VSRS Sklep II DoR 202/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-09-06

mag. Rudi Štravs (preds.), Jan Zobec (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - vrednost spornega predmeta - direktna revizija - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Upoštevaje določbo drugega odstavka 367. člena ZPP je v obravnavani zadevi revizija dovoljena že glede na vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe in je Vrhovno sodišče ne more dopustiti.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožnik zahteval, da mu toženca izročita v neposredno posest del parcele v njuni lasti, v naravi njive, za katero je na ime tožnika vpisan GERK. Tožniku je naložilo povračilo pravdnih stroškov tožencev.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbi tožnika in stranskega intervenienta na strani tožnika ter potrdilo izpodbijano sodbo. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

3. Stranski intervenient na strani tožnika je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava. Dopustitev revizije predlaga glede vprašanja, ali je pri presojanju določil zakupne pogodbe treba upoštevati skupni namen pogodbenikov po drugem odstavku 82. člena Obligacijskega zakonika, če iz besedila zakupne pogodbe ni mogoče jasno razbrati, kako naj se pogodbena določila uporabljajo. Pomembnost predlaganega vprašanja utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti in občo pomembnostjo zadeve in zatrjuje odstop od sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. V skladu s tretjim odstavkom 125. člena Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP-E) se postopek, ki se je začel pred začetkom uporabe tega zakona, pred sodiščem druge stopnje in pred vrhovnim sodiščem nadaljuje po določbah tega zakona, če je odločba, s katero se postopek pred sodiščem prve stopnje konča, izdana po začetku uporabe tega zakona. V obravnavani zadevi je bila sodba sodišča prve stopnje izdana 11. 5. 2017, to je pred začetkom uporabe ZPP-E, ki se je začel uporabljati 14. 9. 2017. To pomeni, da je bilo v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi treba odločati v skladu z določbami Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), kot so veljale pred začetkom uporabe ZPP-E.

6. Drugi in tretji odstavek 367. člena ZPP sta tako določala, da je revizija dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 40.000,00 EUR (dovoljena revizija). Če revizija glede na vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe ni dovoljena, je dovoljena le, če jo v skladu s 367.a členom ZPP dopusti sodišče (dopuščena revizija).

7. V uvodu sodb sodišč prve in druge stopnje je kot vrednost spornega predmeta navedena vrednost »pcto 10.000,00 EUR, sedaj 44.109,00 EUR«. Iz povzetkov navedb strank iz obrazložitve sodbe sodišča prve stopnje izhaja, da je tožnik vrednost spora ocenil na 10.000,00 EUR, čemur sta toženca nasprotovala in spor ocenila na najmanj 44.109,00 EUR. Stranski intervenient v predlogu za dopustitev revizije izrecno navaja, da vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe znaša 44.109,00 EUR.

8. To pa pomeni, da je - upoštevaje določbo drugega odstavka 367. člena ZPP - v obravnavani zadevi revizija dovoljena že glede na vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe in je Vrhovno sodišče ne more dopustiti.

9. Vrhovno sodišče je zato odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

Enako npr. sklep VS RS II DoR 381/207 z dne 25. 1. 2018. Glej tudi sklepe VS RS II DoR 391/2010 z dne 14. 10. 2010, II DoR 215/2009 in druge.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/2, 367a, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.