TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep III DoR 42/2017-9
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-06-20

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - POKOJNINSKO ZAVAROVANJE - ZAVAROVALNO PRAVO

dopuščena revizija - zavarovanje avtomobilske odgovornosti - škoda, povzročena s prometno nesrečo - prispevki za pokojninsko zavarovanje - terjatev ZPIZ do zavarovalnice - lex specialis

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je določba 193. člena ZPIZ-2 glede na določbo 18. člena (ZOZP lex specialis.

Revizija se dopusti v delu, v katerem vtoževana terjatev glede na presojo sodišč prve in druge stopnje ni zastarala, glede vprašanja, ali je določba 193. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (ZPIZ-2) glede na določbo 18. člena Zakona o obveznih zavarovanjih v prometu (ZOZP) lex specialis.

1. Tožeča stranka (zavod) je od tožene stranke (zavarovalnice) vtoževala plačilo odškodnine v zvezi s škodo, ki naj bi ji nastala z izplačilom zneskov družinske pokojnine v obdobju od leta 2013 do leta 2015. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 18.097,98 EUR z zamudnimi obrestmi. V obsegu, v katerem se tožbeni zahtevek nanaša na izplačila pokojnin za čas od 1. 1. 2013 do 30. 4. 2013 za G. M. in do 30. 8. 2013 za K. M., je presodilo, da je tožbeni zahtevek zaradi zastaranja neutemeljen. Poleg tega je presodilo, da je tožbeni zahtevek tudi sicer v celoti neutemeljen, saj pred uveljavitvijo novele ZPIZ-2B 1. 1. 2016 v povezavi z Zakonom o obveznih zavarovanjih v prometu (v nadaljevanju ZOZP) ni obstajala pravna podlaga za vtoževani znesek.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje. Pojasnilo je, da je bila v času pred 1. 1. 2016 v skladu z določbami ZOZP pravica tožeče stranke uveljavljati odškodnino od zavarovalnice, pri kateri je povzročitelj nesreče obvezno zavarovan, omejena na v zakonu naštete primere, med katerimi ni izplačevanja družinskih pokojnin.

3. Tožeča stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, obstajajo pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), zato je revizijo glede tega vprašanja dopustilo.

Zakon o obveznih zavarovanjih v prometu (1994) - ZOZP  - člen 18

Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju - ZPIZ-2  - člen 193

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 68/2017-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2017-07-25

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

premoženjsko zavarovanje - zavarovalna pogodba - namen premoženjskega zavarovanja - splošni zavarovalni pogoji - višina zavarovalnine - nadzavarovanje

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja, ali so bili v zadevi pravilno uporabljeni določbi 956. člena OZ, sedmega odstavka 949. člena OZ ter določilo posebnega pogoja EV/137 splošnih pogojev zavarovalne pogodbe.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja, ali so bili v zadevi pravilno uporabljeni določbi 956. člena OZ, sedmega odstavka 949. člena OZ ter določilo posebnega pogoja EV/137 splošnih pogojev zavarovalne pogodbe?

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku za plačilo 8.128,48 EUR z zakonskimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi tožene stranke in izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 3.036,48 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi (I. točka izreka). V preostalem je pritožbo tožene stranke zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo (II. točka izreka).

3. Zoper II. točko izreka sodbe sodišča druge stopnje je tožena stranka vložila predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 949, 949/7, 956

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII Ips 64/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-09-12

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), Karmen Iglič Stroligo, Marjana Lubinič, Borut Vukovič

Tožena stranka reviziji ni predložila predloga za dopustitev revizije. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče na podlagi 377. člena v zvezi s 373. členom ZPP revizijo kot nepopolno zavrglo.

1. Sodišče prve stopnje je odpravilo odločbi tožene stranke z dne 20. 8. 2015 in 27. 10. 2015.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Vrhovno sodišče je na predlog tožene stranke s sklepom VIII DoR 65/2017 z dne 20. 9. 2017 dopustilo revizijo glede vprašanja, ali je imela tožena stranka pravno podlago za zahtevek za vrnitev neupravičeno izplačanega nadomestila za čas čakanja na drugo ustrezno delo.

4. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je tožena stranka vložila revizijo.

6. Na podlagi drugega odstavka 373. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) mora v primeru dopuščene revizije stranka reviziji priložiti predlog za dopustitev revizije in sklep o njeni dopustitvi. Gre za procesne predpostavke oziroma zahteve za popolnost dopuščene revizije, ki so predpisane zaradi varstva pravic nasprotne stranke, ki lahko le na takšen način učinkovito uresniči svojo pravico do izjave v revizijskem postopku, saj sicer s predlogom in sklepom o dopustitvi revizije ne more biti seznanjena.

7. Tožena stranka reviziji ni predložila predloga za dopustitev revizije.

8. Glede na navedeno je vrhovno sodišče na podlagi 377. člena v zvezi s 373. členom ZPP revizijo kot nepopolno zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 373, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 153/2018-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-11-06

Marjana Lubinič (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), Borut Vukovič

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - predsednik uprave - prenehanje funkcije - odpravnina

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo materialno pravo v zvezi s prisojeno odpravnino.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo materialno pravo v zvezi s prisojeno odpravnino.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek za plačilo odpravnine v višini 44.400,00 EUR bruto oz. 36.194,30 EUR neto z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 1. 1. 2014 dalje do plačila, in sicer na podlagi Zakona o prejemkih poslovodnih oseb v gospodarskih družbah v večinski lasti RS in samoupravnih lokalnih skupnostih (Ur. l. RS št. 21/2010 in naslednji) ter določili tožnikove pogodbe o zaposlitvi, da odpravnina tožniku ne pripada, če se po prenehanju funkcije zaposli oz. ohrani delovno razmerje v družbi. Toženka je po prenehanju tožnikove funkcije predsednika uprave na pobudo tožnika z družbo A., d. o. o., katere direktor je bil tožnik, sklenila pogodbo o poslovnem sodelovanju. Na podlagi te je tožnik delal kot pooblaščenec toženke ter toženki izstavljal račune v višini 2.500 EUR oz. 3.000 EUR mesečno. Ker je tožnik po prenehanju funkcije še naprej za plačilo delal kot pooblaščenec uprave toženke, je sodišče presodilo, da tožnik ni upravičen do izplačila odpravnine in da bi bilo drugačno razlogovanje v nasprotju z namenom odpravnine ter temeljnimi načeli civilnega prava.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovi pritožbi ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je toženki naložilo plačilo odpravnine v višini 44.400,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 1. 1. 2014 dalje do plačila. Presodilo je, da je tožnikov zahtevek utemeljen, ker po prenehanju funkcije predsednika uprave ni bil več v delovnem razmerju pri toženki.

3. Toženka predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede pravilnosti presoje o utemeljenosti zahtevka za odpravnino.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami), zato je revizijo dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367.a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 345/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-18

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

dovoljenost predloga za dopustitev revizije - nepopolna vloga - priloge predloga za dopustitev revizije - nepopoln izvod sodbe sodišča druge stopnje - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Toženka svojemu predlogu za dopustitev revizije ni priložila celotnega izvoda pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje, saj manjka njena sedma stran, ta pomanjkljivost pa onemogoča vsebinski preizkus predloga. Predlog toženke je zato nepopoln

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo zahtevku po tožbi, zahtevek po nasprotni tožbi pa je zavrnilo. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Toženka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

4. Odločba sodišča prve stopnje je bila izdana pred začetkom uporabe Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP-E, Uradni list RS 10/17), zato se glede na določbo prvega in tretjega odstavka 125. člena ZPP-E v tem revizijskem postopku uporabljajo pravila ZPP, veljavna pred uveljavitvijo novele ZPP-E.

5. Predlogu za dopustitev revizije mora stranka priložiti izvod pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje, ki jo izpodbija (tretji odstavek 367.b člena ZPP). Ta priloga praviloma zagotavlja vsaj minimalen obseg objektivnih informacij o ravnanju drugostopenjskega sodišča, ki Vrhovnemu sodišču omogoča, da se na hiter in enostaven način prepriča o utemeljenosti predloga. Pri tem gre za formalni pogoj, ki ga mora izpolniti stranka sama, sodišče pa glede na 383. člen ZPP v zvezi s 336. členom istega zakona pomanjkljivosti vloge ne more odpraviti niti s pozivom stranki, da vlogo popravi ali dopolni, niti samo.

6. Toženka svojemu predlogu za dopustitev revizije ni priložila celotnega izvoda pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje, saj manjka njena sedma stran, ta pomanjkljivost pa onemogoča vsebinski preizkus predloga. Predlog toženke je zato nepopoln.

7. Vrhovno sodišče je nepopoln predlog v skladu s šestim odstavkom 367. b člena ZPP zavrglo.

Primerjaj odločbe Vrhovnega sodišča II DoR 165/2009, II DoR 257/2010, III DoR 40/2012, II DoR 198/2016 in druge.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 366, 367b, 367b/6, 383

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 352/2011, enako tudi II DoR 488/2011, II DoR 434/2011, II DoR 261/2012, II DoR 318/2013
VSRS Sklep X DoR 140/2018-3
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-11-07

Peter Golob (preds.), mag. Tatjana Steinman (poroč.), Nataša Smrekar

CIVILNO PROCESNO PRAVO - GOSPODARSKE JAVNE SLUŽBE - UPRAVNI SPOR

dopuščena revizija - obveznost priklopa - javno vodovodno omrežje - ničnost odločbe - zatrjevan odstop od sodne prakse Vrhovnega sodišča

Ali je ničen upravni akt, v katerem je stranki naložena priključitev objekta na javno vodovodno omrežje, če je postopek za izdajo tega akta tekel brez strankine zahteve?

Ali je ničen upravni akt, v katerem je stranki naložena priključitev objekta na javno vodovodno omrežje, če je postopek za izdajo tega akta tekel brez strankine zahteve?

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom na podlagi 68. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) za nično izreklo odločbo L, d. d. št. 103/2016 z dne 30. 9. 2016. Z navedenim upravnim aktom, poimenovanim "Soglasje za priključitev objekta na javni vodovod", je izvajalka obvezne občinske gospodarske javne službe odločila, da je tožnik dolžan priključiti svojo stavbo na javni vodovod in določila pogoje za ta priklop. Sodišče prve stopnje je izpodbijani akt izreklo za ničen na podlagi stališča, po katerem je tak akt lahko izdan le v postopku, ki se začne in vodi na zahtevo stranke. Ker ta v konkretnem primeru ni bila vložena, je izpodbijana odločba glede na četrto točko prvega odstavka 279. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (v nadaljevanju ZUP) nična.

2. Toženka je zoper sklep sodišča prve stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Pomembnost predlaganih vprašanj utemeljuje z zagotovitvijo pravne varnosti in enotne uporabe prava. Navaja, da izpodbijana odločitev sodišča prve stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, iz katere jasno izhaja, da je obveznost uporabnikov priklopiti se na javno komunalno omrežje zakonska obveznost, za izpolnjevanje katere mora na podlagi zakona skrbeti občina.

3. Predlog za dopustitev revizije je delno utemeljen.

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da je glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, izpolnjen pogoj za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Gre za pomembno pravno vprašanje, s katerim predlagateljica uveljavlja odstop od sodne prakse Vrhovnega sodišča v zvezi z vprašanjem obveznega priklopa na javno vodovodno omrežje. Ker gre za vidik, s katerim se zagotavlja enotna uporaba prava, je Vrhovno sodišče revizijo v tem delu dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen  367a, 367a/1, 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII DoR 137/2018-4
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-08-23

Marjana Lubinič (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), mag. Irena Žagar

predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - izredna odpoved pogodbe o zaposlitvi - krivda - obarvani naklep - znaki kaznivega dejanja

– ali mora izredna odpoved pogodbe o zaposlitvi na podlagi prve alineje prvega odstavka 110. člena ZDR-1 vsebovati tudi očitek delavcu glede njegovega subjektivnega odnosa - krivde do očitanih kršitev, še zlasti, če je oblika krivde (obarvani naklep) izrecni zakonski znak očitanega kaznivega dejanja,

– ali je sodišče pri presoji zakonitosti izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi v okviru pravilne uporabe materialnega prava dolžno ugotavljati, ali je delodajalec v okviru dejanskih navedb, podanih v odpovedi, navedel vse znake očitanega kaznivega dejanja.

– ali mora izredna odpoved pogodbe o zaposlitvi na podlagi prve alineje prvega odstavka 110. člena ZDR-1 vsebovati tudi očitek delavcu glede njegovega subjektivnega odnosa - krivde do očitanih kršitev, še zlasti, če je oblika krivde (obarvani naklep) izrecni zakonski znak očitanega kaznivega dejanja,

– ali je sodišče pri presoji zakonitosti izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi v okviru pravilne uporabe materialnega prava dolžno ugotavljati, ali je delodajalec v okviru dejanskih navedb, podanih v odpovedi, navedel vse znake očitanega kaznivega dejanja.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek tožnika za ugotovitev nezakonitosti izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi z dne 29. 6. 2017 in ostale, s tem povezane zahtevke, sodišče druge stopnje pa je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. V pravočasni reviziji tožnik izpostavlja dve pravni vprašanji, ki sta povzeti v izreku tega sklepa in v zvezi z njima navaja okoliščine, ki kažejo na pomembnost teh vprašanj ter opozarja na to, da naj bi sodišče druge stopnje v zvezi s tem odstopilo od prakse v podobnih zadevah, ki jo tudi citira.

4. Ker Vrhovno sodišče ugotavlja pogoje za dopustitev revizije v skladu s 367.a členom ZPP, je predlogu ugodilo kot izhaja iz izreka tega sklepa.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367.a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 110/2018-9
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-12-18

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

dopuščena revizija - poprava tožbe - subjektivna sprememba tožbe

Revizija se dopusti glede vprašanja ali gre za nedopustno prikrito subjektivno spremembo tožbe ali zgolj za njen popravek v primerih, ko je napačno označena ulica in mesto tožene stranke kot pravne osebe.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja:

− Ali gre za nedopustno prikrito subjektivno spremembo tožbe ali zgolj za njen popravek v primerih, ko je napačno označena ulica in mesto tožene stranke kot pravne osebe?

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 25.612,70 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je prvostopenjsko sodbo potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 370/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-02-01

Anton Frantar (preds.), Janez Vlaj (poroč.), Jan Zobec

predlog za dopustitev revizije - nedovoljen predlog - sklep s katerim se postopek konča - sklep o določitvi varščine - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Sklep drugostopenjskega sodišča, s katerim je bila zavrnjena pritožba tožeče stranke zoper sklep o določitvi varščine za pravdne stroške, ni sklep s katerim je postopek končan (saj se v njem ni odločalo o glavni stvari, ampak le o tem, ali je tožnica dolžna položiti takšno varščino).

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo zahtevi tožene stranke za položitev varščine za pravdne stroške in odločilo, da je tožeča stranka dolžna na račun sodišča položiti varščino v višini 3.762,61 EUR. Navedlo je tudi, da bo v primeru, če tega ne bo storila, tožbo štelo za umaknjeno.

2. Višje sodišče je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper takšno odločitev tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije. Pravnih vprašanj, glede katerih želi doseči presojo Vrhovnega sodišča, ne navaja, predlaga pa, da slednje revizijo dopusti, zaradi bistvenih kršitev določb pravdnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava.

5. Po prvem odstavku 384. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko stranke vložijo revizijo (tudi) zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan. V smislu citirane določbe je postopek s sklepom pravnomočno končan, če ima odločitev za posledico pravnomočno končanje postopka o glavni stvari, torej o tožbenem zahtevku.

Sklep drugostopenjskega sodišča, s katerim je bila zavrnjena pritožba tožeče stranke zoper sklep sodišča prve stopnje o določitvi varščine za pravdne stroške, ni takšen sklep (saj se v njem ni odločalo o glavni stvari, ampak le o tem, ali je tožnica dolžna položiti takšno varščino). Revizija zoper v tem postopku izpodbijani sklep tako ni dovoljena. Iz istega razloga ni dovoljen niti predlog za njeno dopustitev.

6. Hkrati je vložen predlog tudi nepopoln, saj tožeča stranka v njem ne postavlja nobenega pravnega vprašanja, o katerem naj bi Vrhovno sodišče odločalo.

7. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrglo (377. člen v zvezi s četrtim odstavkom 384. člena ZPP).

Tako tudi VSRS v sklepih II DoR 189/2017, VIII DoR 55/2017, II DoR 98/2015, idr.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 377, 384, 384/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII R 3/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-02-05

mag. Marijan Debelak (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Borut Vukovič

delegacija pristojnosti - določitev drugega stvarno pristojnega sodišča (delegacija) - sorodstveno razmerje - tehten razlog

Tožeča stranka je nečak predsednika sodišča. Sorodstveno razmerje, kakršno obstaja v tem sporu med predsednikom sodišča in tožečo stranko, predstavlja tehten razlog, da o tožbenem zahtevku odloča drugo stvarno pristojno delovno sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Delovno sodišče v Celju.

1. Tožeča stranka je pri Delovnem sodišču v Mariboru vložila tožbo zaradi ugotovitve nezakonitosti odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga in priznanja pravic iz delovnega razmerja.

2. Predsednik Delovnega sodišča v Mariboru je predlagal, da Vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče za odločanje v tej zadevi, ker je tožeča stranka njegov nečak.

4. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99 in naslednji) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek ali če so za to podani tehtni razlogi.

5. Sorodstveno razmerje, kakršno obstaja v tem sporu med predsednikom sodišča in tožečo stranko, predstavlja tehten razlog, da o tožbenem zahtevku zoper toženo stranko ne odloča Delovno sodišče v Mariboru. Zato je Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo Delovno sodišče v Celju kot drugo pristojno sodišče.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII Ips 102/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-01-16

CIVILNO PROCESNO PRAVO - SOCIALNO ZAVAROVANJE

predlog za izdajo dopolnilnega sklepa - stroški odgovora na revizijo

Prvi odstavek 325. člena ZPP ureja izdajo dopolnilne sodbe. Ta se izda, če sodišče ni odločilo o vseh zahtevkih, o katerih bi moralo odločiti. Četrti odstavek 326. člena določa, da o predlogu za dopolnitev sodbe, ki se nanaša samo na stroške postopka, odloči predsednik senata.

Predlogu se ugodi in se izrek sodbe VIII Ips 102/2017 z dne 7. 11. 2017 dopolni z drugim odstavkom, ki glasi:

"Tožnik krije svoje stroške odgovora na revizijo."

1. S sodbo VIII Ips 102/2017 z dne 7. 11. 2017 je sodišče ugodilo reviziji toženca in sodbo sodišča druge stopnje v I. točki izreka delno spremenilo tako, da je pritožbi toženca delno ugodilo in znesek pokojnine iz 389,00 EUR znižalo na znesek 284,75 EUR. Sicer je pritožbo toženca zavrnilo in v nespremenjenem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Tožnik je v vlogi z dne 4. 12. 2017 oporekal navedbi v četrti točki sodbe VIII Ips 102/2017, da ni odgovoril na revizijo. Predlagal je dopolnitev sodbe, ker revizijsko sodišče ni odločilo o stroških postopka za odgovor na revizijo.

4. Iz spisa je razvidno, da je tožnik vložil odgovor na revizijo in priglasil stroške zanj, kar je revizijsko sodišče spregledalo.

5. Prvi odstavek 325. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami) ureja izdajo dopolnilne sodbe. Ta se izda, če sodišče ni odločilo o vseh zahtevkih, o katerih bi moralo odločiti. Četrti odstavek 326. člena določa, da o predlogu za dopolnitev sodbe, ki se nanaša samo na stroške postopka, odloči predsednik senata.

6. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče predlogu za dopolnitev sodbe ugodilo. Na podlagi 154. člena ZPP je sklenilo, da tožnik krije svoje stroške odgovora na revizijo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 325, 325/1, 326, 326/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.