TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS sklep II Ips 199/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-29

Popravni sklep v zvezi s stroškovnim delom sodbe.

Sodba Vrhovnega sodišča Republike Slovenije II Ips 199/2015 z dne 17. 9. 2015 se popravi tako, da se:

- II. točka izreka glasi: „Tožnica mora v 15 dneh od vročitve te sodbe povrniti toženki 793,00 EUR njenih stroškov odgovora na revizijo.“;

- v 11. točki obrazložitve navedeni znesek nagrade za sestavo odgovora na revizijo (270,00 EUR) nadomesti z zneskom 630,00 EUR, skupni znesek odmerjenih stroškov (353,80 EUR) pa z zneskom 793,00 EUR.

1. Vrhovno sodišče Republike Slovenije je s sodbo, navedeno v izreku tega sklepa, zavrnilo revizijo tožnice in jo zavezalo k plačilu toženkinih stroškov odgovora na revizijo. Višino njenih stroškov je zapisalo v znesku 353,80 EUR, kar je utemeljilo s seštevkom nagrade za sestavo odgovora na revizijo v znesku 270,00 EUR, materialnih stroškov v znesku 20,00 EUR in 22% DDV.

2. Toženka je po izdaji sodbe predlagala njeno popravo v stroškovnem delu, saj je seštevek njenih stroškov višji.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da je pri zapisu zneska stroškov revizijskega postopka, ki jih tožnica dolguje toženki, prišlo do očitne pisne oziroma računske napake, ki jo sodišče popravlja s sklepom na podlagi prvega odstavka 328. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

4. Odločitev o stroških v tej zadevi temelji na določbah prvega odstavka 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP. Tožnica z revizijo ni uspela, zato je dolžna toženki povrniti zahtevane in potrebne stroške odgovora na revizijo, ki jih je sodišče odmerilo v skladu s stroškovnikom in Odvetniško tarifo. Ta za konkretno vrednost spornega predmeta (10.000,00 EUR) določa, da je višina nagrade 315,00 EUR ob količniku 1, kar pomeni, da znaša nagrada za odgovor na revizijo (količnik 2 x 315,00 EUR) 630,00 EUR. Pri vnosu zneska osnovne nagrade v izračun je sodišče pomotoma zamenjalo prvi dve cifri, tako da je s količnikom 2 pomnožilo znesek 135 EUR namesto zneska 315 EUR. Posledica te očitne napake je napačen izračun zneska nagrade za odgovor na revizijo (270,00 EUR namesto 630,00 EUR), ki se je odrazil v napačnem izračunu skupnega zneska odmerjenih stroškov. Brez sedaj popravljene očitne napake to pomeni, da višina toženkinih stroškov odgovora na revizijo, ki jih mora v 15 dneh plačati tožnica, ne znaša 353,80 EUR, temveč 793,00 EUR (nagrada za sestavo odgovora na revizijo v znesku 630,00 EUR, povečano za 20,00 EUR materialnih stroškov ter 22 % DDV).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 81/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-07-14

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

predlog za dopustitev revizije - mandatna pogodba - običajna cena - višina plačila - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa 367.a člen ZPP, je Vrhovno sodišče predlog toženke v skladu z drugim odstavkom 367.c  člena ZPP zavrnilo.

1. Prvostopenjsko sodišče je v celoti ugodilo tožbenemu zahtevku (spor je izšel iz izvršbe), saj je presodilo, da vtoževani znesek za storitve svetovanja in zastopanja v upravnem postopku za vračilo trošarine za porabljeno električno energijo ustreza običajni ceni iz 778. člena Obligacijskega zakonika. Pritožbeno sodišče je zavrnilo pritožbo toženke in potrdilo prvostopenjsko sodbo.

2. Toženka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa 367.a člen Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče predlog toženke v skladu z drugim odstavkom 367.c  člena ZPP zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 108/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-09-25

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

dopuščena revizija - zavarovalna pogodba - sklenitev zavarovalne pogodbe - zavarovanje avtomobilske odgovornosti - kasko zavarovanje - zavarovalno kritje - plačilo zavarovalnine

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta bila zavarovalno kritje in obveznost tožene stranke za izplačilo zavarovalnine podana ob nastanku zavarovalnega primera, čeprav do tega dne prvi obrok zavarovalne premije še ni bil plačan.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta bila zavarovalno kritje in obveznost tožene stranke za izplačilo zavarovalnine podana ob nastanku zavarovalnega primera, čeprav do tega dne prvi obrok zavarovalne premije še ni bil plačan.

1. Sodišče prve stopnje je v delu, relevantnem za odločitev o predlogu za dopustitev revizije, ugodilo zahtevku za plačilo zavarovalnine iz naslova avtomobilskega kasko zavarovanja (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke in v izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede zastavljenega vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato dopustilo.

OZ člen 937, 937/2, 946, 946/1. ZPP člen 367a, 367a/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III Ips 79/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-09-29

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Ana Božič Penko, mag. Marijan Debelak, dr. Miodrag Đorđević

dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - zavrženje revizije

Vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe, ki se nanaša na ugotovitev obstoja terjatve tožeče stranke do tožene stranke znaša 62.684,88 EUR, vrednost dajatvenega dela pa 9.374,87 EUR, noben pa ne presega revizijskega praga iz  490. člena ZPP.

Tožeča stranka mora v 15 dneh od vročitve te odločbe povrniti toženi stranki stroške revizijskega postopka v višini 939,16 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od prvega naslednjega dne po izteku roka za izpolnitev obveznosti.

1. Sodišče prve stopnje je v ponovljenem postopku ugotovilo, da obstoji terjatev tožeče stranke do tožene stranke v višini 34.307,60 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi za čas od 28. 2. 2001, ki jo je dolžna tožena stranka poravnati v skladu s pogoji prisilne poravnave. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je prvostopenjsko sodbo potrdilo.

3. Tožeča stranka vlaga revizijo zoper del sodbe sodišča druge stopnje, s katerim je bil njen tožbeni zahtevek zavrnjen. Predlaga, da revizijsko sodišče reviziji ugodi ter sodbi sodišč druge in prve stopnje razveljavi ter zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

5. Revizija je v gospodarskih sporih dovoljena le, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 200.000,00 EUR (490. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP) ali če jo na predlog stranke dopusti Vrhovno sodišče (tretji odstavek 367. člena ZPP).

6. Vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe, ki se nanaša na ugotovitev obstoja terjatve tožeče stranke do tožene stranke znaša 62.684,88 EUR, vrednost dajatvenega dela pa 9.374,87 EUR, noben pa ne presega revizijskega praga iz  490. člena ZPP. Tožeča stranka tudi ni izkazala, da bi bila revizija dopuščena, zato ta ni dovoljena. Vrhovno sodišče je na podlagi 377. člena ZPP iz navedenega razloga revizijo zavrglo.

7. Na podlagi prvega odstavka 154. člena v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP je Vrhovno sodišče odločilo, da tožeča stranka sama krije svoje stroške revizijskega postopka. Toženi stranki je dolžna povrniti 757,39 EUR stroškov odgovora na revizijo in materialnih stroškov v višini 15,15 EUR ter 22 % DDV v višini 166,62 EUR, skupaj torej 939,16 EUR. Višjih odvetniških stroškov revizijsko sodišče toženi stranki ni priznalo, saj zanje ni podlage v Odvetniški tarifi. V konkretni zadevi se za obračunavanje in plačilo sodnih taks uporablja Zakon o sodnih taksah – ZST-1 (glej njegov 39. člen), ki predvideva plačilo sodne takse le za revizijo, ne pa tudi za odgovor nanjo. Toženi stranki sodne takse tako ni bilo treba plačati.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 707/2009, enako tudi VS RS Sklep II Ips 846/2009, VS RS Sklep II Ips 760/2009, VS RS Sklep II Ips 685/2009, VS RS Sklep II Ips 490/2009
VSRS sklep III DoR 94/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-09-25

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

dopuščena revizija - izločitvena pravica - ugotovitev obstoja izločitvene pravice

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali mora biti izločitvena pravica, da lahko upnik njen obstoj uspešno uveljavlja v stečajnem postopku, v skladu z 299. členom Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP), že v upnikovem premoženju ali zadošča, da je do začetka stečajnega postopka zgolj nastala in jo je upnik pridobil naknadno.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali mora biti izločitvena pravica, da lahko upnik njen obstoj uspešno uveljavlja v stečajnem postopku, v skladu z 299. členom Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP), že v upnikovem premoženju ali zadošča, da je do začetka stečajnega postopka zgolj nastala in jo je upnik pridobil naknadno.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo primarni zahtevek za ugotovitev obstoja izločitvene pravice na opremi, ki se nahaja v posesti tožene stranke, in izročitev te opreme v posest tožeče stranke (I. točka izreka). Zavrnilo pa je tudi podredni zahtevek za plačilo zneska, doseženega s prodajo opreme, zmanjšanega za stroške v zvezi s prodajo (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo izpodbijano sodbo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) glede zastavljenega vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III R 30/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-09-29

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti zavrženje predloga za določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - stranke postopka

Predlagateljica v obravnavani zadevi ni stranka postopka (niti pristojno sodišče), temveč je zgolj v sorodstveni oziroma zakonski zvezi s pravdnimi strankami. Na podlagi določil 67. člena ZPP tako ni upravičena za vložitev predloga za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

1. Na Okrožnem sodišču v Mariboru je vložena tožba tožnika J. Š. (v osebnem stečaju) zoper toženca M. Š. in N. Š. zaradi izpodbijanja pravnih dejanj stečajnega dolžnika.

2. Predlagateljica (mati tožencev in soproga tožnika) je na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) podala predlog za delegacijo pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Tehten razlog, ki naj bi po njenem mnenju utemeljeval prenos pristojnosti, naj bi bil v zagotovitvi videza objektivne nepristranskosti sodišča. Predlagateljica je namreč višja sodnica na Višjem sodišču v Mariboru in sodeluje z vsemi sodniki tega sodišča, prav tako pa pozna večino sodnikov Okrožnega sodišča v Mariboru. Poleg tega je od leta 2014 članica personalnega sveta Višjega sodišča v Mariboru. Sodniki Okrožnega sodišča v Mariboru so se v postopkih zoper njo že začeli izločati, v morebitnih kasnejših pritožbenih postopkih pa utegne priti tudi do izločanja sodnikov Višjega sodišča v Mariboru.

3. Na podlagi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi.

4. Predlagateljica v obravnavani zadevi ni stranka postopka (niti pristojno sodišče), temveč je zgolj v sorodstveni oziroma zakonski zvezi s pravdnimi strankami. Na podlagi določil 67. člena ZPP tako ni upravičena za vložitev predloga za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.(1)

5. Vrhovno sodišče je zato njen predlog za prenos pristojnosti zavrglo.

Op. št. (1): VS RS je s sklepom III R 19/2015 z dne 14. 7. 2015 že zavrnilo predlog za določitev pristojnosti drugega stvarno pristojnega sodišča, ki ga je v isti zadevi podalo Okrožno sodišče v Mariboru.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III R 34/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-13

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

spor o pristojnosti - gospodarski spor - subjektivni kriterij - društvo kot stranka v postopku

V obravnavni zadevi ne gre za gospodarski spor, saj tožeča stranka kot društvo  ni oseba iz 1. točke prvega odstavka 481. člena ZPP. Med izrecno naštetimi pravnimi osebami (gospodarska družba, zavod, zadruga, država, samoupravna lokalna skupnost) ni društva. Prav tako ne gre za gospodarski spor na podlagi 482., 483. ali 484. člena ZPP.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Celju.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani (Centralni oddelek za verodostojno listino) je s sklepom VL 59738/2015 z dne 10. 6. 2015 zaradi vloženega ugovora razveljavilo sklep o izvršbi VL 59738/2015 z dne 21. 5. 2015 v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba, ter sklenilo, da bo o zahtevku in stroških v pravdnem postopku odločalo Okrožno sodišče v Celju.

2. Okrožno sodišče v Celju je sprožilo spor o pristojnosti. Meni, da v obravnavanem primeru ne gre za gospodarski spor. Tožeča stranka, ki je društvo, ni oseba iz 1. točke prvega odstavka 481. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Prav tako pristojnosti ni mogoče utemeljiti niti na določbah 482. in 483. člena ZPP. Glede na vrednost spornega predmeta, ki ne presega 20.000,00 EUR, in glede na sedež tožene stranke je po oceni Okrožnega sodišča v Celju za odločanje v obravnavani zadevi pristojno Okrajno sodišče v Celju.

3. Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Celju.

4. V obravnavni zadevi ne gre za gospodarski spor, saj tožeča stranka kot društvo(1)  ni oseba iz 1. točke prvega odstavka 481. člena ZPP. Med izrecno naštetimi pravnimi osebami (gospodarska družba, zavod, zadruga, država, samoupravna lokalna skupnost) ni društva. Prav tako ne gre za gospodarski spor na podlagi 482., 483. ali 484. člena ZPP.

5. Pristojnost okrožnega sodišča tudi ni utemeljena s katerim drugim kriterijem iz drugega odstavka 32. člena ZPP, kakor tudi ne z vrednostjo spornega predmeta, ki ne presega 20.000,00 EUR. Za določitev stvarne pristojnosti je zato treba uporabiti splošno pravilo prvega odstavka 30. člena ZPP, po katerem je za sojenje pristojno okrajno sodišče. Upoštevaje določbo prvega odstavka 48. člena ZPP je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP odločilo, da je za odločitev o predmetni zadevi stvarno pristojno Okrajno sodišče v Celju.

Op. št. (1): Društvo je pravna oseba zasebnega prava (prvi odstavek 5. člena Zakona o društvih, Ur. l. št. 61/2006 z nadaljnjimi spremembami in dopolnitvami).

ZPP člen 30, 30/1, 32, 32/2, 481, 481/1, 481/1-1, 482, 483, 484.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 92/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-13

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

OBLIGACIJSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZDRAVSTVENA DEJAVNOST - UPRAVNI POSTOPEK

dopuščena revizija - izvajanje zdravstvenih storitev - nadzor - zapisnik o nadzoru - pravna narava - splošni dogovor izvajalcev storitev - splošni pogodbeni pogoji - pogodbena kazen

1. Kakšna je pravna narava zapisnika o nadzoru o ugotovljenih nepravilnostih in ali je treba neobstoj ugotovljenih nepravilnosti izpodbijati s posebno tožbo oziroma ali se lahko neobstoj nepravilnosti dokazuje tudi z ugovornimi navedbami v rednem pravdnem postopku;

2. Ali ima splošni dogovor (primeroma SD 13), sprejet s strani izvajalcev in v njihovem imenu kot kolektivno predstavniško telo podpisan s strani strokovnih združenj, naravo splošnih pogodbenih določil v smislu 120. in 121. člena Obligacijskega zakonika.

1. Kakšna je pravna narava zapisnika o nadzoru o ugotovljenih nepravilnostih in ali je treba neobstoj ugotovljenih nepravilnosti izpodbijati s posebno tožbo oziroma ali se lahko neobstoj nepravilnosti dokazuje tudi z ugovornimi navedbami v rednem pravdnem postopku?

2. Ali ima splošni dogovor (primeroma SD 13), sprejet s strani izvajalcev in v njihovem imenu kot kolektivno predstavniško telo podpisan s strani strokovnih združenj, naravo splošnih pogodbenih določil v smislu 120. in 121. člena Obligacijskega zakonika?

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da ostane v veljavi sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 164336/2013 z dne 16. 10. 2013 v 1. in 3. točki izreka (I. točka izreka sodbe). Toženki je naložilo povrnitev pravdnih stroškov tožnice  (II. točka izreka sodbe).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo toženke in potrdilo izpodbijano sodbo (I. točka izreka sodbe). Odločilo je še, da toženka sama nosi svoje pritožbene stroške (II. točka izreka sodbe).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem predlaga dopustitev revizije glede treh vprašanj. Zatrjuje odsotnost sodne prakse Vrhovnega sodišča ter neenotnost sodne prakse višjih sodišč. Pomen predlaganih vprašanj utemeljuje z varstvom javnega interesa za zagotovitev nemotenega delovanja izvajalcev zdravstvenih storitev, potrebo po odpravi zakonskih anomalij na področju zdravstva in korekciji kaznovalnega sistema tožnice, ki izvajalcem zdravstvenih storitev onemogoča obrambo v postopkih nadzora.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede prvega in drugega zastavljenega vprašanja. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo (dopuščeni vprašanji je navedlo v izreku tega sklepa).

OZ člen 120, 121. ZZVZZ člen 63, 77. ZPP člen 367a, 367a/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 95/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-09-25

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

ODŠKODNINSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - nesreča pri delu - regres ZPIZ - stroški zdravljenja - deljena odgovornost - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa 367.a člen ZPP, je Vrhovno sodišče predlog toženke v skladu z drugim odstavkom 367.c  člena ZPP zavrnilo.

1. Prvostopenjsko sodišče je delno ugodilo tožbenemu zahtevku, saj je na podlagi 272. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju presodilo o utemeljenosti regresnega zahtevka zoper toženko za znesek 5.485,25 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi in pravdnimi stroški. Pritožbeno sodišče je zavrnilo pritožbo toženke, medtem ko je delno ugodilo pritožbi tožnice zaradi zmotne presoje o višini soprispevka toženke ter tožbenemu zahtevku ugodilo še za 5.485,25 EUR s pripadki.

2. Toženka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa 367.a člen Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče predlog toženke v skladu z drugim odstavkom 367.c  člena ZPP zavrnilo.

ZPIZ člen 272. ZPP člen 367a, 367c, 367c/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 113/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-13

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

JAVNA NAROČILA - OBLIGACIJSKO PRAVO - POGODBENO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - postopek oddaje javnega naročila - kršitev pravil javnega naročanja - finančni popravki

Revizija se dopusti glede vprašanja ali lahko Republika Slovenija kot pogodbena stranka uveljavi t.i. finančne popravke potem, ko je v času po izbiri izvajalca s strani tožeče stranke izdala sklep o izbiri, na podlagi katerega je bila s tožečo stranko sklenjena pogodba o sofinanciranju.

Revizija se dopusti glede vprašanja ali lahko Republika Slovenija kot pogodbena stranka uveljavi t.i. finančne popravke potem, ko je v času po izbiri izvajalca s strani tožeče stranke izdala sklep o izbiri, na podlagi katerega je bila s tožečo stranko sklenjena pogodba o sofinanciranju.

1. Sodišče prve stopnje je ohranilo v veljavi sklep o izvršbi v 1. in 4. odstavku izreka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke ugodilo ter sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je sklep o izvršbi v 1. in 4. odstavku izreka razveljavilo in tožbeni zahtevek zavrnilo. Presodilo je, da je tožena stranka v okviru kontrolnih postopkov pravilno ugotovila, da je tožeča stranka kršila pravila o javnih naročilih, in posledično na podlagi četrtega odstavka 14. člena Pogodbe o sofinanciranju gradnje odprtega širokopasovnega omrežja elektronskih komunikacij utemeljeno izvedla finančni popravek v višini vtoževanega zneska.

3. Tožeča stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. V njem med drugim zatrjuje odstop od sodne prakse, ki izhaja iz sodbe Višjega sodišča v Ljubljani I Cpg 1486/2010 z dne 8. 6. 2011.(1)

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, obstajajo pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), zato je revizijo glede tega vprašanja dopustilo.

Op. št. (1): Revizija zoper sodbo VSL I Cpg 1486/2010 je bila zavrnjena s sodbo VS RS III Ips 113/2011 z dne 28. 1. 2014.

ZJN-2 člen 29. Uredba sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999, člen 98. ZPP člen 367a, 367a/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS sklep III DoR 107/2015, enako tudi III DoR 103/2015, III DoR 104/2015, III DoR 105/2015, III DoR 106/2015