TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS sklep II DoR 233/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-15

Janez Vlaj (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

Predlog predlog za dopustitve revizije - nedopustnost izvršbe - pravica v pričakovanju - zavrnitev predloga za dopustitve revizije

Zavrnjeni predlog za dopustitve revizije je bil vložen glede vprašanja, ali pričakovana pravica tožnikov predstavlja podlago za nedopustnost izvršbe oziroma ali pričakovana pravica tožnikov v okoliščinah konkretnega primera uživa močnejše varstvo kot pridobljena zastavna pravica toženca.

1. Na predlog družbe E., d.o.o., kot upnice teče pred Okrajnim sodiščem v Domžalah izvršilni postopek zoper dolžnico V. P. zaradi izterjave 32.400,00 EUR s pripadki. Izvršba je bila dovoljena na stanovanju, ki po podatkih zemljiške knjige predstavlja posamezni del stavbe št. 6 v stavbi na parceli 2988 k.o. ... v lasti R. P. in V. P. Dejansko je bilo to stanovanje že v letu 1999 prodano družbi V., d.o.o., od te družbe pa sta ga odkupila tožnika v letu 2002. Glede obeh prenosov sta bili sestavljeni pisni pogodbi, ki sta bili notarsko overjeni. Le v zemljiški knjigi še nista bili izvedeni. Zato je bila na podlagi sklepa o izvršbi, izdanega zoper V. P., vpisana zaznamba izvršbe in pridobitev hipoteke.

2. Tožnika sta s tožbo zahtevala ugotovitev nedopustnosti izvršbe na eni polovici stanovanja. Sodišče prve stopnje je njunemu zahtevku ugodilo, drugostopenjsko sodišče pa je pritožbo tožene stranke zavrnilo in sodbo prvostopenjskega sodišča potrdilo. Nosilni argument izpodbijane sodbe je, da imata tožnika kot imetnika lastninske pravice v pričakovanju prednost pred hipoteko, ki jo je tožena stranka pridobila z zaznambo sklepa o izvršbi (torej ne pogodbeno), zaradi česar se kot upnica ne more sklicevati na dobro vero. Sklicevalo se je na ustaljeno prakso Vrhovnega sodišča, pri čemer je izrecno navedlo odločbi II Ips 441/2010 in II Ips 132/2009.

3. Tožena stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije glede pravnega vprašanja, ali pričakovana pravica tožnikov predstavlja podlago za nedopustnost izvršbe oziroma ali pričakovana pravica tožnikov v okoliščinah konkretnega primera uživa močnejše varstvo kot pridobljena zastavna pravica toženca. Meni, da bi bila pravica tožnikov močnejša (oziroma bi imela prednost pred zastavno pravico tožene stranke) le v primeru, če bi že bila pridobljena, pa še ne bi bila vknjižena, torej, če bi bila pridobljena originarno in opozarja, da v konkretnem primeru ne gre za že pridobljeno, pač pa šele za pričakovano pravico, ki nastane šele z vknjižbo; tehtanje pravic strank bi moralo biti zato v korist pravici tožene stranke (v korist že pridobljeni pravici v razmerju do šele pričakovane pravice).

4. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso podani. Skladno z določbo drugega odstavka 367.c člena istega zakona je zato Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

ZIZ člen 64. ZPP člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 158/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-11-12

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Rudi Štravs

predlog za dopustitev revizije - povrnitev škode - renta - odprava rente - spremenjene okoliščine - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji za dopustitev revizije iz 367. a člena ZPP niso podani. Zato je v skladu s 367. c členom ZPP predlog zavrnilo.

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Toženki je bila v odškodninski pravdi prisojena renta. Postopek je tedaj tekel na več stopnjah in tako je renta, do katere je bila upravičena, seštevek zneska po sodbi Okrožnega sodišča v Ljubljani I P 459/95 z dne 27. 10. 1998 v višini 317,14 EUR in po sodbi istega sodišča P 1376/2000-I z dne 3. 12. 2001 v višini 79,29 EUR. Tožnica je zahtevala odpravo rente iz dveh razlogov. Prvič, ker toženka s strani ZPIZ-a prejema nadomestilo za čas čakanja na razporeditev na drugo delovno mesto (znesek je znašal v času vložitve tožbe 390,49 EUR). In drugič, ker je prišlo do izčrpanja zavarovalne vsote.

2. Sodišče prve stopnje je zahtevku ugodilo in rento odpravilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi delno ugodilo in odpravilo le tisti del rente, ki je bil priznan s sodbo z dne  27. 10. 1998, ne pa tudi tistega dela, ki je bil priznan z drugo sodbo 3. 12. 2001.

4. Zoper pravnomočno sodbo vlaga predlog za dopustitev revizije toženka. V prvem delu abstraktno utemeljuje, da mora iti pri posegu v pravnomočno dosojeno rento po 175. členu OZ za spremembe, ki so znatnejše. V zvezi s tem predlaga dopustitev revizije glede vprašanja: „Ali pričakovane in običajne življenjske okoliščine (npr. izid običajnega in med pravdo začetega postopka ugotavljanja preostale delovne zmožnosti), s katerimi povprečen človek mora in more računati, dosegajo standard znatne, bistvene spremembe okoliščin, ki jih je imelo sodišče pred očmi v času izdaje prve odločbe v smislu 175. člena OZ?“

V drugem delu predloga se ta ukvarja z vprašanjem izčrpanja zavarovalne vsote. Trdi, da bi tožeča stranka, ki ima na voljo ustrezne notranje službe, tak ugovor lahko uveljavljala pravočasno. V nadaljevanju se sklicuje na sodno prakso, v skladu s katero mora zavarovalna vsota biti takšna, da krije običajne škode. V zvezi s tem predlaga dopustitev revizije glede vprašanja: „Ali in pod kakšnimi pogoji je moč prisojeno doživljenjsko rento v znesku 396,43 EUR šteti kot izjemo in katastrofalno škodo.

V sklepnem delu nato brez izrecno formuliranega pravnega vprašanja problematizira poseg v pravnomočno odločitev o renti (319. člen ZPP), ker bi stranka upoštevaje običajno procesno skrbnost ugovor zavarovalne vsote morala postaviti že v prvotnem postopku.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da pogoji za dopustitev revizije iz 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani. Zato je v skladu s 367. c členom ZPP predlog zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 294/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-29

mag. Rudi Štravs (preds.), Janez Vlaj (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev nepremoženjske škode - ugasnitev terjatve - smrt oškodovanca po izdaji sodbe sodišča prve stopnje - podedljivost terjatve iz naslova nepremoženjske škode

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja ali je mogoče šteti, da je terjatev iz naslova nepremoženjske škode ugasnila, ker je oškodovanec umrl po izdaji sodbe sodišča prve stopnje in pred izdajo sodbe sodišča druge stopnje, čeprav je terjatev ugotovljena s pravnomočno sodbo.

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja: Ali je mogoče šteti, da je terjatev iz naslova nepremoženjske škode ugasnila, ker je oškodovanec umrl po izdaji sodbe sodišča prve stopnje in pred izdajo sodbe sodišča druge stopnje, čeprav je terjatev ugotovljena s pravnomočno sodbo?

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je toženka dolžna tožniku v 15 dneh plačati  18.219,54 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi pravdnih strank zavrnilo in potrdilo sodbo in dopolnilni sklep sodišča prve stopnje.

3. Toženka je vložila predlog za dopustitev revizije zoper pravnomočno sodbo. Kot pomembna pravna vprašanja obrazloženo izpostavi:

- Ali se lahko šteje, da pravni temelj pri neupravičeni pridobitvi po 190. členu OZ ne obstaja v primeru, če obstoji pravnomočna sodna odločba o dolžnosti plačila odškodnine za nepremoženjsko škodo, pri čemer je oškodovanec po izdaji sodbe sodišča prve stopnje in pred izdajo sodbe sodišča druge stopnje umrl?

- Ali je mogoče šteti, da pravni temelj pri neupravičeni pridobitvi po 190. členu OZ ne obstaja v primeru, če obstoji pravnomočni sklep o dedovanju, s katerim dedič podeduje terjatev iz naslova nepremoženjske škode, dosojene s pravnomočno sodbo, kakor tudi pravnomočni sklep o izvršbi, s katerim dedič to terjatev izterja od povzročitelja škode?

- Ali je mogoče šteti, da je terjatev iz naslova nepremoženjske škode ugasnila iz razloga, navedenem pod prvo alinejo, ne glede na to, da je terjatev ugotovljena s pravnomočno sodbo?

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, izpostavljenega v predlogu toženke in opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367. c člena istega zakona).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 254/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-15

Janez Vlaj (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev premoženjske in nepremoženjske škode - odškodnina - kršitev osebnostnih pravic - okrnitev svobode - protipraven odvzem prostosti - mejni prehod - razžalitev dobrega imena in časti - zaplemba vozila kazenski postopke - zastaranje terjatve - aktivna legitimacija

Revizija se dopusti glede pravnih vprašanj:

- ali se določba četrtega odstavka 542. člena Zakona o kazenskem postopku o smiselni uporabi določb 32. poglavja istega zakona, torej tudi določbe prvega odstavka 539. člena o pričetku teka zastaranja, nanaša tudi na 3. točko prvega odstavka 542. člena zakona in

- aktivne legitimacije uporabnika vozila za škodo, ki jo predstavljajo stroški popravila vozila in stroški uporabe nadomestnega vozila.

Revizija se dopusti glede pravnih vprašanj:

- ali se določba četrtega odstavka 542. člena Zakona o kazenskem postopku o smiselni uporabi določb 32. poglavja istega zakona, torej tudi določbe prvega odstavka 539. člena o pričetku teka zastaranja, nanaša tudi na 3. točko prvega odstavka 542. člena zakona in

- aktivne legitimacije uporabnika vozila za škodo, ki jo predstavljajo stroški popravila vozila in stroški uporabe nadomestnega vozila.

1. Tožnik je s tožbo zahteval odškodnino za nepremoženjsko škodo za pretrpljene duševne bolečine v posledici neutemeljenega odvzema prostosti ter izgubljenega ugleda in prizadetega dobrega imena in časti; trdil je namreč, da so ga slovenski policisti 27. 4. 2008 ob prehodu slovensko-hrvaške meje na mejnem prehodu v Vinici zadrževali nad 10 ur, mu zasegli osebni avto s ključi in dokumenti ter mu očitali ponareditev listin. Zahteval je tudi odškodnino za premoženjsko škodo; v zvezi z njo je trdil, da je vrednost vozila, ki je bilo med trajanjem kazenskega postopka, ki se je sicer zaključil z oprostilno sodbo, kar 21 mesecev izpostavljeno vremenskim vplivom, zaradi česar je njegova vrednost padla, uničene so bile gume in akumulator, nastali pa so mu tudi stroški transporta vozila in stroški nadomestnega vozila.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek v celoti zavrnilo: za plačilo odškodnine za nepremoženjsko škodo zaradi zastaranja, za povrnitev premoženjske škode pa zaradi pomanjkanja tožnikove aktivne legitimacije.

3. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in zavrnilno sodbo prvostopenjskega sodišča potrdilo.

4. Tožnik je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije glede pravnih vprašanj, navedenih v izreku tega sklepa.

5. Predpostavke za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so podane, zato je Vrhovno sodišče tožnikovemu predlogu ugodilo (drugi odstavek istega člena zakona).

ZKP člen 539, 539/1, 542, 542/1, 542/4. ZPP člen 367a, 367a/1, 367a/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 261/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-11-05

Janez Vlaj (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - pooblaščenec, ki ni odvetnik - vrnitev v prejšnje stanje - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Iz predloženih listin izhaja, da je toženec predlog za dopustitev revizije vložil po pooblaščencu, ki ni odvetnik, zaradi česar je moralo Vrhovno sodišče predlog zavreči kot nedovoljen (prvi odstavek 91. člena ZPP).

Postopek v zvezi s predlogom za vrnitev v prejšnje stanje je postopek, ki je vzporeden (akcesoren) postopku o glavni stvari. V njem se ne odloča o glavni stvari, temveč samo o utemeljenosti predloga za vrnitev postopka v prejšnje stanje, in sicer ali je bila zamuda procesnega dejanja oziroma naroka opravičljiva ali ne. Ta sklep zato nima lastnosti končnosti.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom zavrnilo toženčev predlog za vrnitev v prejšnje stanje. Pritožbeno sodišče je njegovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Toženec je vložil predlog za dopustitev revizije zoper sklep drugostopenjskega sodišča.

3. Po tretjem in četrtem odstavku 86. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja procesna dejanja stranka samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama pa le, če izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit. Iz predloženih listin izhaja, da je toženec predlog za dopustitev revizije vložil po pooblaščencu, ki ni odvetnik, zaradi česar je moralo Vrhovno sodišče predlog zavreči kot nedovoljen (prvi odstavek 91. člena ZPP).

4. Po prvem odstavku 384. člena ZPP je revizija dovoljena zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je postopek pravnomočno končan. Sklep o zavrnitvi pritožbe zoper sklep o zavrnitvi predloga za vrnitev v prejšnje stanje ni tak sklep. Postopek v zvezi s predlogom za vrnitev v prejšnje stanje je postopek, ki je vzporeden (akcesoren) postopku o glavni stvari. V njem se ne odloča o glavni stvari, temveč samo o utemeljenosti predloga za vrnitev postopka v prejšnje stanje, in sicer ali je bila zamuda procesnega dejanja oziroma naroka opravičljiva ali ne. Ta sklep zato nima lastnosti končnosti. Ker ne gre za sklep, s katerim bi bil postopek pravnomočno končan, predlog za dopustitev revizije ni dovoljen(1)  in ga je moralo Vrhovno sodišče zavreči tudi iz tega razloga (smiselna uporaba 377. člena ZPP v zvezi s četrtim odstavkom 384. člena ZPP).

5. Predlogu za dopustitev revizije mora stranka po določbi tretjega odstavka 367.b člena ZPP priložiti izvod pravnomočne sodbe sodišče druge stopnje. Predlagatelj tega ni storil, kar na podlagi šestega odstavka 367.b člena ZPP prav tako vodi do zavrženja predloga kot nedovoljenega.

Op. št. (1): Odločbe Vrhovnega sodišča III DoR 37/2012, II Ips 335/2011, II Ips 240/2011, II DoR 83/2013, II Ips 180/2010.

ZPP člen 86, 86/3, 86/4, 367, 367b/3, 384, 367b/6, 384/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 155/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-15

Janez Vlaj (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

dopuščena revizija - dokazovanje - izvajanje dokazov - spoznavna kriza - sklepanje po pravilu o dokaznem bremenu - zavrnitev dokaznega predloga

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja, ali lahko sodišče v primeru, če na podlagi vestne in skrbne presoje vsakega izvedenega dokaza posebej in vseh dokazov skupaj ter na podlagi uspeha celotnega postopka spozna, da ne more zanesljivo ugotoviti dejanskega stanja (spoznavna kriza), sklepa po pravilu o dokaznem bremenu, če predhodno ni izvedlo vseh predlaganih ključnih dokazov.

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja, ali lahko sodišče v primeru, če na podlagi vestne in skrbne presoje vsakega izvedenega dokaza posebej in vseh dokazov skupaj ter na podlagi uspeha celotnega postopka spozna, da ne more zanesljivo ugotoviti dejanskega stanja (spoznavna kriza), sklepa po pravilu o dokaznem bremenu, če predhodno ni izvedlo vseh predlaganih ključnih dokazov.

1. Tožnika sta kot posojilojemalca s toženko kot posojilodajalko sklenila posojilno pogodbo za 36.000,00 EUR s 3 % letnimi obrestmi za dobo vračanja deset let; v zavarovanje toženkine terjatve iz te pogodbe je bil sklenjen še sporazum o zavarovanju denarne terjatve v obliki neposredno izvršljivega notarskega zapisa.

2. V tožbi sta tožnika trdila, da jima je toženka dejansko posodila le 13.000,00 EUR, vse ostalo so obresti. Zato sta zahtevala ugotovitev ničnosti pogodbe glede zneska, ki presega 13.000,00 EUR s 3 % letnimi obrestmi; kot podlago svojega zahtevka sta uveljavljala disenz (16. člen Obligacijskega zakonika - v nadaljevanju OZ) ter kršitev moralnih načel in temeljnih načel obligacijskega prava (3. in 5. člen istega zakona), trdila pa sta tudi, da je pogodba oderuška (119. člen OZ).

3. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo, drugostopenjsko sodišče pa je zavrnilno sodbo potrdilo.

4. Tožnika sta zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije glede pravnega vprašanja, ali lahko sodišče v primeru, če na podlagi vestne in skrbne presoje vsakega izvedenega dokaza posebej in vseh dokazov skupaj ter na podlagi uspeha celotnega postopka spozna, da ne more zanesljivo ugotoviti dejanskega stanja (spoznavna kriza), sklepa po pravilu o dokaznem bremenu, če predhodno ni izvedlo vseh predlaganih, predvsem pa ključnih dokazov.

5. Ker so podane predpostavke za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, je Vrhovno sodišče predlogu tožnikov ugodilo (drugi odstavek istega člena zakona).

ZPP člen 213, 213/2, 339, 339/1, 367a, 367a/1, 367a/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 281/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-22

Janez Vlaj (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev nepremoženjske škode - pravična denarna odškodnina - višina odškodnine - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - obrazložitev sodbe sodišča druge stopnje - preizkus sodbe sodišča druge stopnje - nasprotje med izrekom in obrazložitvijo - pomanjkljivost izreka sodbe sodišča druge stopnje

Sodišče je revizijo dopustilo glede pravnih vprašanj, ali je sodišče druge stopnje pri zvišanju odškodnine bistveno kršilo določbe pravdnega postopka in zmotno uporabilo materialno pravo.

Revizija se dopusti glede pravnih vprašanj, ali je sodišče druge stopnje pri zvišanju odškodnine bistveno kršilo določbe pravdnega postopka in zmotno uporabilo materialno pravo.

1. Tožnik je zahteval odškodnino za nepremoženjsko škodo, ki mu jo je povzročil toženec, ki ga je 28. 12. 2009 ustrelil v prsni koš in udaril po glavi. Sodišče prve stopnje je tožencu naložilo, naj tožniku plača 4.400,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 23. 1. 2013 do plačila. V presežku do 16.500,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi je tožbeni zahtevek zavrnilo, glede 7.500,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi pa je postopek ustavilo in odločilo še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnika delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je znesek prisojene glavnice zvišalo na 7.000,00 EUR, znesek tožniku naloženih pravdnih stroškov toženca pa je znižalo na 266,64 EUR. Odločilo je tudi o pritožbenih stroških, ni pa v izreku odločilo o zavrnitvi preostalega dela pritožbe.

3. Zoper sodbo pritožbenega sodišča toženec vlaga predlog za dopustitev revizije zaradi bistvene kršitve določb pravdnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava. Opozarja, da izrek izpodbijane sodbe nasprotuje njeni obrazložitvi. V izreku je pritožbeno sodišče prisojeni znesek označilo kot  7.000,00 EUR, čeprav iz razlogov izhaja, da gre za 9.000,00 EUR (7.000,00 EUR za odškodnino iz naslova telesnih bolečin in nevšečnosti ter 2.000,00 EUR iz naslova strahu). Dopustitev revizije predlaga glede vprašanja, ali takšno ravnanje pritožbenega sodišča pomeni kršitev določb pravdnega postopka oziroma kršitev 25. člena Ustave Republike Slovenije (v nadaljevanju URS). Dopustitev revizije predlaga tudi glede vprašanja, ali je pritožbeno sodišče (ne)utemeljeno zvišalo odškodnino za nepremoženjsko škodo. Opozarja, da izpodbijana odločitev odstopa od sodne prakse, ki pravično odškodnino v podobnih primerih ocenjuje nižje. Dodaja, da so razlogi za zvišanje odškodnine pomanjkljivi, zato sta bili tožencu kršeni pravici do enakega varstva pravic (22. člen URS) in pravnega sredstva (25. člen URS).

5. Revizijsko sodišče je ocenilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v obravnavanem primeru podani glede pravnih vprašanj, oblikovanih v izreku sklepa (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II Ips 298/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-01

Janez Vlaj (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Vladimir Horvat, Karmen Iglič Stroligo, mag. Rudi Štravs

umik revizije - sodna poravnava - pravdni stroški

Umik revizij temelji na sodni poravnavi, ki vsebuje tudi sporazum o stroških revizijskega postopka.

Vsaka stranka krije svoje stroške revizijskega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je toženki naložilo plačilo 540.483,84 EUR, sicer pa je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi pravdnih strank zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje sta reviziji vložili obe pravdni stranki, vsaka od njiju pa je tudi odgovorila na revizijo nasprotne stranke.

4. Po vložitvi revizij sta ju pravdni stranki umaknili. To sta storili s sodno poravnavo z dne 8. 9. 2015, ki jo je Vrhovno sodišče prejelo 11. 9. 2015. Ker do tedaj o revizijah še ni odločilo, je njun umik učinkovit (drugi odstavek 334. člena Zakona o pravdnem postopku – v nadaljevanju ZPP – v zvezi s 383. členom ZPP).

5. Umik obeh revizij temelji na sodni poravnavi, ki določa tudi, da vsaka stranka krije svoje revizijske stroške (prvi odstavek 165. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 159. člena ZPP).

ZPP člen 159, 159/1, 165, 165/1, 334, 334/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep X Ips 404/2007, enako tudi X Ips 306/2008, X Ips 15/2010
VSRS sklep Cp 14/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-08

Janez Vlaj (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ALTERNATIVNO REŠEVANJE SPOROV

mediacija - stroški mediacije - nagrada za mediatorja - sklep o odmeri nagrade - ugovor zoper sklep o odmeri nagrade - pritožba - dovoljenost pritožbe - zavrženje pritožbe

Zoper sklep o odmeri nagrade, s katerim „vodja programa“ odloči o ugovoru zoper odmero nagrade, pritožba ni dovoljena.

1. Z izpodbijanim sklepom je nižje sodišče med drugim zavrnilo ugovor Nuše Udovič zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani Mpr 190/2014 z 22. 4. 2015.

2. Proti temu delu sklepa vlaga pritožbo N. U. Sodišču predlaga, naj izpodbijano odločbo spremeni tako, da pravilno razdeli plačilo nagrade mediatorki med dediče tako, da O. U. in B. U. zaveže vsakega še k plačilu zneska 13,26 EUR, razliko do celotne priznane nagrade mediatorki (119,46 EUR) v višini 13,27 EUR pa naloži v plačilo dedinji N. U.

4. Prvi odstavek 17. člena Zakona o alternativnem reševanju sodnih sporov ministra pooblašča, da izda Pravilnik o višini nagrade in o povračilu potnih stroškov „nevtralni tretji osebi“. Pravilnik o nagradi in povračilu potnih stroškov mediatorjem, ki delujejo v programih sodišč, v 7. in 8. členu ureja postopek odmere in plačilo nagrade in potnih stroškov. Iz določbe 8. člena izhaja, da se nagrada odmeri v samostojnem pravnem aktu, zoper katerega lahko stranka vloži ugovor. O ugovoru nato odloča vodja programa s sklepom o odmeri nagrade in potnih stroškov. Po tretjem odstavku 8. člena Pravilnika zoper sklep o odmeri nagrade ni pritožbe.

5. Po stališču Vrhovnega sodišča ni ustavnopravne zahteve (25. člen Ustave), da bi moralo biti strankam na voljo poleg ugovora še dodatno pravno sredstvo. Ker torej ni razlogov za uporabo exceptio illegalis, je Vrhovno sodišče nedovoljeno pritožbo na podlagi tretjega odstavka 8. člena Pravilnika zavrglo.

ZARSS člen 17, 22. Pravilnik o višini nagrade in o povračilu potnih stroškov mediatorjem, ki delujejo v programih sodišč člen 7, 8.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.