VSRS sodba VIII Ips 108/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-15

mag. Ivan Robnik (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Miran Blaha, mag. Marijan Debelak, Borut Vukovič

vojaki - dodatek za povečan obseg dela - vpliv prevedbe na dodatke - prevedba - Slovenska vojska - formacija

Delodajalec javnemu uslužbencu ne sme zagotavljati pravic v večjem obsegu, kot je določeno z zakonom, podzakonskim predpisom ali s kolektivno pogodbo. Na podlagi zakonske določbe je tožena stranka ob sprejemu nove formacije lahko preverila upravičenost zaposlenih na posameznih formacijskih dolžnostih do dodatkov, ki so jih doslej prejemali (tožena stranka je namreč neprerekano trdila, da tožnici že na samem začetku dodatek ni bil upravičeno priznan). S sklepom Vlade RS so bile samo okvirno določene formacijske dolžnosti, na katerih se ta dodatek priznava. Če je v konkretnem primeru tožena stranka ugotovila, da formacijske dolžnosti, na kateri je bila razporejena tožnica (oziroma bo razporejena po prevedbi), sklep Vlade RS ne pokriva, je lahko dodatek prenehala izplačevati.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za izplačilo dodatka za povečan obseg dela in obremenitev v višini 20% za čas od 1. 12. 2007  do  31. 1. 2008 in od 1. 8. 2008 do 31. 10. 2010 v bruto znesku 7.113,70 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi od neto zneskov. Ugotovilo je, da je tožena stranka tožnici dodatek za december 2007 in januar 2008 izplačala na podlagi odločbe z dne 27. 2. 2008, od 1. 8. 2010 pa do njega ni upravičena, saj ji na dolžnosti vojak operater NZSP - začetnik v Oddelku za letalsko navigacijske sisteme ½ ne pripada, ker v novi formaciji ni predviden. Na navedeno Formacijsko dolžnost je bila razporejena z odločbo o prevedbi z dne 26. 8. 2008 na podlagi Zakona o sistemu plač v javnem sektorju (ZSPJS, Ur. l. RS št. 56/2002 in naslednji).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožničino pritožbo in pritrdilo pravnim zaključkom sodišča prve stopnje.

3. Vrhovno sodišče je s sklepom VIII DoR 64/2014 z dne 28. 1. 2015 dopustilo revizijo glede vprašanja, ali odločba o razporeditvi pripadnikov Slovenske vojske v plačni razred, ki je bila izdana zaradi prevedbe v nov plačni sistem na podlagi ZSPJS, v okoliščinah obravnavanega primera razveljavi tudi predhodno odločbo o povečanju osnovne plače.

4. Tožnica je vložila revizijo, s katero nasprotuje materialnopravnemu zaključku sodišča druge stopnje glede upravičenosti do 20% dodatka, ki ji je bil priznan z odločbo z dne 27.2.2008. Odločba temelji na sklepu Vlade RS z dne 22. 11. 2007 in je bila izdana za ves čas njene razporeditve na dolžnost Operater NZSP - začetnik v poveljstvo sil SV/ Poveljstvo za podporo/letalska baza/ Četa za komunikacije, informacije in radionavigacijski sistem/ vod za navigacijske sisteme/ 1. oddelek za letalsko navigacijske sisteme 1/2. S prevedbo, ki se je izvedla z odločbo z dne 26. 8. 2008 se je spremenil le naziv delovnega mesta in nič drugega, vsebina dela je ostala popolnoma enaka. Zato meni, da odločba o prevedbi ni razveljavila predhodne, samostojno izdane odločbe o dodatku. Predlaga spremembo izpodbijane sodbe z ugoditvijo zahtevku oziroma razveljavitev sodb nižjih sodišč in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v novo sojenje.

5. Revizijsko sodišče na podlagi drugega odstavka 371. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) preizkusi izpodbijano sodbo samo v tistem delu in glede tistih konkretnih pravnih vprašanj, glede katerih je bila revizija dopuščena.

6. Ob tem preizkusu ugotavlja, da revizija ni utemeljena.

7. Po drugem odstavku 59. člena Zakona o službi v Slovenski vojski (ZSSloV, Ur. l. RS št. 68/2007 in naslednji)  se pripadnikom na formacijskih dolžnostih v enotah in podenotah, ki so predvidene za uporabo v skladu z načrti za kolektivno obrambo v okviru zavezništva oziroma je njihova uporaba določena v skladu z drugimi mednarodnimi pogodbami, v obdobju, določenem za priprave in usposabljanje, plača zaradi povečanega obsega dela in zaradi posebnih obremenitev lahko poveča do 30% osnovne plače. V skladu s tem členom se lahko osnovna plača poviša tudi pri določenih formacijskih dolžnostih, katerih opravljanje zahteva posebna znanja in povečane obremenitve, brez njihove popolnitve pa ni mogoče zagotoviti delovanja enote ali drugih enot, oborožitvenega, bojnega ali drugega vojaškega sistema. O povišanju po 4. odstavku 59. člena ZSSloV odloči Vlada.

8. Vlada RS je 22. 11. 2007 sprejela sklep, da se - med drugim - na podlagi drugega odstavka 59. člena ZSSloV pripadnikom Slovenske vojske v enotah in podenotah na formacijskih dolžnostih pilotov, letalsko tehničnega osebja, kontrole letenja in nadzora zračnega prostora, vojaških potapljačev in pirotehnikov ter specialistov v enoti za specialno delovanje osnovna plača poveča za 20%. Tožnica, ki je bila  z ukazom z dne 8. 12. 2004 razporejena na formacijsko dolžnost operater NSZP - začetnik, v četi za komunikacije, informacije in navigacijske sisteme, je na podlagi tega sklepa prejela odločbo z dne 27. 2. 2008, s katero ji je tožena stranka priznala 20% povečanje plače od 1. 12. 2007 dalje.

9. S 1. 8. 2008 je bila dolžna tožena stranka na podlagi 48. člena ZSPJS opraviti prevedbo osnovne plače javnega uslužbenca ter uvrstitev v plačni razred. Po prvem odstavku 88. člena Zakona o obrambi (ZObr, Ur. l RS št. 82/94 in naslednji) veljajo za delavce na obrambnem področju predpisi o javnih uslužbencih, če s tem zakonom ni določeno drugače. V skladu s prvim odstavkom 21. člena Zakona o javnih uslužbencih (ZJU, Ur. l. RS št. 56/2002 in naslednji) mora imeti vsak državni organ, če poseben zakon ne določa drugače,  akt o sistemizaciji delovnih mest, v katerem so v skladu z notranjo organizacijo določena delovna mesta, potrebna za izvajanje nalog. Na obrambnem področju je notranja organizacija delovnih mest urejena z  akti o notranji organizaciji in sistemizaciji ter formacijami delovnih mest (formacija je po 12. točki 5. člena ZObr seznam funkcionalnih in kadrovskih dolžnosti, pogojev za njihovo opravljanje ter potrebnih materialnih sredstev in opreme za vojaško poveljstvo, enoto ali zavod v stalni, mirnodobni in vojni sestavi ter njena kadrovska in materialna popolnitev). Formacija je torej akt, izdan na podlagi zakona. Po 8. odstavku 40. člena ZObr formacijo poveljstev, enot in zavodov določa minister. Formacijska dolžnost je po 4. točki 3. člena ZSSloV določena funkcionalna dolžnost v formaciji poveljstva, enote ali zavoda s predpisanimi kadrovskimi in drugimi pogoji za njeno opravljanje.

10. Odločba o prevedbi na dolžnost vojak operater NSZP začetnik v Oddelku za letalsko navigacijske sisteme 1/2 je bila izdana 26. 8. 2008. V njej je bilo med drugim določeno, da tožnici poleg dodatkov, določenih v odločbi, pripadajo tudi drugi dodatki v višini in pod pogoji, določenimi s predpisi, ki veljajo na obrambnem področju. Za formacijsko dolžnost, na katero je bila razporejena s prevedbo, v novi formaciji (I) SIS1914-08-NEPRV z veljavnostjo od 1. 8. 2008 dodatek na podlagi drugega odstavka 59. člena ZSSloV ni predviden.

11. Po tretjem odstavku 16. člena Zakona o javnih uslužbencih (ZJU, Ur. l. RS št. 56/2002 in naslednji) delodajalec javnemu uslužbencu ne sme zagotavljati pravic v večjem obsegu, kot je določeno z zakonom, podzakonskim predpisom ali s kolektivno pogodbo. Na podlagi te določbe je tožena stranka ob sprejemu nove formacije lahko preverila upravičenost zaposlenih na posameznih formacijskih dolžnostih do dodatkov, ki so jih doslej prejemali (tožena stranka je namreč neprerekano trdila, da tožnici že na samem začetku dodatek ni bil upravičeno priznan). S sklepom Vlade RS so bile samo okvirno določene formacijske dolžnosti, na katerih se ta dodatek priznava. Če je v konkretnem primeru tožena stranka ugotovila, da formacijske dolžnosti, na kateri je bila razporejena tožnica (oziroma bo razporejena po prevedbi), sklep Vlade RS ne pokriva, je lahko dodatek prenehala izplačevati.

12. Na vprašanje, zaradi katerega je bila revizija dopuščena, je zato mogoče odgovoriti, da se tožnici dodatek v višini 20% ni prenehal izplačevati zato, ker bi odločbo o priznanju dodatka razveljavila odločba o prevedbi, ampak zato, ker tožena stranka dolžnosti, na katero je razporejena tožnica (pred prevedbo in po njej), ne šteje za dolžnost, ki bi jo z upoštevanjem drugega odstavka 59. člena ZSSloV pokrival Sklep Vlade RS. Razlog za prenehanje izplačevanja dodatka ni bila prevedba sama, pač pa nova določitev formacijskih dolžnosti, na katerih se v skladu s sklepom Vlade RS prizna povečanje plače. V kolikor bi bilo ugotovljeno, da formacijska dolžnost, na katero je bila razporejena tožnica, sodi v enoto ali podenoto formacijskih dolžnosti pilotov, letalsko tehničnega osebja, kontrole letenja in nadzora zračnega prostora, vojaških potapljačev in pirotehnikov ter specialistov v enoti za specialno delovanje ali katerih opravljanje zahteva posebna znanja in povečane obremenitve, brez njihove popolnitve pa ni mogoče zagotoviti delovanja enote ali drugih enot, oborožitvenega, bojnega ali drugega vojaškega sistema, dodatek ne bi bil upravičeno ukinjen. Ker pa to ni ugotovljeno (niti ni bilo zatrjevano, čeprav je tožena stranka v odgovoru na tožbo natančno pojasnila, zakaj za formacijsko dolžnost, na kateri je razporejena tožnica, dodatek ne pripada), je odločitev nižjih sodišč, da tožnica do dodatka ni upravičena, pravilna.

13. Ker niso podani z revizijo uveljavljani razlogi, jo je Vrhovno sodišče na podlagi 378. člena ZPP zavrnilo.

ZJU člen 17, 21. ZSPJS člen 48. ZObr člen 40, 40/8, 88, 88/5, 88/5-12. ZSSloV člen 59, 59/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.