VSRS sodba II Ips 215/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-09-17

mag. Nina Betetto (preds.), Janez Vlaj (poroč.), Vladimir Horvat, Karmen Iglič Stroligo, Tomaž Pavčnik

objava popravka - razlogi za odklonitev objave popravka

Revidentkine trditve o nepopolnem navajanju razlogov za razrešitev A. A. ne pomenijo prizadetosti njene pravice ali interesa v smislu 26. člena ZMed, saj glede na razsodbo Vrhovnega sodišča, da je bila sporna razrešitev nezakonita, takšnemu zavzemanju jemlje pravno relevantnost.

Tožnica je dolžna toženi stranki povrniti stroške odgovora na revizijo v višini 793,00 EUR v petnajstih dneh od prejema te sodbe, od takrat dalje skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom dovolilo spremembo tožbe z dne 2. 3. 2015, s sodbo pa je tožbeni zahtevek zavrnilo, ker je ugotovilo različni vsebini zahtevanih popravkov v predsodnem postopku in v tožbi in ker s tožbo zahtevani popravek ne zanika navedb v obvestilu ter se v njem tudi ne navaja oziroma prikazuje drugih ali nasprotujočih dejstev in okoliščin, s katerimi bi prizadeti izpodbijal ali z namenom izpodbijanja bistveno dopolnjeval navedbe v objavljenem besedilu.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila revizijo iz razloga zmotne uporabe materialnega prava in bistvenih kršitev določb pravdnega postopka. Navaja, da je podana absolutna bistvena kršitev določb postopka, ker je predsodna zahteva za objavo popravka po vsebini identična tožbenemu zahtevku, kar izkazuje priložena zahteva za objavo popravka z dne 4. 12. 2014. Tožnica je pod točko II. tožbe navedla, kakšna je bila vsebina zahteve za objavo popravka in da na to zahtevo za objavo popravka toženka ni odgovorila, česar tožena stranka ni prerekala, zato bi moralo sodišče neprerekana dejstva šteti za priznana (214. člen Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP). Pritožbeno sodišče se tudi ni opredelilo do tožničinih zatrjevanj, da je prišlo do zmešanja prilog pri sodišču. Argumentira, zakaj naj bi pred sodiščem prve stopnje prišlo do kršitve materialnega procesnega vodstva. Meni, da v zahtevi za objavo popravka kot celoti ni podan noben od odklonitvenih razlogov iz prvega odstavka 31. člena Zakona o medijih (v nadaljevanju ZMed). Obrazloži, zakaj zahtevani popravek zanika navedbe v obvestilu in se v njem tudi navajajo oziroma prikazujejo druga oziroma nasprotna dejstva in okoliščine, s katerimi je  prizadeta tožnica spodbijala oziroma z namenom spodbijanja bistveno dopolnjevala navedbe v objavljenem besedilu. Novinarka je v prispevku namerno zamolčala ključne informacije o temi, ki jo je obravnavala in ki gredo v korist tožnici. V nadaljevanju se opredeljuje do vsebine spornega članka in razlogov za razrešitev dr. A. A., dekanice Fakultete ... V prispevku je novinarka tudi neresnično navajala, da je rektor dr. A. A. odpovedal delovno razmerje, saj ji je bila odpovedana zgolj pogodba o zaposlitvi in ponujena nova. S tem v zvezi revidentka zatrjuje absolutno bistveno kršitev določb postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP. Poudari, da je Višje delovno in socialno sodišče ugotovilo utemeljenost obeh razrešitvenih razlogov, o čemer pa se Vrhovno sodišče ni izreklo. Predlaga, da revizijsko sodišče sodbi sodišč druge (in prve) stopnje razveljavi in vrne zadevo sodišču druge (ali prve) stopnje v novo sojenje.

4. Sodišče je revizijo vročilo nasprotni stranki, ki je nanjo odgovorila in predlagala njeno zavrnitev.

6. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je toženka v oddaji B., predvajani na TV ..., ki spada v informativni program TV ..., katerega odgovorna urednica je toženka, 11. 11. 2014 objavila prispevek C. C. z naslovom „Rektor nezakonito razrešil dekanjo“ in z vsebino, kot jo je navedla tožnica v tožbi. Zahteva za objavo popravka je bila posredovana toženki, ki nanjo ni odgovorila.

7. ZMed v 26. členu uzakonja pravico do popravka objavljenega obvestila, razen če so podani odklonitveni razlogi iz 31. člena istega zakona. Četrti odstavek 26. člena ZMed vsebino popravka opredeljuje s popravkom v ožjem smislu, to je zanikanjem oziroma popravljanjem zatrjevanih napačnih ali neresničnih navedb v objavljenem obvestilu, ter s popravkom v širšem smislu, to je navajanjem oziroma prikazom drugih ali nasprotnih dejstev in okoliščin, s katerimi prizadeti spodbija ali z namenom spodbijanja bistveno dopolnjuje navedbe v objavljenem besedilu. Neizpolnjevanje omenjenih meril glede vsebine popravka predstavlja odklonilni razlog za njegovo objavo iz druge alineje prvega odstavka 31. člena ZMed.

8. V konkretnem primeru je sporno ali popravek, ki se glasi: „Ne držijo navedbe v prispevku C. C. z naslovom 'Rektor nezakonito razrešil dekanjo', ki je bil dne 11. 11. 2014 predvajan v dnevniku na Tv ..., da je bila A. A. razrešena zgolj iz razloga, ker je prekoračila svoja pooblastila ter da A. vztraja, da ni storila ničesar narobe in da je bila za rektorja A. očitno moteča, ker je opozarjala na neenakopraven položaj Fakultete ... znotraj univerze. Poleg prekoračenja pooblastil je bila A. A. razrešena tudi iz razloga, ker ni izvrševala sklepov organov univerze, saj ni spoštovala odločitve rektorja in Upravnega odbora Univerze ..., da mora organizirati študijski proces v skladu s razpoložljivimi finančnimi sredstvi. Ne drži, da je rektor A. odpovedal delovno razmerje. A. je še danes in ves čas od razrešitve dalje zaposlena na Univerzi ... Tudi ne drži, da nekdanja dekanja ni bila seznanjena z navedenimi razlogi za razrešitev. Utemeljenost obeh razrešitvenih razlogov je bila dokazana in potrjena po sodbi Višjega delovnega in socialnega sodišča, o čemer se Vrhovno sodišče ni izreklo“, ustreza odklonitvenemu razlogu iz druge alineje prvega odstavka 31. člena ZMed („če zahtevani popravek v ničemer ne zanika navedb v obvestilu in se v njem tudi ne navaja oziroma prikazuje drugih ali nasprotnih dejstev in okoliščin, s katerimi bi prizadeti spodbijal ali z namenom spodbijanja bistveno dopolnjeval navedbe v objavljenem besedilu“).

9. Srž prispevka, zoper katerega je bila vložena zahteva za objavo popravka, je bila po ugotovitvah sodišča prve stopnje, ki so prestale pritožbeni preizkus, posredovanje informacije javnosti o sodbi, s katero je Vrhovno sodišče v postopku revizije spremenilo sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča ter potrdilo, da je bila razrešitev A. A. nezakonita. Sporočilo prispevka se osredotoča na večkrat jasno izpostavljen razlog za tako odločitev - razrešitev brez obvestila oziroma možnosti izjave o očitkih. Neutemeljeni so tako revizijski razlogi, ki poročanju novinarke očitajo zavajanje in necelovit prikaz dejstev. Pravilen je namreč zaključek sodišč, da iz sodbe Vrhovnega sodišča RS VIII Ips 153/2014 z dne 27. 10. 2014 izhaja, da je sodišče ugotovilo nezakonitost samega postopka zaradi kršitve ustavne pravice do izjave in je sodbo sodišča druge stopnje spremenilo tako, da se v izpodbijanem delu (točki I. in III. izpodbijane sodbe) potrdi sodba sodišča prve stopnje (da je bila sporna razrešitev nezakonita). Pravilna je tako materialnopravna presoja sodišča druge in prve stopnje, da takšnemu komentarju tožnica v zahtevanem popravku ne oporeka, ampak opozarja in predstavlja dodaten razlog v zvezi z razlogi za razrešitev A. A. z mesta dekanice in odpovedjo delovnega razmerja v odnosu do razlogov v sodbi Vrhovnega sodišča, kar ne predstavlja navedb v smislu 26. člena ZMed. Navedbe namreč ne negirajo komentarja sodbe, ampak s sodbo polemizirajo. Kot je  revidentki pravilno pojasnilo že sodišče druge stopnje, je bila sodba Višjega delovnega in socialnega sodišča s sodbo Vrhovnega sodišča spremenjena, zato je sklicevanje na njene razloge pravno neutemeljeno. Revidentkine trditve o nepopolnem navajanju razlogov za razrešitev A. A. ne pomenijo prizadetosti njene pravice ali interesa v smislu 26. člena ZMed, saj glede na razsodbo Vrhovnega sodišča, da je bila sporna razrešitev nezakonita, takšnemu zavzemanju jemlje pravno relevantnost.

10. Spričo obrazloženega revizijsko uveljavljanje kršitev določb ZPP v zvezi z  ugotovljeno različno vsebino zahtevanih popravkov v predsodnem postopku in v  tožbi ni pravno odločilno.

11. Ker niso podani uveljavljani revizijski razlogi, je bilo treba revizijo tožnice na podlagi določbe 378. člena ZPP kot neutemeljeno zavrniti.

12. Ker tožnica z revizijo ni uspela, je v skladu s prvim odstavkom 154. člena v povezavi s prvim odstavkom 165. člena ZPP toženi stranki dolžna povrniti stroške odgovora na revizijo po priloženem stroškovniku ter v skladu z Odvetniško tarifo (druga točka izreka).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.