TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep VIII DoR 147/2018-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-02

mag. Marijan Debelak (preds.), Borut Vukovič (poroč.), mag. Irena Žagar

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DELOVNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - nesreča pri delu - denarna odškodnina - protipravno ravnanje - vzročna zveza

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali obstaja pravno relevantna vzročna zveza med ravnanjem toženca in tožniku nastalo škodno posledico in ali sploh gre za protipravno ravnanje toženca v smislu obstoja predpostavk odškodninske odgovornosti.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali obstaja pravno relevantna vzročna zveza med ravnanjem toženca in tožniku nastalo škodno posledico in ali sploh gre za protipravno ravnanje toženca v smislu obstoja predpostavk odškodninske odgovornosti.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožnikov zahtevek za plačilo odškodnine za nepremoženjsko in premoženjsko škodo v skupni višini 10.960,00 EUR zaradi posledic nesreče pri delu 24. 1. 2012.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi tožene stranke in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je z vmesno sodbo ugotovilo odgovornost tožnika do 50 %.

3. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije. Postavlja vprašanje, ali med ravnanjem oškodovanca in nastalo škodo obstaja vzročna zveza in ali gre sploh gre za protipravno ravnanje tožene stranke. Sprašuje, ali je izpodbijana sodba obremenjena z bistveno kršitvijo določb pravdnega postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP oziroma ali sodba ustreza zahtevam po obrazloženi sodni odločbi. Dodatno zastavlja vprašanje, ali je sodišče druge stopnje bistveno kršilo določbe pravdnega postopka iz prvega odstavka 339, člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s 1. in 5 alinejo 358. člena ZPP ter drugim in tretjim odstavkom 347. člena ZPP.

4. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena ZPP dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse vrhovnega sodišča ni, še zlasti če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa vrhovnega sodišča ni enotna.

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, zato je revizijo dopustilo v tem obsegu (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367.a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 34/2018-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-07-10

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

CIVILNO PROCESNO PRAVO - PRAVO INTELEKTUALNE LASTNINE

dopuščena revizija - besedna znamka - figurativna znamka - tožba na ugotovitev ničnosti znamke - omejitev pravice imetnika znamke - označba storitve

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja, ali je odločitev pritožbenega sodišča pravilna s stališča določbe 47. člena ZIL-1.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja, ali je odločitev pritožbenega sodišča pravilna s stališča določbe 47. člena ZIL-1.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da se zavrne tožbeni zahtevek, s katerim je tožnica od toženk zahtevala: 1) prenehanje uporabe znaka, besede in imena „ROCK“ pri opravljanju dejavnosti oddajanja radijskih programov toženk, ker da uporaba te besede predstavlja kršitev blagovnih znamk tožnice, ki so registrirane pri Uradu za industrijsko lastnino RS pod reg. št. 201471283 z dne 11. 6. 2015, reg. št. 201570147 z dne 3. 9. 2015, reg. št. 201670341 z dne 15. 12. 2016 in reg. št. 201670342 z dne 15. 12. 2016; 2) objavo sodbe v časopisu Delo in Dnevnik ter 3) plačilo pravdnih stroškov tožnice.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnice in izpodbijano sodbo potrdilo (I. točka izreka). Odločilo je, da tožnica sama krije svoje stroške pritožbenega postopka (II. točka izreka).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožnica predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

Zakon o industrijski lastnini (2001) - ZIL-1  - člen  43, 43/1, 43/1-b, 47, 48, 114, 114/1, 121

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 22/2017-3
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-01-10

Peter Golob (preds.), Nataša Smrekar (poroč.), Brigita Domjan Pavlin

dopuščena revizija - mednarodna zaščita - zapustitev azilnega doma - umik prošnje - ponovna prošnja - zahtevek za uvedbo ponovnega postopka - pravnomočna odločba

Revizija se dopusti glede vprašanja ali sme upravno sodišče ob odločanju o tožbi zoper sklep o zavrženju zahtevka za uvedbo ponovnega postopka šteti kot pravno neupoštevno pravnomočno odločbo, izdano v postopku mednarodne zaščite.

Ali sme upravno sodišče ob odločanju o tožbi zoper sklep o zavrženju zahtevka za uvedbo ponovnega postopka šteti kot pravno neupoštevno pravnomočno odločbo, izdano v postopku mednarodne zaščite?

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo ugodilo tožnikovi tožbi, sklep toženke odpravilo in ji zadevo vrnilo v ponovni postopek. Toženka je z omenjenim sklepom zavrgla tožnikov zahtevek za uvedbo ponovnega postopka za priznanje mednarodne zaščite, saj je bila njegova prejšnja prošnja za mednarodno zaščito pravnomočno zavrnjena, za uvedbo ponovnega postopka pa ni izpolnil pogoja iz prvega odstavka 64. člena Zakona o mednarodni zaščiti (v nadaljevanju ZMZ-1).

2. Iz sodbe je razvidno stališče, da odločba o zavrnitvi prošnje za mednarodno zaščito pravno ne učinkuje, če je prosilec pred njeno vročitvijo njegovemu pooblaščencu (svetovalcu za begunce) samovoljno zapustil azilni dom in se v treh dneh ni vrnil vanj, saj je s tem nastopila zakonska domneva o umaknjeni prošnji (druga alineja drugega odstavka 50. člena ZMZ-1).

3. Toženka je zoper sodbo sodišča prve stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Pomembnost predlaganih vprašanj utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti. Iz navedb med drugim izhaja, da se je sodišče spustilo v obravnavo zakonitosti pravnomočne odločbe na način, da je poseglo vanjo.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da je glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, izpolnjen pogoj za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), saj vzpostavlja vprašanje vezanosti sodišča na pravnomočno upravno odločbo. Ker gre za vidik, s katerim se zagotavlja pravna varnost, je Vrhovno sodišče revizijo v tem delu dopustilo (tretji odstavek 367. c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Zakon o mednarodni zaščiti  - ZMZ-1  - člen 49, 49/7, 64, 64/1, 65

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X DoR 4/2017-3
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-01-10

dr. Erik Kerševan (preds.), Marko Prijatelj (poroč.), Borivoj Rozman

neobstoječe pravno sredstvo - novela ZPP-E

V obravnavanem primeru je izpodbijana sodba sodišča prve stopnje izdana pred začetkom uporabe ZPP-E, to je pred 14. 9. 2017, zato se revizijski postopek konča po do tedaj veljavnem ZPP (tretji odstavek 125. člena ZPP-E) in posledično po dotedanjih določbah ZUS-1. Glede na to, da do začetka uporabe ZPP-E veljavne določbe ZUS-1 predloga za dopustitev revizije ne predvidevajo, je Vrhovno sodišče predlog zavrglo.

Predlog za dopustitev revizije se zavrže.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo zavrnilo tožbo zoper odločbo Davčnega urada Celje št. DT-0610-552/2008-91 (04-220-01,08) PP z dne 6. 6. 2014 v zvezi z odločbo Ministrstva za finance št. DT-499-16-179/2014-3 z dne 25. 5. 2016.

2. Tožnik je 27. 10. 2017 na Vrhovno sodišče vložil predlog za dopustitev revizije po 367. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP-E)

in predlagal, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo zoper izpodbijano sodbo.

3. Predlog za dopustitev revizije ni dovoljen.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so bili z novelo ZPP-E črtani 83. člen in 86. do 91. člen ZUS-1 (drugi odstavek 122. člena ZPP-1). Ker pa je bila v obravnavanem primeru izpodbijana sodba sodišča prve stopnje izdana pred začetkom uporabe ZPP-E, to je pred 14. 9. 2017, se revizijski postopek konča po do tedaj veljavnem ZPP (tretji odstavek 125. člena ZPP-E) in posledično po dotedanjih določbah ZUS-1.

5. Tožnik je v upravnem sporu na Vrhovno sodišče vložil predlog za dopustitev revizije, ki je institut pravdnega postopka. V upravnem sporu se zagotavlja sodno varstvo pravic in pravnih koristi na način in po postopku, ki ga določa ZUS-1 (1. člen ZUS-1), le za vprašanja, ki niso urejena s tem zakonom, se primerno uporabljajo določbe ZPP (prvi odstavek 22. člena ZUS-1). ZUS-1 za obravnavani spor ureja institut revizije celovito v 83. do 95. členu, zato ni treba primerno uporabiti ustreznih določb ZPP. ZUS-1 samostojnega predloga za dopustitev revizije (drugače kot ZPP) ne predvideva, ampak mora revident v vloženi reviziji, ki se vloži v predpisanem roku pri upravnem sodišču (88. člen ZUS-1), dokazovati njeno dovoljenost v smislu drugega odstavka 83. člena ZUS-1. Glede na to, da predloga za dopustitev revizije ZUS-1 ne predvideva, ga je bilo treba kot nedovoljenega zavreči, saj zanj ni pravne podlage v ZUS-1.

6. Ker predlog za dopustitev revizije v tem upravnem sporu ni dovoljen, ga je Vrhovno sodišče ob smiselni uporabi 89. člena ZUS-1 zavrglo.

Uradni list št. 10/2017 z dne 27. 2. 2017.

ZPP-E Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (2017) - člen 125, 125/3

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 83, 83/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 48/2018-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-04-12

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - prokurist - prenehanje pogodbe o zaposlitvi - posebno varstvo pred odpovedjo - nosečnost

Revizija se dopusti glede vprašanja pravilne uporabe določbe 115. člena ZDR-1 v zvezi s prenehanjem pogodbe o zaposlitvi tožnice.

Revizija se dopusti glede vprašanja pravilne uporabe določbe 115. člena ZDR-1 v zvezi s prenehanjem pogodbe o zaposlitvi tožnice.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je tožnici dne 31. 1. 2014 nezakonito prenehala pogodba o zaposlitvi in opravljanju funkcije prokurista, ugotovilo trajanje delovnega razmerja do 17. 3. 2014, tožnici priznalo pravice iz delovnega razmerja do tega datuma, v presežku njen zahtevek zavrnilo in naložilo toženki, da ji povrne stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo obeh strank in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije. Sprašuje, ali mesec dodatnega varstva po prvem odstavku 115. člena ZDR-1 pripada delavki tudi po prekinitvi nosečnosti. Zanima jo, ali delavki, ki nima odpovednega roka, pripada varstvo po četrtem odstavku 115. člena, čeprav je delodajalca obvestila o nosečnosti po podani odpovedi.

4. Sodišče po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) dopusti revizijo, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. Sodišče dopusti revizijo zlasti v naslednjih primerih: če gre za pravno vprašanje, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča; če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, še zlasti, če sodna praksa višjih sodišč ni enotna; ali če gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa Vrhovnega sodišča ni enotna.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, zato je revizijo dopustilo v tako začrtanem obsegu (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367.a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 124/2018-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-08-23

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - stroški postopka - zavrženje predloga

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo tožbo tožnika v delu, ki se nanaša na plačilo odpravnine v višini 18.191,68 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 30. 9. 2010 do plačila ter zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo odpravnine v višini 1.700,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 30. 9. 2010 do plačila. Sklenilo je, da je tožena stranka dolžna tožniku povrniti stroške postopka v znesku 535,30 EUR.

2. Tožena stranka se je pritožila zoper sklep o stroških. Meni, da za pravdne stroške v tem sporu ne velja njihova prijava v stečajni postopek. Po sodni praksi je obveznost tožene stranke, da tožniku povrne tiste pravdne stroške, ki so nastali po začetku stečajnega postopka.

3. Sodišče druge stopnje se je strinjalo z dejanskimi in pravnimi razlogi sodišča prve stopnje in je zavrnilo pritožbo tožene stranke.

4. Tožena stranka je zoper pravnomočni sklep sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije glede vprašanja, kdaj je nastala tožnikova terjatev iz naslova pravdnih stroškov: pred ali po začetku stečajnega postopka in v tej povezavi tudi, kakšna je narava tožnikove terjatve. Ker sodna praksa vrhovnega sodišča glede tega vprašanja še ni oblikovana, meni, da je odgovor na vprašanje bistvenega pomena za pravilnost in enotnost ravnanja v stečajnih postopkih. Zato predlaga dopustitev revizije.

6. Sklep o stroških postopka ni sklep, s katerim se postopek pravnomočno konča. Ker revizija zoper tak sklep ni dovoljena (prvi odstavek 384. člena ZPP), je sodišče ob smiselni uporabi 374. člena ZPP predlog za dopustitev revizije kot nedovoljen zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 374, 384

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 156/2018-6
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-09-13

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Marjana Lubinič

predlog za dopustitev revizije - stroški postopka - zavrženje predloga

1. Tožeča stranka je vložila tožbo zaradi izplačila dodatka za delo preko polnega delovnega časa. Zaradi delne izpolnitve zahtevka je tožbo zoper toženo stranko umaknila, s čimer je ta soglašala. Sodišče je postopek ustavilo in sklenilo, da mora tožeča stranka povrniti toženi stranki stroške postopka v znesku 42,28 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Tožena stranka se je pritožila zoper sklep o stroških. Meni, da je sodišče prve stopnje napačno uporabilo načelo uspeha strank v postopku. Glede na to, da tožeča stranka ni umaknila tožbe takoj, to je v roku 8 dni od dneva izpolnitve zahtevka, bi morala toženi stranki povrniti njene pravdne stroške v celoti na podlagi prvega odstavka 158. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP

3. Sodišče druge stopnje se je strinjalo z dejanskimi in pravni razlogi sodišča prve stopnje in je zavrnilo pritožbo tožene stranke.

4. Tožena stranka je zoper pravnomočni sklep sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja naslednji vprašanji:

– ali prvi odstavek 158. člena ZPP določa rok za umik tožbe, ko določa, da mora tožeča stranka umakniti tožbo „takoj“, ko je tožena stranka izpolnila tožbeni zahtevek, sicer tožeča stranka krije pravdne stroške tožene stranke?

- ali je po prvem odstavku 158. člena ZPP treba izpolniti še dodatne pogoje, da je tožena stranka upravičena do povračila stroškov, če tožeča stranka ne umakne tožbe takoj, ko je tožena stranka izpolnila zahtevek.

6. Sklep o stroških postopka ni sklep, s katerim se postopek pravnomočno konča. Ker revizija zoper tak sklep ni dovoljena (prvi odstavek 384. člena ZPP), je sodišče ob smiselni uporabi 374. člena ZPP predlog za dopustitev revizije kot nedovoljen zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 374, 384

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 134/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-09-13

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Janez Vlaj

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - mati stranke v postopku kot uslužbenka pristojnega sodišča - polnoletnost - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov

Upnica je sicer postala polnoletna in njena mati več ni njena zakonita zastopnica, a dejstvo, da je zaposlena na izvršilnem oddelku, pred katerim je v teku konkretna izvršilna zadeva, ustreza tehtnim razlogom za prenos pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Cerknici.

1. Pred Okrajnim sodiščem v A. je v teku izvršilna zadeva Z 9/2018.

2. Okrajno sodišče v A. je Vrhovnemu sodišču predložilo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. V njem pojasnjuje, da je mati upnice zaposlena na Okrajnem sodišču v A. kot administratorka na izvršilnem oddelku ter ima tudi dostop do elektronskega vpisnika. Gre za majhno sodišče, kjer so zaposleni dnevno v stiku. Hkrati opozarja, da je tudi sama dolžnica v ugovoru poudarila prej opisano sorodstveno razmerje in meni, da bi moralo biti Okrajno sodišče v A. „izločeno“ iz sojenja.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

5. „Drugi tehtni razlogi“ so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, ki lahko vzbujajo dvom v nepristranskost sodišča, oziroma ustvarjajo videz, da sodišče ne bo odločilo nepristransko.

6. Tako kot že v zadevi I R 67/2017, kjer je Vrhovno sodišče že odločalo o predlogu za delegacijo pristojnosti v istovrstnem postopku med istima strankama ter za odločanje določilo Okrajno sodišče v Cerknici, velja enako tudi sedaj. Upnica je sicer postala polnoletna in njena mati sedaj več ni zakonita zastopnica, a dejstvo, da je zaposlena na izvršilnem oddelku, pred katerim je v teku konkretna izvršilna zadeva, ustreza tehtnim razlogom za prenos pristojnosti. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Cerknici (67. člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 78/2018-9
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-08-28

dr. Miodrag Đorđević (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - IZVRŠILNO PRAVO - NOTARIAT

dopuščena revizija - izvršilni postopek - izvršilni naslov - izvršljivost notarskega zapisa

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pritožbeno sodišče pravilno uporabilo določbo 20.a člena in 26. člena ZIZ pri presoji izpolnjenosti pogojev za izvršljivost notarskega zapisa.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja, ali je pritožbeno sodišče pravilno uporabilo določbo 20.a člena in 26. člena ZIZ pri presoji izpolnjenosti pogojev za izvršljivost notarskega zapisa.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo ugovor dolžnika in zastavitelja z dne 23. 8. 2016 in ugovor zastavitelja z dne 8. 9. 2016 zoper sklep I 362/2016 z dne 15. 7. 2016 (I. točka izreka). Dolžnikoma je naložilo povračilo upnikovih stroškov izvršilnega postopka (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbama dolžnikov ugodilo in izpodbijani sklep v I. točki izreka spremenilo tako, da je ugovoru dolžnika in zastavitelja z dne 23. 8. 2016 in ugovoru zastavitelja z dne 8. 9. 2016 ugodilo in sklep o izvršbi z dne 15. 7. 2016 razveljavilo. Razveljavilo je tudi opravljena izvršilna dejanja ter upnikov predlog za izvršbo zavrnilo. V II. točki izreka pa je izpodbijani sklep sodišča prve stopnje spremenilo tako, da upnik sam krije svoje stroške odgovora na ugovor (I. točka izreka). Odločilo je povrnitvi pritožbenih stroškov (II. točka izreka).

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje vlaga upnik predlog za dopustitev revizije.

4. Skladno s prehodno določbo prvega odstavka 70. člena Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvršbi in zavarovanju (Ur. l. RS, št. 11/2018, v nadaljevanju ZIZ-L) se je postopek vodil po določbah ZIZ-1. Določba 4. člena ZIZ-L je zoper sklep, izdan na drugi stopnji, s katerim je pravnomočno odločeno, da se predlog za izvršbo zavrže ali zavrne, dovolila revizijo pod pogoji, ki jih določa zakon, ki ureja pravdni postopek.

5. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 20a, 26

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I R 116/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-09-06

Jan Zobec (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov ekonomičnosti - sedež pravdne stranke - bivališče pravdne stranke

Glede na tožničin sedež in stalno prebivališče toženca je z vidika ekonomičnosti primerno, da o zadevi odloči strankama najbližje stvarno pristojno sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi pristojnost Okrajnega sodišča v Kopru.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani je bilo doslej krajevno pristojno za odločanje o zahtevku zaradi pravnomočnega sklepa izvršilnega sodišča VL 122044/2017 z dne 2. 2. 2018 (64. list prvostopenjskega sodnega spisa).

2. Tožnica je v vlogi z dne 23. 3. 2018 predlagala, da o njenem tožbenem zahtevku odloči Okrajno sodišče v Kopru, ker ima tožnica sedež v Kopru, toženec pa v Ankaranu, oba kraja pa spadata v teritorialno pristojnost koprskega sodišča. Toženec je soglašal s tožničinim predlogom.

4. Upoštevaje, da je bila pristojnost ljubljanskega okrajnega sodišča določena s pravnomočnim sklepom, glede katerega ni bil sprožen kompetenčni spor, je treba tožnikov predlog preizkusiti kot predlog v okvirih določbe 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Glede na tožničin sedež in stalno prebivališče toženca je z vidika ekonomičnosti primerno, da o zadevi odloči strankama najbližje stvarno pristojno sodišče. Zato je Vrhovno sodišče določilo pristojnost Okrajnega sodišča v Kopru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.