06

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev premoženjske škode - podlage odškodninske odgovornosti - vzročna zveza - požar - opustitve

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja, ali v obravnavanem primeru obstaja vzročna zveza med ravnanjem in opustitvami tožene stranke ter škodo, nastalo tožeči stranki zaradi intervencije v požaru.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja, ali v obravnavanem primeru obstaja vzročna zveza med ravnanjem in opustitvami tožene stranke ter škodo, nastalo tožeči stranki zaradi intervencije v požaru.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da se sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 107172/2008 z dne 2. 12. 2008 razveljavi v prvi in tretji točki izreka, v katerem je bilo toženi stranki naloženo, da tožeči stranki v 8 dneh plača 126.543,77 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 5. 10. 2008 dalje in 130,00 EUR izvršilnih stroškov s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi, ter tožbeni zahtevek zavrnilo (I. točka izreka). Tožeči stranki je naložilo plačilo pravdnih stroškov tožene stranke (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo (I. točka izreka). Odločilo je, da tožeča stranka krije sama svoje stroške pritožbenega postopka (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato dopustilo.

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 131

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 114/2017-9
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-02-06

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

CIVILNO PROCESNO PRAVO - KORPORACIJSKO PRAVO - PRAVO DRUŽB

dopuščena revizija - preložitev skupščine - rok za sklic skupščine

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je tožena stranka veljavno preložila sklicano skupščino, ne da bi upoštevala trideset dnevni sklicni rok po prvem odstavku 297. členu ZGD-1.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja, ali je tožena stranka veljavno preložila sklicano skupščino, ne da bi upoštevala trideset dnevni sklicni rok po prvem odstavku 297. členu ZGD-1.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da so nični sklepi, ki so bili sprejeti na 20. redni skupščini tožene stranke, in sicer sklepi 3.1 in 3.2 pod točko 3 dnevnega reda, sklep 4 pod točko 4. dnevnega reda ter sklepi 5.1, 5.2 in 5.3 pod točko 5 dnevnega reda (I. točka izreka sodbe). Ugotovilo je, da sta nični Letno poročilo in Konsolidirano letno poročilo tožene stranke, odredilo je vpis odločitve po sodbi glede sklepov 5.1, 5.2 in 5.3 v sodni register ter toženi stranki naložilo objavo vsebine sodbe (I. točka izreka dopolnilne sodbe). Toženi stranki je naložilo povračilo pravdnih stroškov tožeče stranke (II. točka izreka sodbe in III. točka izreka dopolnilne sodbe).

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbama tožene stranke in stranskih intervenientov ter izpodbijano dopolnilno sodbo sodišča razveljavilo v I. (glede ničnosti letnega in konsolidiranega letnega poročila tožene stranke) in v III. točki izreka (glede plačila dodatnih pravdnih stroškov) ter zadevo v tem obsegu vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje (I. točka izreka). Sicer je pritožbi zavrnilo in izpodbijano sodbo ter dopolnilno sodbo v nerazveljavljenem delu potrdilo (II. točka izreka). Odločitev o stroških pritožbenega postopka je pridržalo za končno odločitev v zadevi (III. točka izreka).

3. Zoper II. točko izreka sodbe sodišča druge stopnje vlaga tožena stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 297, 297/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 122/2017-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-02-06

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - PRAVO INTELEKTUALNE LASTNINE

dopuščena revizija - avtorska pravica - nadomestilo za javno priobčevanje fonogramov - uporaba glasbenih posnetkov - predvajanje glasbe prek interneta - višina nadomestila

- kaj predstavlja pravno podlago za določitev višine nadomestil za uporabo glasbenih posnetkov na internetu v obdobju po 1. 1. 2012,

- ali na višino nadomestila za javno priobčevanje fonogramov vpliva število radijskih programov, ki jih radiodifuzna organizacija oddaja preko interneta.

I. Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanj:

- Kaj predstavlja pravno podlago za določitev višine nadomestil za uporabo glasbenih posnetkov na internetu v obdobju po 1. 1. 2012?

- Ali na višino nadomestila za javno priobčevanje fonogramov vpliva število radijskih programov, ki jih radiodifuzna organizacija oddaja preko interneta?

1. Sodišče prve stopnje je razveljavilo sklep o izvršbi, na podlagi katerega je bila tožena stranka dolžna tožeči stranki plačati 3.814,20 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ter tožbo zavrglo.

2. Sodišče druge stopnje je prvostopenjski sklep potrdilo.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanj, opredeljenih v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep III DoR 56/2015-8, enako tudi VSRS Sklep III DoR 53/2015-8
VSRS Sklep X DoR 20/2017-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-02-07

Sodba UPRS (zunanji oddelek v Mariboru) II U 147/2016

Peter Golob (preds.), Marko Prijatelj (poroč.), Borivoj Rozman

dopuščena revizija - vpis v kataster stavb - skupni deli stavbe - soglasje etažnih lastnikov ni izkazano - pooblastila upravnika

Revizija se dopusti zaradi vprašanja, ali upravnik stavbe v etažni lastnini v postopku vpisa sprememb skupnih delov stavbe v kataster stvab potrebuje posebno soglasje etažnih lastnikov.

Ali upravnik stavbe v etažni lastnini v postopku vpisa sprememb skupnih delov stavbe v kataster stavb potrebuje posebno soglasje etažnih lastnikov?

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo zavrnilo tožničino tožbo zoper odločbo Geodetske uprave RS, Območne geodetske uprave Slovenj Gradec, št. 02132-639/2015-2 z dne 10. 6. 2015. Z navedeno odločbo je prvostopenjski upravni organ po skrajšanem ugotovitvenem postopku, ker elaborat spremembe podatkov katastra stavb vsebuje vse predpisane sestavine in podatki tudi omogočajo vpis sprememb (peti odstavek 95. člena Zakona o evidentiranju nepremičnin), odločil o vpisu sprememb v kataster stavb, med drugimi tudi o delitvi, ukinitvi, spremembi dejanske rabe in površine tam navedenih delov stavbe št. 657-1991 v etažni lastnini. Pritožbo tožnice je pritožbeni upravni organ zavrnil z odločbo, št. 3532-69/2015-4 MHŠ z dne 24. 3. 2016. Pritožbeni ugovor, da bi moralo geodetsko podjetje v primeru odločanja o skupnih delih stavbe na ustno obravnavo vabiti vse etažne lastnike in ne le upravnika, je zavrnil s sklicevanjem na 1. točko prvega odstavka 50. člena Stanovanjskega zakona.

2. Sodišče prve stopnje je svojo presojo, da je bila izpodbijana določba pravilno izdana po skrajšanem ugotovitvenem postopku, utemeljilo s sklicevanjem na podatke v upravnih spisih in na s strani tožnice podpisani zapisnik, ki se nanaša na spremembe delov stavbe v njeni lasti (posebni deli stavbe).

3. Tožnica je na Vrhovno sodišče vložila predlog za dopustitev revizije po 367. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in Vrhovnemu sodišču predlaga, da dopusti revizijo zaradi tam navedenih pravnih vprašanj. Njihovo pomembnost utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti in enotne uporabe prava na področju vpisa sprememb skupnih delov stavb v kataster stavb.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP izpolnjeni le glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. V tem obsegu je zato predlogu tožeče stranke za dopustitev revizije ugodilo (tretji odstavek 367. c člena ZPP). V preostalem je predlog zavrnilo.

Zakon o evidentiranju nepremičnin (2006) - ZEN  - člen 95, 95/5

Stanovanjski zakon (1991) - SZ  - člen 50, 50/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 147/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-01-11

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Rudi Štravs

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - določitev krajevne pristojnosti za zapuščinsko obravnavo - prebivališče zapustnika v tujini - obstoj premoženja zapustnika - mednarodna pristojnost slovenskega sodišča

Ker iz predloženega spisa ne izhaja nobena navezna okoliščina, na podlagi katere bi Vrhovno sodišče določilo krajevno pristojno sodišče, je Vrhovno sodišče za krajevno pristojno določilo Okrajno sodišče v Kočevju, saj je postopek pred tem sodiščem že v teku.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kočevju.

1. Okrajno sodišče v Kočevju je Vrhovnemu sodišču v zadevi D 316/2017 predložilo predlog za določitev pristojnega sodišča na podlagi četrtega odstavka 177. člena Zakona o dedovanju (v nadaljevanju ZD). V njem je navedlo, da je prejelo smrtovnico po pokojnem F. O., državljanu Slovenije, s stalnim bivališčem v tujini.

2. Za zapuščinsko obravnavo je krajevno pristojno po zakonu sodišče, na območju katerega je imel zapustnik ob smrti stalno ali začasno prebivališče (prvi odstavek 177. člena ZD). Če zapustnik ob smrti ni imel niti stalnega niti začasnega prebivališča v Republiki Sloveniji, je krajevno pristojno sodišče v Republiki Sloveniji, na območju katerega je zapuščina (drugi odstavek 177. člena ZD). Če v Republiki Sloveniji ni nobene zapuščine, določi Vrhovno sodišče Republike Slovenije, katero po zakonu stvarno pristojno redno sodišče je krajevno pristojno (četrti odstavek 177. člena ZD).

3. Glede na določbe prvega in drugega odstavka 79. člena Zakona o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (v nadaljevanju ZMZPP) v tej fazi postopka ni mogoče izključiti mednarodne pristojnosti slovenskega sodišča. Ker iz predloženega spisa ne izhaja nobena navezna okoliščina, na podlagi katere bi Vrhovno sodišče določilo krajevno pristojno sodišče, je Vrhovno sodišče za krajevno pristojno določilo Okrajno sodišče v Kočevju, saj je postopek pred tem sodiščem že v teku.

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 177, 177/4

Zakon o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (1999) - ZMZPP  - člen 79, 79/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 7/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-01-25

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DEDNO PRAVO - NEPRAVDNO PRAVO

določitev krajevne pristojnosti po vrhovnem sodišču - zapuščinski postopek - bivališče zapustnika v tujini - obstoj zapuščine v RS - mednarodna pristojnost slovenskega sodišča

Predlog za določitev pristojnega sodišča na podlagi četrtega odstavka 177. člena ZD - ker iz predloženega spisa ne izhaja nobena navezna okoliščina, na podlagi katere bi Vrhovno sodišče določilo krajevno pristojno sodišče, je Vrhovno sodišče za krajevno pristojno določilo Okrajno sodišče v Kočevju, saj je postopek pred tem sodiščem že v teku.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kočevju.

1. Okrajno sodišče v Kočevju je Vrhovnemu sodišču v zadevi D 6/2018 predložilo predlog za določitev pristojnega sodišča na podlagi četrtega odstavka 177. člena Zakona o dedovanju (v nadaljevanju ZD). V njem je navedlo, da je prejelo smrtovnico po pokojnem A. M., državljanu Slovenije, s stalnim bivališčem v tujini.

2. Za zapuščinsko obravnavo je krajevno pristojno po zakonu sodišče, na območju katerega je imel zapustnik ob smrti stalno ali začasno prebivališče (prvi odstavek 177. člena ZD). Če zapustnik ob smrti ni imel niti stalnega niti začasnega prebivališča v Republiki Sloveniji, je krajevno pristojno sodišče v Republiki Sloveniji, na območju katerega je zapuščina (drugi odstavek 177. člena ZD). Če v Republiki Sloveniji ni nobene zapuščine, določi Vrhovno sodišče Republike Slovenije, katero po zakonu stvarno pristojno redno sodišče je krajevno pristojno (četrti odstavek 177. člena ZD).

3. Glede na določbe prvega in drugega odstavka 79. člena Zakona o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (ZMZPP) v tej fazi postopka ni mogoče izključiti mednarodne pristojnosti slovenskega sodišča. Ker iz predloženega spisa ne izhaja nobena navezna okoliščina, na podlagi katere bi Vrhovno sodišče določilo krajevno pristojno sodišče, je Vrhovno sodišče za krajevno pristojno določilo Okrajno sodišče v Kočevju, saj je postopek pred tem sodiščem že v teku.

Zakon o dedovanju (1976) - ZD  - člen 177, 177/1, 177/4

Zakon o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (1999) - ZMZPP  - člen 79, 79/1, 79/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.