TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS sklep I R 36/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-03-31

Anton Frantar (preds.), Janez Vlaj (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - uslužbenec pristojnega sodišča kot zakoniti zastopnik stranke v postopku

Okoliščina, da je mati mladoletnega tožnika, ki je s tem njegova zakonita zastopnica in je njen položaj primerljiv s stranko postopka, zaposlena na sodišču, ki je sicer stvarno in krajevno pristojno za odločanje v tej zadevi, je tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča v pomenu citirane zakonske določbe.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Lenartu.

1. V tem postopku pred Okrajnim sodiščem v Mariboru je slednje - po predhodno vloženem predlogu pooblaščenca tožeče stranke smiselno v smeri nujne delegacije  - predlagalo na podlagi določbe 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za postopanje in odločanje v tej zadevi, ker je mati mladoletnega tožnika A. A. zaposlena na Okrajnem sodišču v Mariboru kot zapisnikarica na pravdnem oddelku oziroma pri predsedniku sodišča, ta okoliščina pa bi utegnila pri strankah postopka vzbuditi dvom v objektivno nepristranskost sodišča.

3. Po določbi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Okoliščina, da je mati mladoletnega tožnika, ki je s tem njegova zakonita zastopnica in je njen položaj primerljiv s stranko postopka, zaposlena na sodišču, ki je sicer stvarno in krajevno pristojno za odločanje v tej zadevi, je tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča v pomenu citirane zakonske določbe. Ta okoliščina bi namreč utegnila pri strankah postopka vzbuditi vtis pristranskosti, hkrati pa bi mogla negativno vplivati tudi na percepcijo javnosti o nevtralnosti in s tem objektivne nepristranskosti odločanja v postopku pred sicer pristojnim sodiščem - Okrajnim sodiščem v Mariboru. Zato je Vrhovno sodišče predlogu za prenos pristojnosti ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo krajevno bližnje stvarno pristojno sodišče, torej Okrajno sodišče v Lenartu.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep I R 34/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-03-24

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - zakonec sodnika pristojnega sodišča kot stranka v postopku

„Drug tehten razlog“ za določitev pristojnosti drugega sodišča so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti sodišča. Okoliščina, da je toženec mož sodnice, ki je zaposlena na sodišču, ki zadevo obravnava, predstavlja tak tehten razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče na Vrhniki.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani je v teku pravdna zadeva VI P 1108/2015.

2. Okrajno sodišče v Ljubljani je Vrhovnemu sodišču predlagalo, naj na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) za odločanje določi drugo stvarno pristojno sodišče. Predlog je utemeljilo na dejstvu, da je toženec mož sodnice A. A., ki je sodnica na istem sodišču in oddelku, ki zadevo obravnava.

4. V skladu s 67. členom ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi.

5. „Drug tehten razlog“ za določitev pristojnosti drugega sodišča so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti sodišča. Okoliščina, da je toženec mož sodnice, ki je zaposlena na sodišču, ki zadevo obravnava, predstavlja tak tehten razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP. Zato je Vrhovno sodišče Republike Slovenije predlogu ugodilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep I R 43/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-04-13

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Janez Vlaj

spor o pristojnosti - krajevna pristojnost - izvršilni postopek - navedba naslova dolžnika v predlogu za izvršbo - ustalitev pristojnosti

Po določbi drugega odstavka 17. člena ZPP se pristojnost presodi na podlagi navedb v predlogu za izvršbo in na podlagi dejstev, ki so sodišču znana.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Postojni.

1. V tej zadevi je upnik vložil predlog za izvršbo pred Okrajnim sodiščem v Kopru.

2. Okrajno sodišče v Kopru se je s sklepom 0246 I 30/2016 z dne 28. 1. 2016 izreklo za krajevno nepristojno. Po pravnomočnosti sklepa je zadevo odstopilo Okrajnemu sodišču v Ljubljani.

3. Okrajno sodišče v Ljubljani je sprožilo kompetenčni spor. Opozarja, da je Okrajno sodišče v Kopru napačno uporabilo določbo drugega odstavka 17. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

4. Po določbi drugega odstavka 17. člena ZPP se pristojnost presodi na podlagi navedb v predlogu za izvršbo in na podlagi dejstev, ki so sodišču znana. V predlogu za izvršbo je upnik kot naslov dolžnikovega stalnega prebivališča navedel naslov Ulica 1, Postojna (ter pripisal, da se sedaj nahaja na naslovu Zavod za prestajanje kazni zapora Koper, na Ankaranski cesti 3 v Kopru). S tem se je krajevna pristojnost, kot je Vrhovno sodišče pojasnilo že v številnih zadevah, ustalila. Za odločanje v tej zadevi je torej pristojno Okrajno sodišče v Postojni, na območju katerega se nahaja naslov, naveden v predlogu za izvršbo. Podan je torej položaj iz prvega odstavka 24. člena ZPP, ko za odločanje ni pristojno sodišče, ki mu je bila zadeva odstopljena, marveč drugo sodišče (Okrajno sodišče v Postojni). Vrhovno sodišče je o kompetenčnem sporu odločilo na podlagi pooblastila iz drugega odstavka 25. člena ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 11/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-03-31

Anton Frantar (preds.), Janez Vlaj (poroč.), Tomaž Pavčnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev škode - odškodnina - podlage odškodninske odgovornosti - protipravnost - povprečna skrbnost - samostojni podjetnik

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja presoje povprečne skrbnosti zasebnika, ki ni vedel, da bo tožnik konkretnega dne prišel na ogled sedežne garniture in se je odpravil čistit oljni madež na stopnicah pred vhodom v stanovanjsko hišo cca 20-30 minut po razlitju olja.

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja presoje povprečne skrbnosti zasebnika, ki ni vedel, da bo tožnik konkretnega dne prišel na ogled sedežne garniture in se je odpravil čistit oljni madež na stopnicah pred vhodom v stanovanjsko hišo cca 20-30 minut po razlitju olja.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo odškodnine 4.140,00 EUR s pripadki.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovi pritožbi delno ugodilo in izpodbijano sodbo v odločitvi o temelju odškodninske odgovornosti tožene stranke z vmesno sodbo delno spremenilo tako, da se ugotovi odškodninska odgovornost tožene stranke za 50 % tožnikove škode. V preostalem delu (glede odgovornosti tožene stranke po temelju za preostalih 50 %) je tožnikovo pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in v nespremenjenem delu potrdilo izpodbijano sodbo. Zaradi odločitve o znesku tožbenega zahtevka je zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nadaljnji postopek.

3. Toženka je zoper pravnomočno odločbo vložila predlog za dopustitev revizije. Kot pomembni pravni vprašanji izpostavlja:

- Ali je zavarovanka, kot lastnica zasebne stanovanjske hiše, ki ni vedela, da bo tožnik konkretnega dne prišel na ogled sedežne garniture in se je odpravila čistit oljni madež na stopnicah šele pred vhodom v stanovanjsko hišo cca 20 minut po razlitju olja, opustila povprečno skrbnost lastnika stanovanjske hiše in je zato podana njena krivdna odgovornost?

- Ali je sodišče druge stopnje s svojo odločitvijo kršilo pravila glede definicije povprečne skrbnosti zasebnika?

Predlagateljica meni, da je revizijska odločitev o tem vprašanju izredno pomembna za razvoj prava preko sodne prakse in enotne uporabe prava. Sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, odločitev višjega sodišča pa odstopa od konkretnih odločitev višjih sodišč.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, izpostavljenega v dovoljenem predlogu toženke in opredeljenem v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena istega zakona).

ZPP člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3. OZ člen 131.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 37/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-04-13

Anton Frantar (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

ODŠKODNINSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - povrnitev škode - vzgojno varstveni zavod - odgovornost šole - objektivna odgovornost - odgovornost za škodo od nevarne stvari - igrala - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Problematizira se vprašanje ali je igralo na šolskem igrišču nevarna stvar, če ga uporablja otrok višje starosti od priporočene.

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da mora tožena stranka tožniku plačati 6.556,20 EUR odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi, višji tožbeni zahtevek pa je zavrnilo. Ugotovilo je, da se je tedaj 10-letni tožnik poškodoval v podaljšanem bivanju v šoli pri igri na igralu, s katerega ga je drug otrok porinil tako, da se je prevrnil čez vrteč se vrtiljak.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke ugodilo in prvostopenjsko sodbo delno spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek v delu, v katerem mu je bilo ugodeno, zavrnilo. Presodilo je, da je stališče prvostopenjskega sodišča o odgovornosti zavarovanke tožene stranke oziroma o opustitvi dolžne skrbnosti pri nadzorstvu pretirano strogo in neživljenjsko; nasprotno – nadzor je bil celo zgleden. Tožnik je bil ob škodnem dogodku star 10 let in je bil sposoben razumeti in upoštevati učiteljičina navodila, ki so bila jasna in ki so jih vsi drugi otroci upoštevali, tožnik pa se je na igralo povzpel samoiniciativno in v nasprotju z navodili.

3. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije glede pravnih vprašanj:

- ali je v smislu zasledovanja potrebe šolskih otrok po razvoju gibalnih spretnosti, socialne prilagodljivosti in podobnega v smislu zagotovitve prostega gibanja, igre na igralih dopustiti igro na igralih, ki so glede na njihovo starost neprimerna, saj so bila namenjena mlajšim otrokom in

- ali izbira igrala, ki ni namenjeno določeni starosti otroka, zaradi napačne izbire pomeni nevarno stvar in v smislu dokazovanja tudi prehod dokaznega bremena na toženo stranko.

4. Predpostavke za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso podane. Predlog za dopustitev revizije je zato Vrhovno sodišče skladno z določbama prvega in drugega odstavka 367.c člena istega zakona zavrnilo.

OZ člen 150. ZPP člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/1, 367c/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 154/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-01-12

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - neveljavnost pogodbe - pogodba o upravljanju in vzdrževanju prostorov - ničnost - nepopolna vloga - opredelitev pomembnega pravnega vprašanja - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - odstop od sodne prakse - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Z zakonom so določene stroge zahteve po obveznih sestavinah predloga za dopustitev revizije, ki jim tožnica ni zadostila. V predlogu namreč ni natančno in konkretno navedla okoliščin, ki bi kazale na pomembnost zatrjevanih kršitev postopka oziroma spornega pravnega vprašanja, niti ni konkretizirano izkazala odstopa od sodne prakse oziroma njenega neobstoja.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev ničnosti med strankama spora sklenjene Pogodbe o upravljanju in vzdrževanju prostorov v poslovni stavbi v Ljubljani in Aneksa k tej Pogodbi, saj je presodilo, da ni podan noben od zatrjevanih razlogov ničnosti. Pritožbeno sodišče je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Tožnica je pri Vrhovnem sodišču podala predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje.

3. V skladu s četrtim odstavkom 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito. Zatrjevane kršitve postopka mora opisati natančno in konkretno; na enak način mora izkazati obstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse.

4. Z zakonom so določene stroge zahteve po obveznih sestavinah predloga za dopustitev revizije, ki jim tožnica ni zadostila. V predlogu namreč ni natančno in konkretno navedla okoliščin, ki bi kazale na pomembnost zatrjevanih kršitev postopka oziroma spornega pravnega vprašanja, niti ni konkretizirano izkazala odstopa od sodne prakse oziroma njenega neobstoja.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 148/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-01-12

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

predlog za dopustitev revizije - gradbena pogodba - pristop k dolgu - neposredni zahtevek podizvajalca - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa 367.a člen Zakona o pravdnem postopku, je Vrhovno sodišče predlog toženke v skladu z drugim odstavkom 367.c  člena ZPP zavrnilo.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku (spor je izšel iz izvršbe) za plačilo terjatve zaradi opravljenih gradbenih del, in sicer na podlagi neposrednega zahtevka tožnice zoper naročnico gradbenih del po 631. členu Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ). Presodilo je namreč, da je toženka pristopila k dolgu naročnice gradbenih del po 432. členu OZ.

2. Sodišče druge stopnje je toženkino pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.

3. Toženka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

4. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa 367.a člen Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče predlog toženke v skladu z drugim odstavkom 367.c  člena ZPP zavrnilo.

OZ člen 432, 631. ZPP člen 367a, 367c, 367c/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 160/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-01-12

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), mag. Marijan Debelak

dopuščena revizija - odpoklic predsednika uprave - razlogi za odpoklic - ekonomsko poslovni razlog - sklep nadzornega sveta o odpoklicu predsednika uprave - ničnost

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja ali je v primeru, da za sprejem sklepa nadzornega sveta o odpoklicu člana uprave niso bili podani pogoji za odpoklic iz drugega odstavka 268. člena ZGD-1, ničnost sklepa nadzornega sveta primerna sankcija.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja:

- Ali je v primeru, da za sprejem sklepa nadzornega sveta o odpoklicu člana uprave niso bili podani pogoji za odpoklic iz drugega odstavka 268. člena Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1), ničnost sklepa nadzornega sveta primerna sankcija?

1. Sodišče druge stopnje je v delu, relevantnem za revizijsko presojo, na podlagi 268. člena ZGD-1 pravnomočno potrdilo delno sodbo prvostopenjskega sodišča o ugotovitvi ničnosti sklepa nadzornega sveta toženke o odpoklicu tožnika kot predsednika uprave.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje toženka vlaga predlog za dopustitev revizije.

3. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku izpolnjeni glede pravnega vprašanja, navedenega v izreku sklepa, saj revizijsko sodišče o njem še ni odločalo. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

4. Glede preostalih vprašanj pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

ZGD člen 268, 268/2. ZPP člen 367a, 367a/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III R 42/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-01-12

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

spor o pristojnosti - gospodarski spor - spor med gospodarsko družbo in društvom - stvarna pristojnost

Društva niso navedena med subjekti iz 1. točke prvega odstavka 481. člena ZPP, za katere se uporabljajo pravila o gospodarskih sporih.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče na Ptuju.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani (COVL) je s sklepom o izvršbi na podlagi verodostojne listine VL 96829/2015 z dne 19. 8. 2015 dovolilo predlagano izvršbo. Po ugovoru dolžnika pa je s sklepom VL 96829/2015 z dne 22. 10. 2015 izdani sklep o izvršbi razveljavilo v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba, in odločilo, da bo v nadaljnjem pravdnem postopku o zahtevku in stroških odločalo Okrožno sodišče na Ptuju.

2. Okrožno sodišče na Ptuju, kateremu je bila zadeva odstopljena v reševanje po pravnomočnosti sklepa, je sprožilo spor o pristojnosti (25. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP, v zvezi s prvim odstavkom 24. člena ZPP). Meni, da je za odločanje pristojno tretje sodišče, in sicer Okrajno sodišče na Ptuju, saj v zadevi kot pravdni stranki nastopata društvo in gospodarska družba, zaradi česar ne gre za gospodarski spor; vrednost spora pa sicer ne presega zneska 20.000,00 EUR.

3. Za sojenje v sporih o premoženjskopravnih zahtevkih, če vrednost spornega predmeta ne presega 20.000,00 EUR, so pristojna okrajna sodišča (prvi odstavek 30. člena ZPP), razen če je podana kakšna od izjem iz drugega odstavka 32. člena ZPP, ko so ne glede na vrednost spornega predmeta za sojenje pristojna okrožna sodišča.

4. V obravnavanem primeru gre za premoženjskopravni spor, vrednost spornega predmeta znaša 12.810,00 EUR. Ravno tako ni podana nobena od izjem iz drugega odstavka 32. člena ZPP. Ni namreč mogoče šteti, da gre za izjemo po 7. točki drugega odstavka 32. člena ZPP, da gre torej za gospodarski spor, saj je tožeča stranka društvo. Društva pa niso navedena med subjekti iz 1. točke prvega odstavka 481. člena ZPP, za katere se uporabljajo pravila o gospodarskih sporih.

5. Ker predmetni spor ne sodi med gospodarske spore in je za odločitev v sporu glede na vrednost spornega predmeta stvarno pristojno okrajno sodišče, je, upoštevaje pravila o krajevni pristojnosti (48. člen ZPP), za sojenje v tej zadevi pristojno Okrajno sodišče na Ptuju.

6. Glede na obrazloženo je Vrhovno sodišče odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa (prvi odstavek 25. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III R 44/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-01-12

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

CIVILNO PROCESNO PRAVO - PRAVO INTELEKTUALNE LASTNINE

spor o pristojnosti - spor iz avtorskih in sorodnih pravic - kolektivna organizacija - nadomestilo za javno priobčitev komercialnih fonogramov - izključna krajevna pristojnost - stvarna pristojnost

Iz ugovora dolžnice (toženke) je razvidno, da tožnica kot kolektivna organizacija za proizvajalce fonogramov in glasbene izvajalce vtožuje denarna nadomestila za javno priobčevanje komercialnih fonogramov. Gre torej za spor iz avtorskim sorodnih pravic (pravic izvajalcev in proizvajalcev fonogramov). Po določbi 6. točke drugega odstavka 32. člena ZPP je za take spore stvarno pristojno okrožno sodišče ne glede na vrednost spornega predmeta.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani (Centralni oddelek za verodostojno listino) je s sklepom VL 121490/2015 z dne 16. 11. 2015 zaradi vloženega ugovora razveljavilo sklep o izvršbi v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba in določen izvršitelj, ter sklenilo, da bo o zahtevku in stroških v pravdnem postopku odločalo Okrožno sodišče na Ptuju.

2. Okrožno sodišče na Ptuju je sprožilo spor o pristojnosti. Meni, da se spor nanaša na avtorskim sorodne pravice (pravice izvajalcev in proizvajalcev fonogramov) ter da je zato podana pristojnost Okrožnega sodišča v Ljubljani.

3. Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

4. Iz ugovora dolžnice (toženke) je razvidno, da tožnica kot kolektivna organizacija za proizvajalce fonogramov in glasbene izvajalce vtožuje denarna nadomestila za javno priobčevanje komercialnih fonogramov. Gre torej za spor iz avtorskim sorodnih pravic (pravic izvajalcev in proizvajalcev fonogramov). Po določbi 6. točke drugega odstavka 32. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) je za take spore stvarno pristojno okrožno sodišče ne glede na vrednost spornega predmeta. Z določbo drugega odstavka 103. člena Zakona o sodiščih (ZS) pa je za primer sporov iz intelektualne lastnine določena izključna krajevna pristojnost Okrožnega sodišča v Ljubljani. Za sojenje v tej zadevi je torej pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

5. Vrhovno sodišče je zato na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP odločilo tako, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.