TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 139/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-01-05

Anton Frantar (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - manjše sodišče - družinski član predsednika pristojnega sodišča kot stranka v postopku - objektivna nepristranskost sodišča

Okrajno sodišče v Radovljici je majhno sodišče; sodniško funkcijo na njem opravljajo le štirje sodniki. Okoliščina, da je stranka v postopku ožji družinski član predsednice sodišča, bi lahko v javnosti vzbudila dvom v nepristranskost odločanja.

Za odločanje o tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kranju.

1. Za odločanje v uvodoma navedeni pravdni zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Radovljici. To je podalo predlog za delegacijo pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče z utemeljitvijo, da je tožena stranka hči predsednice tega sodišča, kar bi, če bi v zadevi razsodilo, navzven vzbudilo vtis pristranskosti in s tem škodovalo ugledu sodišča in sodstva nasploh.

3. Okrajno sodišče v Radovljici je majhno sodišče; sodniško funkcijo na njem opravljajo le štirje sodniki. Okoliščina, da je stranka v postopku ožji družinski član predsednice sodišča, bi res lahko, kot meni predlagatelj, v javnosti vzbudila dvom v nepristranskost odločanja. Ta dvom pa predstavlja razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP).

4. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in odločilo, da bo v tej zadevi odločalo Okrajno sodišče v Kranju.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 26/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-03-02

Anton Frantar (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sodišča

Okoliščina, da naj bi toženec v dveh drugih postopkih na drugem pravnem področju in pred več leti, predlagal prenos pristojnosti z Okrajnega sodišča v Domžalah na drugo stvarno pristojno sodišče, ne predstavlja razloga, zaradi katerega v konkretnem postopku ne bi bil deležen nepristranskega sojenja.

1. V uvodoma navedeni pravdni zadevi, ki pred stvarno in krajevno pristojnim Okrajnim sodiščem v Domžalah teče pod opr. št. P 162/2016, je predmet obravnavanja terjatev J., d. o. o., ki izvira iz osmih računov, izdanih B. C. iz naslova vodarine, omrežnine, odvoza smeti, odvajanja odpadne vode in okoljskih dajatev, izdanih mesečno v času od 5. 11. 2015 do 6. 6. 2016.

2. Toženec je Vrhovnemu sodišču predlagal, naj za odločanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. Predlog utemeljuje z dvomom v objektivno nepristranskost sodišča. Meni, da nepristranskosti ni mogoče pričakovati iz razloga, ker je v preteklosti predlagal prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče tudi v zadevah I Kr 600/2011 in I Kr 15059/2011. Opozarja, da iz določbe 23. člena Ustave Republike Slovenije, ki predvideva pravico do sodnega varstva, ne izhaja le zahteva, da mora sodišče pri postopanju v konkretni zadevi dejansko soditi nepristransko, temveč tudi, da mora iz njegovega postopanja izhajati videz nepristranskosti.

4. Ključni razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu Zakona o pravdnem postopku je v zagotovitvi smotrnosti postopka. Drug tehten razlog za delegacijo je lahko tudi zagotovitev nepristranskosti ali videza nepristranskosti sojenja.

5. Okoliščina, da naj bi toženec v dveh drugih postopkih na drugem pravnem področju in pred več leti, predlagal prenos pristojnosti z Okrajnega sodišča v Domžalah na drugo stvarno pristojno sodišče, ne predstavlja razloga, zaradi katerega v konkretnem postopku ne bi bil deležen nepristranskega sojenja. Predlog je zato neutemeljen in ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 9/2017, enako tudi VSRS Sklep I R 70/2020
VSRS Sklep I R 130/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-01-05

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Rudi Štravs

predlog za določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - uslužbenka pristojnega sodišča kot stranka v postopku - objektivna nepristranskost

Okoliščina, da je tožnica zapisnikarica na Okrožnem sodišču v Novem mestu, je po presoji Vrhovnega sodišča okoliščina zaradi katere bi bil okrnjen videz nepristranskosti sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Krškem.

1. Tožnica je pred Okrožnim sodiščem v Novem mestu vložila tožbo zaradi ugotovitve obsega skupnega premoženja in določitve deležev na njem.

2. Okrožno sodišče v Novem mestu je Vrhovnemu sodišču predložilo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Predlog je utemeljilo na okoliščini, da je tožeča stranka pri Okrožnem sodišču v Novem mestu zaposlena kot zapisnikarica.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP).

5. „Drug tehtni razlog“ za določitev pristojnosti drugega sodišča so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, zaradi katerih bi bil okrnjen videz nepristranskosti sodišča. Okoliščina, da je tožnica zapisnikarica na Okrožnem sodišču v Novem mestu, je po presoji Vrhovnega sodišča takšna okoliščina.

6. V skladu s 67. členom ZPP je zato Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tem postopku določilo Okrožno sodišče v Krškem.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 9/2017, enako tudi VSRS Sklep I R 70/2020
VSRS Sklep I R 5/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-01-19

Anton Frantar (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Tomaž Pavčnik

krajevna pristojnost - zapuščinski postopek - določitev krajevne pristojnosti po Vrhovnem sodišču

Vrhovno sodišče določi, katero sodišče je krajevno pristojno za zapuščinski postopek, če ni podana nobena od okoliščin, na podlagi katerih se ugotovi krajevno pristojno zapuščinsko sodišče.

Za zapuščinski postopek v tej zadevi se določi Okrajno sodišče na Jesenicah.

1. Okrajno sodišče na Jesenicah je Vrhovnemu sodišču predlagalo, naj skladno z določbo četrtega odstavka 177. člena Zakona o dedovanju določi, katero od stvarno pristojnih sodišč je krajevno pristojno za zapuščinsko obravnavo po pokojni B. C., ki je imela stalno prebivališče v Republiki Hrvaški, umrla je 9. 12. 2016 na Jesenicah v Republiki Sloveniji, kjer pa nima niti zapuščine niti stalnega ali začasnega prebivališča.

2. Iz smrtovnici priloženega seznama dedičev izhaja, da naj bi imela zapustnica začasno prebivališče na Bledu, ..., oziroma v času namestitve v domu za starostnike ..., Cerklje na Gorenjskem. Vendar podatki v centralnem registru prebivalstva, ki jih je pribavilo Okrajno sodišče na Jesenicah, tega podatka ne potrjujejo.

3. Ker v konkretnem primeru ni podana nobena okoliščina, na podlagi katerih se določi krajevno pristojno sodišče za zapuščinski postopek, je Vrhovno sodišče po pooblastilu iz četrtega odstavka 177. člena Zakona o dedovanju odločilo, da bo zapuščinski postopek po pokojni B. C. potekal pred Okrajnim sodiščem na Jesenicah.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 9/2017, enako tudi VSRS Sklep I R 70/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-02-16

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Rudi Štravs

predlog za določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost

Zaradi okoliščine, da je dolžnica zaposlena kot sodniška pomočnica na izvršilnem oddelku sodišča, ki je pristojno za konkreten izvršilni postopek bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Mariboru.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Slovenski Bistrici je v teku izvršilna zadeva VL 97360/2016. Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici je Vrhovnemu sodišču predložilo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, ker je dolžnica pravnica in je zaposlena kot sodniška pomočnica na izvršilnem oddelku Okrajnega sodišča v Slovenski Bistrici. To pa je krajevno pristojno za odločanje v predmetni izvršbi.

3. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP).

4. „Drug tehten razlog“ za določitev pristojnosti drugega sodišča so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti sodišča. Okoliščina, da je dolžnica zaposlena kot sodniška pomočnica na izvršilnem oddelku sodišča, ki je pristojno za konkreten izvršilni postopek, je po prepričanju Vrhovnega sodišča takšna okoliščina.

5. Ker je tako, je Vrhovno sodišče na podlagi 67. člena ZPP za odločanje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrajno sodišče v Mariboru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  -  67

Opr. št: VSRS Sklep I R 70/2020, z dne 22.05.2020, ECLI:SI:VSRS:2020:I.R.70.2020

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 23/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-03-09

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Rudi Štravs

predlog za določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - bivališče stranke v postopku - razdalja 25 km - sodišče kot predlagatelj

Razloge za prenos pristojnosti, ki jih podaja sodišče je mogoče presojati po merilu, ki se glasi: ali je na splošni ravni postopek pred sodiščem, ki se nahaja 25 km od toženčevega bivališča, do te mere otežen, da je upravičeno (ekonomično) sprožiti postopek po 67. členu ZPP in posledično nato tudi prenesti  pristojnost. Odgovor je prima facie negativen.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Šentjurju je v teku pravdna zadeva P 71/2016.

2. Okrajno sodišče v Šentjurju je Vrhovnemu sodišču predložilo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča in sicer Okrajnega sodišča v Žalcu. Navaja, da toženec živi v neposredni bližini Okrajnega sodišča v Žalcu, Okrajno sodišče v Šentjurju pa se nahaja 25 km stran. Dodaja, da je toženec slabega ekonomsko socialnega statusa ter bi zato vodenje postopka pred Okrajnim sodiščem v Šentjurju grobo poseglo v ustavne pravice toženca do enakovrednega sodelovanja v postopku.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP).

5. Prenos pristojnosti lahko torej predlaga sodišče ali pa stranka sama. Ker sama stranka predloga v tej zadevi ne podaja, je razloge, ki jih podaja sodišče, mogoče presojati po merilu, ki se glasi: ali je na splošni ravni postopek pred sodiščem, ki se nahaja 25 km od toženčevega bivališča, do te mere otežen, da je upravičeno (ekonomično) sprožiti postopek po 67. členu ZPP in posledično nato tudi prenesti  pristojnost. Odgovor je prima facie negativen.

6. Predlog Okrajnega sodišča v Šentjurju je zato Vrhovno sodišče zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 12/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-02-02

Anton Frantar (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti

Delegacija pristojnosti v zadevi, odstopljeni po 105.a členu ZS.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Žalcu.

1. Tožba v uvodoma navedeni pravdni zadevi je bila vložena na stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Žalcu. Skladno z določbo 105.a člena Zakona o sodiščih je bila nato pristojnost prenesena na Okrajno sodišče v Šentjurju.

2. Okrajno sodišče v Šentjurju je Vrhovnemu sodišču predlagalo, naj skladno z določbo 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) za obravnavanje zadeve določi Okrajno sodišče v Žalcu. V utemeljitev predloga navaja, da bo potrebno v dokaznem postopku zaslišati obe pravdni stranki in 15 prič, ki so večinoma iz okolice sodišča v Žalcu, ter opraviti ogled na kraju samem, zaradi česar bo potrebno opraviti vsaj tri naroke za glavno obravnavo. V zvezi z navedenim bodo priče, stranke in sodišče prevozili vsaj dodatnih 1250 km, kar bo stroškovno bremenilo pravdni stranki, časovno pa vse udeležene.

4. ZPP v 67. členu določa, da lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

5. Okoliščine, s katerimi Okrajno sodišče v Šentjurju utemeljuje predlog, narekujejo presojo o smotrnosti delegacije zadeve na Okrajno sodišče v Žalcu. Zato je Vrhovno sodišče odločilo, kot je navedeno v izreku sklepa.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 4/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-02-24

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - PRAVO INTELEKTUALNE LASTNINE

spor o pristojnosti - spor iz avtorskih sorodnih pravic - pravice izvajalcev in proizvajalcev fonogramov - nadomestilo za javno priobčitev fonogramov - izključna krajevna pristojnost

Tožeča stranka kot kolektivna organizacija za proizvajalce fonogramov in glasbene izvajalce vtožuje denarna nadomestila za javno priobčevanje komercialnih fonogramov. Gre torej za spor iz avtorskim sorodnih pravic (pravic izvajalcev in proizvajalcev fonogramov), za katere je določena izključna krajevna pristojnost Okrožnega sodišča v Ljubljani.

Za odločanje v zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani (Centralni oddelek za verodostojno listino) je s sklepom VL 98489/2016 z dne 3. 11. 2016 razveljavilo sklep o izvršbi z dne 30. 9. 2016 v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba in določen izvršitelj, in sklenilo, da bo o zahtevku in stroških odločalo v pravdnem postopku Okrožno sodišče v Mariboru.

2. Okrožno sodišče v Mariboru je sprožilo spor o pristojnosti (prvi odstavek 24. člena in drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Meni, da se spor nanaša na avtorskim sorodne pravice (pravice izvajalcev in proizvajalcev fonogramov) in da je zato podana izključna pristojnost Okrožnega sodišča v Ljubljani.

3. Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

4. Iz prve pripravljalne vloge tožeče stranke, s katero dopolnjuje tožbo, je razvidno, da tožeča stranka kot kolektivna organizacija za proizvajalce fonogramov in glasbene izvajalce vtožuje denarna nadomestila za javno priobčevanje komercialnih fonogramov. Gre torej za spor iz avtorskim sorodnih pravic (pravic izvajalcev in proizvajalcev fonogramov). Po določbi 6. točke drugega odstavka 32. člena ZPP je za take spore stvarno pristojno okrožno sodišče ne glede na vrednost spornega predmeta. Z določbo drugega odstavka 103. člena Zakona o sodiščih (ZS) pa je za primer sporov iz intelektualne lastnine določena izključna krajevna pristojnost Okrožnega sodišča v Ljubljani. Za sojenje v tej zadevi je torej pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

5. Vrhovno sodišče je zato na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP odločilo tako, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 9/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-02-24

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

dopuščena revizija - sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine - začetek stečajnega postopka - stečaj tožene stranke - izjava upnika o umiku dajatvenega dela tožbenega zahtevka - zahtevek za ugotovitev obstoja terjatve

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje kršilo določbo četrtega odstavka 301. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju, ko je kljub začetemu stečajnemu postopku nad toženo stranko vzdržalo v veljavi sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine v 1. in  3. točki njegovega izreka (dajatveni del).

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje kršilo določbo četrtega odstavka 301. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju, ko je kljub začetemu stečajnemu postopku nad toženo stranko vzdržalo v veljavi sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine v 1. in  3. točki njegovega izreka (dajatveni del).

1. Pravda med pravdnima strankam je tekla po ugovoru dolžnice (toženke) zoper sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine, ki ga je zoper njo izposlovala upnica (tožnica). Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek za plačilo 13.200,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbo tožnice in izpodbijano sodbo spremenilo tako, da je obdržalo v veljavi sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani, opr. št. VL 58116/2013 z dne 18. 4. 2013, v 1. in 3. točki izreka sklepa ter toženki naložilo povrnitev pravdnih in pritožbenih stroškov tožnice.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava. Zatrjuje neobstoj sodne prakse Vrhovnega sodišče, deloma pa tudi odstop od sodne prakse višjih sodišč. Pomembnost pravnih vprašanj utemeljuje s pomenom za zagotovitev pravne varnosti, razvoj prava preko sodne prakse in enotno uporabo prava.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem delu dopustilo.

ZFPPIPP člen 301, 301/4. ZIZ člen 62, 62/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 130/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-02-24

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - najemna pogodba - plačilo najemnine - znižanje najemnine - stvarne napake - nasprotna oblikovalna tožba

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali mora najemnik, ki v pravdi nastopa kot tožena stranka in ki odklanja plačilo dela najemnine zaradi stvarne napake v najem vzete stvari, v primeru, če želi uveljaviti zahtevek za znižanje najemnine, vložiti nasprotno (oblikovalno) tožbo ali zadošča ugovor.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali mora najemnik, ki v pravdi nastopa kot tožena stranka in ki odklanja plačilo dela najemnine zaradi stvarne napake v najem vzete stvari, v primeru, če želi uveljaviti zahtevek za znižanje najemnine, vložiti nasprotno (oblikovalno) tožbo ali zadošča ugovor?

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 203569/2012 z dne 21. 12. 2012 deloma ostane v veljavi tako, da je tožena stranka dolžna tožeči stranki plačati 66.541,25 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi (I. točka izreka sodbe). V presežku, glede glavnice v višini 114.771,14 EUR, je sklep o izvršbi razveljavilo in tožbeni zahtevek v tem delu zavrnilo (II. točka izreka sodbe). Posledično je odločilo tudi o stroških izvršilnega in pravdnega postopka (III. in IV. točka izreka sodbe).

2. Sodišče druge stopnje je v delu, relevantnem za odločanje v revizijskem postopku, zavrnilo pritožbo tožene stranke zoper I. in IV. točko izreka in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo (III. točka izreka sodbe in sklepa). Odločilo je še, da vsaka stranka sama krije stroške pritožbenega postopka (IV. točka izreka sodbe).

3. Zoper odločbo sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede pravnega vprašanja, povzetega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v obsegu, začrtanem z navedenim vprašanjem, dopustilo.

ZPP člen 367a, 367a/1. OZ člen 100, 480, 597, 610.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X Ips 1/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-02-15

Sodba UPRS (zunanji oddelek v Celju) IV U 120/2016

Peter Golob (preds.), Brigita Domjan Pavlin (poroč.), dr. Erik Kerševan

imenovanje vodje državnega tožilstva - dovoljenost revizije - pomembno pravno vprašanje - jasno zakonsko besedilo - primernost kandidata - neenotnost sodne prakse - neponovitev glasovanja - primernost ureditve

Državnotožilski svet ni dolžan imenovati vodje okrožnega državnega tožilstva, in sicer niti v primeru, ko je vsaj eden od prijavljenih kandidatov (po presoji generalnega državnega tožilca) primeren za vodenje.

Položaj, ko je zaradi neponovitve glasovanja Državnotožilskega sveta o prijavljenih kandidatih, vodja okrožnega državnega tožilstva daljše časovno obdobje neimenovan, je stvar primernosti ureditve tega področja, v presojo katere se Vrhovno sodišče ne more spuščati.

Zahteva za izdajo začasne odredbe se zavrže.

1. Tožnik je zoper pravnomočno sodbo Upravnega sodišča Republike Slovenije, Oddelka v Celju, št. IV U 120/2016-12 z dne 15. 12. 2016, vložil revizijo, z vlogo z dne 7. 2. 2017 pa tudi zahtevo za izdajo začasne odredbe po določbi drugega odstavka 84. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1). S predlagano začasno odredbo naj bi Vrhovno sodišče zadržalo postopek imenovanja vodje Okrožnega državnega tožilstva v Kopru po razpisu Ministrstva za pravosodje, objavljenem dne 3. 2. 2017 v Uradnem listu RS št. 5, in sicer do odločitve Vrhovnega sodišča o reviziji.

2. O vloženi reviziji je Vrhovno sodišče s sklepom X Ips 1/2017 z dne 1. 2. 2017 že odločilo, in sicer je z navedenim sklepom revizijo tožnika zavrglo kot nedovoljeno. Ker je o tožnikovi reviziji Vrhovno sodišče torej že odločilo, za obravnavo zahteve za izdajo začasne odredbe po določbi drugega odstavka 84. člena ZUS-1 ni več zakonskih pogojev.

3. Vrhovno sodišče je tožnikovo zahtevo za izdajo začasne odredbe zavrglo kot nedovoljeno na podlagi smiselne uporabe določbe 89. člena v zvezi z določbo drugega odstavka 84. člena ZUS-1.

ZUS-1 člen 83, 83/2-2. ZDT-1 člen 122, 122/1, 123, 123/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.