VSRS Sklep II DoR 214/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-01-25

Karmen Iglič Stroligo (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Tomaž Pavčnik

dovoljenost predloga za dopustitev revizije - vrednost spornega predmeta - sosporništvo na aktivni strani - enotno sosporništvo - navadno sosporništvo - solidarnost upnikov - deljiva terjatev - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Terjatev v izreku sodbe ni opredeljena kot solidarna na upniški strani, solidarnost na upniški strani pa se ne domneva. Gre torej za deljivo terjatev, ki se, če ni določeno kaj drugega, deli med upnike na enake dele in more vsak upnik zahtevati le svoj del terjatve.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano vmesno sodbo presodilo, da je tožbeni zahtevek po temelju utemeljen in da sta toženca dolžna tožnikom solidarno plačati uporabnino za hišniško stanovanje, in sicer za čas od 1. 3. 2009 do 31. 11. 2013, zmanjšano za že plačani del.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožencev delno ugodilo in prvostopenjsko sodbo spremenilo tako, da je iz njenega izreka črtalo besedo „solidarno“. V preostalem delu je izpodbijano sodbo potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje sta toženca vložila predlog za dopustitev revizije. Uvodoma pojasnjujeta, da znaša v konkretnem primeru vrednost spornega predmeta 16.000,00 EUR in da bi drugačno stališče pomenilo, da je dovoljenost predloga za dopustitev revizije gibljiva in odvisna od števila etažnih lastnikov, ki se odločijo za sodno uveljavljanje plačila uporabnine. Predlagata dopustitev revizije glede naslednjih pravnih vprašanj:

- ali sta način in obseg, na kakršnega je pritožbeno sodišče odločilo o pritožbi, ki je bila vložena proti vmesni sodbi sodišča prve stopnje, v neskladju z določbami 360. člena ZPP in 22., 23. ter 25. člena Ustave, zaradi česar je zagrešilo tudi bistvene kršitve iz 8., 14. in 15. točke drugega odstavka 339. člena ZPP;

- ali so bile trditve tožencev, da stanovanja po 26. 4. 2013 nista uporabljala, res prepozne in v nasprotju z 286. členom ZPP;

- ali je bil pobotni ugovor tožene stranke nesklepčen in če je bil, ali bi moralo sodišče v okviru materialnopravnega vodenja pravdnega postopka toženo stranko pozvati, da pobotni ugovor popravi oziroma dopolni;

- ali mora tožena stranka plačevati uporabnino zato, ker je njuni mami oziroma tašči, plačevanje najemnine na podlagi sklenjene najemne pogodbe prenehalo in če je, kdaj, zakaj in na kakšen način (upravni in/ali sodni postopek oziroma celo sporazumno) ji je sklenjena pogodba prenehala?

5. Preden Vrhovno sodišče odloči o (ne)obstoju vsebinskih razlogov za dopustitev revizije, mora preveriti obstoj formalnih pogojev za njeno dopustitev oziroma dovoljenost; ti so (med drugim) določeni v 367. členu ZPP. Vrhovno sodišče lahko vsebinsko odloča o takšnem predlogu, če se vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe (sodišča druge stopnje) giblje med 2.000,00 in 40.000,00 EUR (drugi in četrti odstavek 367. člena ZPP).

6. V konkretnem postopku je dvaindvajset tožnikov od tožencev zahtevalo plačilo 16.000,00 EUR uporabnine za stanovanje, ki ima status splošnega skupnega dela stavbe v njihovi etažni lastnini (198. člen Obligacijskega zakonika, v nadaljevanju OZ). Ker tožniki z vidika materialnega prava ne tvorijo (enotne) pravdne stranke, niso enotni sosporniki. Terjatev v izreku sodbe ni opredeljena kot solidarna na upniški strani, solidarnost na upniški strani pa se ne domneva (406. člen OZ). Gre torej za deljivo terjatev, ki se, če ni določeno kaj drugega, deli med upnike na enake dele in more vsak upnik zahtevati le svoj del terjatve (tretji odstavek 393. člena OZ).

V konkretnem primeru je torej toliko pravnih razmerij, kolikor je subjektov na upniški strani in je na podlagi drugega odstavka 41. člena ZPP toliko relevantnih zahtevkov, kot je tožnikov.

Vrednost s predlogom za dopustitev revizije izpodbijanega dela pravnomočne sodbe glede plačila 16.000,00 EUR je ob upoštevanju navedenih kriterijev v konkretnem primeru ena dvaindvajsetina tega zneska, to je 727,27 EUR. Ker navedena vrednost ne presega praga za dopustitev revizije iz četrtega odstavka 367. člena ZPP, je Vrhovno sodišče predlog za dopustitev revizije zavrglo kot nedovoljen (377. člen ZPP).

Sklep VS RS z dne 20. 4. 2017, opr. št. II Ips 273/2016.

Sklep VS RS z dne 27. 10. 2016, opr. št. II DoR 230/2016.

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 198, 393, 393/3

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 41, 41/2, 367, 367/4, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.