VSRS Sklep II DoR 140/2018
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-10-04

mag. Rudi Štravs (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Tomaž Pavčnik

ODŠKODNINSKO PRAVO - OSEBNOSTNE PRAVICE - USTAVNO PRAVO

dopuščena revizija - okrnitev osebnostnih pravic - duševne bolečine zaradi razžalitve dobrega imena in časti - rumeni tisk - svoboda izražanja - kolizija ustavnih pravic

- kakšni so kriteriji dopustnosti posegov v osebnostne pravice zlasti v zasebnost, čast in dobro ime), ko gre za rumeni tisk, in ali jih je sodišče v konkretnem primeru pravilno uporabilo,

- ali je šlo v obravnavanem primeru za prekomeren poseg v tožničine osebnostne pravice,

- ali je pravilno stališče izpodbijane sodbe, da članku v obravnavanem primeru ni mogoče očitati senzacionalističnega načina poročanja.

− Kakšni so kriteriji dopustnosti posegov v osebnostne pravice (zlasti v zasebnost, čast in dobro ime), ko gre za rumeni tisk, in ali jih je sodišče v konkretnem primeru pravilno uporabilo?

− Ali je šlo v obravnavanem primeru za prekomeren poseg v tožničine osebnostne pravice?

− Ali je pravilno stališče izpodbijane sodbe, da članku v obravnavanem primeru ni mogoče očitati senzacionalističnega načina poročanja?

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 7.000,00 EUR odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije in predlagala dopustitev revizije glede naslednjih pravnih vprašanj:

− Kakšni so kriteriji dopustnosti posegov v osebnostne pravice (zlasti v zasebnost, čast in dobro ime), ko gre za rumeni tisk, in ali jih je sodišče v konkretnem primeru pravilno uporabilo?

− Ali je pravilno, da sta sodišči opravili test sorazmernosti med ustavnimi pravicami do osebnega dostojanstva in varnosti (34. člen Ustave) ter do zasebnosti in osebnostnih pravic (35. člen Ustave) ne eni strani in med ustavno pravico do svobode izražanja (39. člen Ustave), namesto med ustavnimi pravicami do osebnega dostojanstva in varnosti (34. člen Ustave) ter do zasebnosti in osebnostnih pravic (35. člen Ustave) na eni strani in med pravico do svobodne gospodarske pobude (74. člen Ustave)?

− Ali je šlo v obravnavanem primeru za prekomeren poseg v tožničine osebnostne pravice?

− Ali je pravilno stališče izpodbijane sodbe, da članku v obravnavanem primeru ni mogoče očitati žaljivosti?

− Ali je pravilno stališče izpodbijane sodbe, da članku v obravnavanem primeru ni mogoče očitati senzacionalističnega načina poročanja?

− Ali vsebina članka predstavlja dejstva ali mnenja?

− Ali je pravilno stališče sodišč, da novinar s pavšalnim sklicevanjem na izjave drugih, ne da bi jih razkril, ni ravnal protipravno?

− Ali je sodišče presojalo posamezne dele članka vsakega zase ali je presojalo članek kot celoto?

− Ali je sodišče pri presoji protipravnosti spornega članka pravilno upoštevalo takratni status tožnice kot relativno javne osebe?

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede vprašanj, navedenih v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c, 367c/3

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 179

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 35, 39

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.