TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I Up 252/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-08-27

Brigita Domjan Pavlin (preds.), Peter Golob (poroč.), Marko Prijatelj

obnova postopka pred Vrhovnim sodiščem - postulacijska sposobnost - oseba brez PDI

Po določbi prvega odstavka 91. člena ZPP sodišče zavrže kot nedovoljeno izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka sama ali njen zakoniti zastopnik, če ne izkaže izpolnitve pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP.

Predlog za obnovo pritožbenega postopka se zavrže.

1. Vrhovno sodišče je s sklepom I Up 252/2014 z dne 5. 8. 2015 zavrglo tožnikovo pritožbo zoper sklep sodišča prve stopnje, I U 816/2014-10 z dne 30. 6. 2014, s katerim je sodišče prve stopnje zavrglo tožnikovo pritožbo zoper sklep istega sodišča I U 816/2014 z dne 2. 6. 2014 (1. točka izreka); zavrglo zahtevo za izdajo začasne odredbe (2. točka izreka) in odločilo o stroških postopka (3. točka izreka).

2. Vrhovno sodišče je v navedenem sklepu ugotovilo, da tožnik ni izkazal postulacijske sposobnosti za vložitev pritožbe, zato jo je zavrglo kot nedovoljeno.

3. Tožnik je dne 18. 9. 2014 sam vložil vlogo naslovljeno „ Pritožba zoper sklep I Up 252/2014“, v kateri je zahteval, da se postopek vodi v skladu z 96. členom ZUS-1, zato je Vrhovno sodišče njegovo vlogo štelo kot predlog za obnovo pritožbenega postopka.

4. Predlog za obnovo pritožbenega postopka ni dovoljen.

5. Po določbi drugega odstavka 22. člena ZUS-1 lahko dejanja v postopku s pritožbo in z izrednimi pravnimi sredstvi stranka opravlja samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit. Glede na določbo prvega odstavka 22. člena ZUS-1 se za vprašanja postopka, ki v ZUS-1 niso urejena, primerno uporabljajo določbe zakona, ki ureja pravdni postopek. Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v četrtem odstavku 86. člena določa, da sme pravdna dejanja v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravljati tudi stranka sama ali njen zakoniti zastopnik v primerih, če imata opravljen pravniški državni izpit. Po določbi prvega odstavka 91. člena ZPP sodišče zavrže kot nedovoljeno izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka sama ali njen zakoniti zastopnik, če ne izkaže izpolnitve pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP.

6. Po določbi 96. člena ZUS-1 je predlog za obnovo postopka izredno pravno sredstvo, saj se vloži zoper pravnomočno odločitev sodišča, torej zanj veljajo določbe drugega odstavka 22. člena ZUS-1, četrtega odstavka 86. člena ZPP in tudi določba 91. člena ZPP.

7. V obravnavani zadevi je tožnik predlog za obnovo pritožbenega postopka vložil sam, pri tem pa ni izkazal niti ni zatrjeval, da ima opravljen pravniški državni izpit. Zato je Vrhovno sodišče njegov predlog za obnovo pritožbenega postopka zavrglo kot nedovoljen na podlagi prvega odstavka 91. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1 in 100. členom ZUS-1.

ZPP člen 86, 86/4, 91, 91/1. ZUS-1 člen 91, 96.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I Up 75/2023, enako tudi VSRS Sklep I Up 41/2023, VSRS Sklep I Up 64/2023, VSRS Sklep I Up 28/2023, VSRS Sklep I Up 39/2023, VSRS Sklep I Up 144/2023
VSRS sklep I Upr 5/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-09-30

mag. Nina Betetto (preds.), Marko Prijatelj, Borivoj Rozman

predlog za delegacijo pristojnosti - vložila oseba brez procesne sposobnosti - brez odobritve zakonitega zastopnika

Sodišče predlog za delegacijo pristojnosti, ki ga vloži oseba, ki nima procesne sposobnosti in ga njen zakoniti zastopnik ne odobri, zavrže kot nedovoljenega.

1. Predlagatelj je dne 24. 7. 2015 pred Upravnim sodiščem Republike Slovenije vložil prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči. Z isto vlogo je Vrhovnemu sodišču predlagal določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za odločanje v zadevi.

3. Predlagatelj je obravnavani predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za odločanje v zadevi vložil sam, čeprav za opravljanje dejanj v sodnih postopkih ni procesno sposoben.

4. Sodišče mora med postopkom ves čas po uradni dolžnosti paziti, ali zastopa pravdno nesposobno stranko njen zakoniti zastopnik (80. člen Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP). Stranko, ki nima pravdne sposobnosti, zastopa njen zakoniti zastopnik, ki je določen z zakonom ali z aktom, ki ga izda organ, pristojen za socialne zadeve, na podlagi zakona (prvi odstavek 78. člena ZPP).

5. Vrhovno sodišče je bilo seznanjeno z dejstvom, da je predlagatelj polnoletna oseba, ki mu je bila s sklepom Okrajnega sodišča v Ljubljani N 53/2011 z dne 18. 5. 2012 zaradi kverulantstva delno odvzeta poslovna sposobnost, in sicer za vse aktivnosti, povezane s sodnimi, upravnimi in drugimi uradnimi postopki, s čimer je izgubil tudi pravdno sposobnost (prvi odstavek 77. člena ZPP). Z 2. točko izreka odločbe Centra za socialno delo Domžale (v nadaljevanju CSD Domžale), št. 12211-8/2012-9 z dne 22. 9. 2014, v zvezi z odločbama Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, št. 12007-41/2014/4 z dne 16. 12. 2014, in št. 12007-41/2014/16 z dne 12. 5. 2015, pa mu je bil za stalnega skrbnika postavljen CSD Domžale, ki se v skladu s prvim odstavkom 192. člena Zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih šteje za njegovega zakonitega zastopnika.

6. Ker je v obravnavanem primeru predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za odločanje v zadevi vložil predlagatelj sam, je Vrhovno sodišče njegovega zakonitega zastopnika na podlagi 81. člena ZPP pozvalo (z dopisom z dne 17. 9. 2015), da se izjasni glede vloženega predloga. CSD Domžale je z dopisom, št. 12213-158/2014-5 z dne 21. 9. 2015, Vrhovno sodišče obvestil, da predloga ne odobrava.

7. Ker predlagateljev zakoniti zastopnik vloženega predloga ni odobril, je predlog vložila oseba, ki te pravice nima.

8. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče predlagateljev predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča kot nedovoljenega zavrglo.

ZUS-1 člen 22, 22/2. ZPP člen 77, 77/1, 78, 80, 81. ZZZDR člen 192.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep X Ips 176/2015, enako X Ips 175/2015, X Ips 177/2015

VSRS Sklep I Up 130/2015, enako tudi I Up 150/2015, I Up 151/2015
VSRS sklep I R 103/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-09-17

Janez Vlaj (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti - - ustalitev krajevne pristojnosti - izbira krajevne pristojnosti

Institut delegacije pristojnosti (67. člen ZPP) ni namenjen korekciji pravil o izbiri, ugovoru in/ali ustalitvi krajevne pristojnosti.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Radovljici je tožnik vložil tožbo zaradi plačila 2.835,83 EUR.

2. Na poziv sodišča, naj v treh mesecih sporoči pravilen naslov tožene stranke, se je tožnik odzval z vlogo, v kateri je navedel nov (domnevno pravilen) naslov tožene stranke ter obenem predlagal, naj upoštevaje kraj izpolnitve ter določbo 51. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) postopek prenese pred Okrajno sodišče na Jesenicah.

3. Okrajno sodišče v Radovljici se je v predložitvenem dopisu s tožnikom strinjalo in obenem navedlo, da se bo postopek pred Okrajnim sodiščem na Jesenicah lažje opravil tudi zato, ker ima tam tožeča stranka prebivališče.

5. Institut delegacije pristojnosti (67. člen ZPP) ni namenjen korekciji pravil o izbiri, ugovoru in/ali ustalitvi krajevne pristojnosti. Zato razlog, ki ga navaja tožnik, njegovega predloga po 67. členu ZPP ne utemeljuje. Razlog, ki ga v predložitvenem dopisu dodaja Okrajno sodišče v Radovljici, pa je tako neznatnega pomena, da tudi ne ustreza pravnemu standardu, ki ga izraža besedna zveza „da se bo tako lažje opravil postopek“ iz 67. člena ZPP. Predlog za prenos krajevne pristojnosti je zato Vrhovno sodišče zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep I R 110/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-08

Janez Vlaj (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - nekdanji sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Po presoji Vrhovnega sodišča je okoliščina, da je bil dolžnik dolga leta sodnik na sodišču, ki je v isti stavbi kot Višje sodišče v Celju ter da so se sodniki Višjega sodišča v Celju z njim dnevno srečevali in bili tudi sodelavci, takšna okoliščina, ki utemeljuje ugoditev predlogu za prenos pristojnosti po 67. členu ZPP.

Za odločanje v tej pritožbeni zadevi se določi Višje sodišče v Mariboru.

1. V teku je izvršilni postopek med uvodoma navedenima upnikom in dolžnikom. Višjemu sodišču v Celju je bila kot pritožbenemu sodišču predložena zadeva zaradi odločanja o dolžnikovi pritožbi zoper sklep o ustavitvi izvršilnega postopka. Višje sodišče v Celju je na Vrhovno sodišče naslovilo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, ker je bil dolžnik dolgoletni sodnik, sprva Temeljnega sodišča v Celju, nato Okrožnega sodišča v Celju ter so se vsi sodniki Višjega sodišča v Celju z njim dnevno srečevali, bili tudi sodelavci.

3. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče tudi na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Po ustaljeni sodni praksi predstavlja tak razlog tudi okoliščina, zaradi katere bi lahko bila prizadeta objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o objektivnosti in neodvisnosti sodišča. Po presoji Vrhovnega sodišča je okoliščina, da je bil dolžnik dolga leta sodnik na sodišču, ki je v isti stavbi kot Višje sodišče v Celju ter da so se sodniki Višjega sodišča v Celju z njim dnevno srečevali in bili tudi sodelavci, takšna okoliščina, ki utemeljuje ugoditev predlogu za prenos pristojnosti po 67. členu ZPP.

4. Zato je Vrhovno sodišče za odločanje v tej pritožbeni zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, konkretno Višje sodišče v Mariboru.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 131/2019, enako tudi VSRS Sklep I R 130/2019, VSRS Sklep I R 129/2019
VSRS sklep I R 111/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-01

Janez Vlaj (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo z delom sodišča

Bistveno je, da se trditve v predlogu nanašajo na potek pravdnega postopka in na domnevno nepravilno sojenje, kar pa v nobenem primeru ne more samo po sebi predstavljati utemeljenega razloga za delegacijo pristojnosti v smislu 67. člena Zakona o pravdnem postopku.

1. Okrajno sodišče v Novem mestu je 24. 9. 2015 dostavilo Vrhovnemu sodišču toženčev predlog delegacije pristojnosti in priložilo sodni spis P 181/2013. Iz toženčevega predloga je razvidno, da je toženec nezadovoljen z načinom kako pristojno sodišče vodi pravdni postopek. Meni, da je obravnavan diskriminatorno in da je z ravnanjem sodišča poseženo v njegove človekove pravice. Zato predlaga Vrhovnemu sodišču, naj določi drugo krajevno pristojno okrajno sodišče za odločanje v zadevi, „izven območja Dolenjske in Bele Krajine“.

2. Tožnika sta odgovorila na toženčev predlog in opozorila, da je toženec že vložil predlog z enako vsebino, ki ga je Vrhovno sodišče zavrnilo s sklepom I R 97/2014  dne 20. 8. 2014.

3. Toženec je v kasnejši vlogi pojasnil, da se njegov predlog nanaša na „kršitve“, ki naj bi nastale po izdaji navedenega sklepa Vrhovnega sodišča.

5. Tudi v primeru, da se v predlogu zatrjevane nepravilnosti nanašajo na ravnanje prvostopenjskega sodišča po odločitvi Vrhovnega sodišča o prvem toženčevem predlogu za delegacijo pristojnosti, pa so za zavrnitev toženčevega novega predloga podani povsem enaki razlogi, kot jih je Vrhovno sodišče že navedlo v svojem sklepu I R 97/2014 z dne 13. 11. 2014. Ponovno je bistveno, da se trditve v predlogu nanašajo na potek pravdnega postopka in na domnevno nepravilno sojenje, kar pa v nobenem primeru ne more samo po sebi predstavljati utemeljenega razloga za delegacijo pristojnosti v smislu 67. člena Zakona o pravdnem postopku.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep I R 117/2015, enako tudi VSRS Sklep I R 63/2020
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-15

Janez Vlaj (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - sodniška pomočnica pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Okoliščina, da je toženka sodniška pomočnica na sodišču, ki predlaga delegacijo, ustreza pojmu „drug tehten razlog“ iz 67. člena ZPP.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Šmarju pri Jelšah.

1. Okrajno sodišče v A., ki je zadevo prejelo po razveljavitvi sklepa o izvršbi v delu, v katerem je bila izvršba dovoljena, je predlagalo, naj Vrhovno sodišče RS določi drugo sodišče za odločanje v tej zadevi. Pojasnilo je, da je toženka zaposlena kot sodniška pomočnica na izvršilnem oddelku Okrajnega sodišča v A. Okrajno sodišče v A. je sodišče z manjšim številom zaposlenih in zaposleni pokrivajo različna pravna področja ter se medsebojno nadomeščajo.

3. Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v 67. členu določa, da lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

4. Tak drug tehten razlog je po ustaljeni sodni praksi tudi obstoj okoliščine, ki bi lahko vplivala na videz nepristranskega sojenja. Ker je dejstvo, ki ga v predlogu navaja Okrajno sodišče v A. po presoji Vrhovnega sodišča takšna okoliščina, je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo ter za odločanje v tej zadevi določilo krajevno bližnje Okrajno sodišče v Šmarju pri Jelšah.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  -  67

Opr. št: VSRS Sklep I R 63/2020, z dne 15.05.2020, ECLI:SI:VSRS:2020:I.R.63.2020

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 194/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-09-17

Janez Vlaj (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - navajanje neresničnih trditev o procesnem dejstvu - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Revizije ni mogoče dopustiti glede vprašanja, ki vsebuje neresnično trditev o nekem procesnem dejstvu.

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Sodišče prve  stopnje je zahtevek zavrnilo, ker ta ni utemeljen niti na pogodbeni niti na kakšni drugi pravni podlagi. Toženec naj bi ne ravnal z nikakršnim nepoštenim namenom. Vsi skupaj so se šli rizičen (bolje: nepremišljen in naiven) posel, toženec pa od njunega denarja ni imel nobene koristi.

2. Pritožbeno sodišče je temu pritrdilo, pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo. Dejanske podlage, da bi bilo mogoče govoriti o prevari, ni in tako tudi ne odškodninske podlage iz drugega odstavka 49. člena Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ). Ker je toženec njun denar v njunem imenu vložil naprej, ni podana niti obogatitvena podlaga.

3. Predlog za dopustitev revizije vlagata tožnika. V obširni vlogi pod krinko pravnih kršitev odpirata niz dejanskih vprašanj. Na koncu pa predlagata dopustitev revizije glede:

- Materialnopravnega vprašanja, ali je odločitev sodišča o zavrnitvi zahtevka ob uporabi določb OZ (ki jih citirata) pravilna?

- Ali je pri odločanju o utemeljenosti tožbenega zahtevka (sploh) potrebno ugotavljati, ali je tožena stranka zaradi investicije tožnikov imela kakšen dobiček ali provizijo?

- Ali je na podlagi pritrdilnega odgovora na predhodno vprašanje mogoče zaključiti, da je bilo ravnanje tožene stranke naklepno, torej opravljeno z namenom, da se tožeči stranki napelje k sporni naložbi?

- Ali ravnanje sodišča, ki kljub izrecnemu predlogu stranke ne izvede dokaza s postavitvijo izvedenca ustrezne stroke, svoje odločitve, zakaj je tako ravnalo, pa ustrezno ne obrazloži, predstavlja kršitev 253. člena, 289. člena, prvega odstavka 339. člena, 287. člena, 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP  ter 22. člena Ustave?

5. Edino izmed vprašanj, ki bi lahko zadostilo pogojem iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) je zadnje navedeno vprašanje.

6. Vendar pa je to vprašanje nekorektno, saj je izpeljano iz predpostavke, ki ni točna. Izhaja namreč iz predpostavke, da nižji sodišči nista obrazložili zavrnitve dokaznega predloga. To pa ne drži. Obrazložitev dokaznega sklepa je podana v 4. točki obrazložitve sodišča prve stopnje in 9. točki obrazložitve sodišča druge stopnje. Revizije ni mogoče dopustiti glede vprašanja, ki vsebuje neresnično trditev o nekem procesnem dejstvu. Navedba takšnega vprašanja je neupoštevna.

7. Ker torej niso podani pogoji iz 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče na podlagi pooblastila iz prvega odstavka 367.c člena ZPP predlog za dopustitev revizije zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009

Sklep II DoR 185/2009, enako tudi II DoR 234/2009, II DoR 269/2009, II DoR 4/2010
VSRS sklep II DoR 143/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-15

Janez Vlaj (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - STANOVANJSKO PRAVO

dopuščena revizija - zavod - stvarno premoženje države - upravljalec premoženja države - izpraznitev nepremičnine - tožbo za izpraznitev stanovanja

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja aktivne legitimacije zavoda kot upravljalca stvarnega premoženja države za vložitev tožbe za izpraznitev nepremičnin, ki jih ima zavod v upravljanju v smislu določb 5. točke 3. člena in 26. člena Zakona o stvarnem premoženju države in samoupravnih lokalnih skupnosti ter tretjega odstavka 65. člena Zakona o zavodih v zvezi z drugim odstavkom 111. člena Stanovanjskega zakona.

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja aktivne legitimacije zavoda kot upravljalca stvarnega premoženja države za vložitev tožbe za izpraznitev nepremičnin, ki jih ima zavod v upravljanju v smislu določb 5. točke 3. člena in 26. člena Zakona o stvarnem premoženju države in samoupravnih lokalnih skupnosti ter tretjega odstavka 65. člena Zakona o zavodih v zvezi z drugim odstavkom 111. člena Stanovanjskega zakona.

1. Po tožbenih trditvah, povzetih iz prvostopenjske sodbe, je Dom upokojencev ... upravljalec hiše v P., v kateri eno od stanovanj zaseda D. V. Ta z Domom upokojencev ... ni sklenil najemne ali druge pogodbe, na podlagi katere bi bil upravičen zasedati stanovanje, zato je tožeča stranka zahtevala izpraznitev le-tega. Res je, da je toženec za sporno stanovanje sklenil prodajno pogodbo z Občino ..., vendar je pogodba nična, saj Občina ... ni bila lastnica stanovanja.

2. Sodišče prve stopnje je izpraznitveni tožbeni zahtevek zavrnilo zaradi pomanjkanja aktivne legitimacije; to ima po njegovem mnenju le lastnik stanovanja, ne pa tudi upravljalec.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožeče stranke ugodilo in prvostopenjsko sodbo spremenilo tako, da je zahtevku ugodilo. Njegova presoja, oprta na v izreku sklepa navedene zakonske določbe, je bila, da ima tožeča stranka kot upravljalec zgradbe pravico vložiti tožbo za izpraznitev stanovanja.

4. Toženec je zoper sodbo drugostopenjskega sodišča vložil predlog za dopustitev revizije glede pravnega vprašanja aktivne legitimacije za vložitev izpraznitvene tožbe.

5. Predpostavke za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjene, zato je Vrhovno sodišče toženčevemu predlogu ugodilo (drugi odstavek istega člena zakona).

ZSPDSLS člen 3, 26. SZ člen 111. ZPP člen 367a, 367a/1, 367a/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 92/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-15

Janez Vlaj (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - hipoteka - prenehanje hipoteke - hipoteka, nastala v času veljavnosti ZTLR - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Predlog je vložen glede vprašanja razlage 266. člena SPZ.

1. Tožnik kot posojilojemalec in toženec kot posojilodajalec sta 16. 10. 1992 sklenili posojilno pogodbo za znesek 6.000,00 DEM, ki se jih je posojilojemalec obvezal posojilodajalcu vrniti v obrokih po 1.200,00 DEM, pri čemer je zadnji obrok zapadel v plačilo 16. 3. 1993. V zavarovanje posojilodajalčeve terjatve je bila na posojilojemalčevi nepremičnini ustanovljena hipoteka. Posojilojemalec je v tožbi trdil, da je svoje obveznosti iz posojilne pogodbe poravnal, zato je zahteval, naj sodišče: (1) ugotovi, da je prenehalo poslovno razmerje na podlagi navedene pogodbe ter vse iz nje izvirajoče medsebojne terjatve in obveznosti, (2) ugotovi, da je hipoteka ugasnila in (3) odredi na podlagi pravnomočne sodbe izbris hipoteke v zemljiški knjigi.

2. Sodišče prve stopnje je vse zahtevke zavrnilo, drugostopenjsko sodišče pa je zavrnilno sodbo potrdilo.

3. Tožnik je zoper sodbo pritožbenega sodišča vložil predlog za dopustitev revizije glede pravnih vprašanj:

- ali je z izgubo pravice sodno izterjati dolg, ker je terjatev zastarala, poslovno razmerje med strankama prenehalo ali ne in

- ali je določbo drugega odstavka 266. člena Stvarnopravnega zakonika dopustno razlagati na način, da hipoteke, nastale v času uveljavitve določb Zakona o temeljnih lastninskopravnih razmerjih, ne prenehajo z zastaranjem terjatve, na podlagi katerih so bile v zavarovanje teh terjatev ustanovljene te hipoteke na nepremičninah.

4. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso podani, zato je Vrhovno sodišče skladno z določbo drugega odstavka 367. c člena istega zakona predlog tožeče stranke zavrnilo.

SPZ člen 266, 266/2. ZPP člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.