VSRS Sklep II Ips 357/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2018-01-11

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto, mag. Rudi Štravs, Janez Vlaj

dovoljenost revizije - nepravdni postopek - postopek sprejema v varovani oddelek socialno varstvenega zavoda brez privolitve - direktna revizija - zavrženje revizije

Od uveljavitve ZPP-E tudi v nepravdnih postopkih, v katerih je izrecno navedeno, da je revizija dovoljena, velja, da jo mora poprej dopustiti Vrhovno sodišče.

1. Sodišče prve stopnje je predlogu za sprejem v varovani oddelek socialno varstvenega zavoda brez privolitve ugodilo ter odločilo, da se nasprotnega udeleženca sprejme in zadrži v varovanem oddelku Socialno varstvenega zavoda D. za obdobje enega leta.

2. Pritožbeno sodišče je odločalo o pritožbi sprejete osebe in Socialno varstvenega zavoda D. ter ju zavrnilo.

3. Zoper ta sklep vlaga revizijo nasprotni udeleženec po svoji pooblaščenki. Trdi, da revizijo vlaga na podlagi 50. člena Zakona o duševnem zdravju (v nadaljevanju ZDZdr), kjer je ta izrecno dovoljena.

5. Ker je bil sklep sodišča prve stopnje v obravnavani zadevi izdan 1. 12. 2017, se v skladu s tretjim odstavkom 125. člena Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku - ZPP-E (Ur. l. RS, št. 10/2017) v obravnavani zadevi postopek pred Vrhovnim sodiščem vodi po določbah Zakona o pravdnem postopku, kakor so bile spremenjene in dopolnjene s prej navedeno novelo.

6. Z navedeno novelo je bil ukinjena dvotirnost postopka z revizijo. Revizijo je mogoče vložiti le, če jo je poprej dopustilo Vrhovno sodišče. Da se takšna ureditev razteza tudi na tiste nepravdne postopke, v katerih je izrecno navedeno, da je revizija dovoljena, izhaja iz določbe 124. člena Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku. Tam je določeno: "Če drug zakon določa, da je revizija v nepravdnem postopku dovoljena, se ta dopusti pod pogoji iz 367.a člena Zakona in po postopku po zakonu". S to prehodno določbo so bile torej spremenjene (delno derogirane) vse določbe v zakonih, kjer je bila revizija izrecno dovoljena. Na ta način je zakonodajalec tudi izrecno pripoznal to, kar bi sicer izhajalo že iz celotne zasnove revizijskega postopka, predvsem pa iz pravila o mejah revizijskega preizkusa (371. člen ZPP), po katerem revizijsko sodišče preizkusi revizijo le v tistem delu in glede tistih konkretnih pravnih vprašanj, glede katerih je bila revizija dopuščena.

7. Tudi v teh primerih torej velja, da morajo stranke v skladu s 367.b členom ZPP podati predlog za dopustitev revizije. Direktna revizija, kakršno vlaga v tej zadevi nasprotni udeleženec prek svoje pooblaščenke, zato ni dovoljena. Ker revizija ni bila dopuščena, je v skladu z drugim odstavkom 374. člena ZPP nedovoljena ter jo je Vrhovno sodišče na podlagi procesnega pooblastila iz 377. člena ZPP zavrglo.

8. Vrhovno sodiče je odločalo v senatu vrhovnih sodnic in sodnikov, ki so navedeni v uvodu sodbe, ter odločbo sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

ZPP-E Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (2017) - člen 124, 125

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b, 374, 377

Zakon o duševnem zdravju (2008) - ZDZdr  - člen 50

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.