VSRS sklep II DoR 242/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-29

Janez Vlaj (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), mag. Rudi Štravs

dopuščena revizija - povrnitev nepremoženjske škode - osebnostne pravice - razžalitev dobrega imena in časti - odgovornost izvedenca - psihiatrično izvedensko mnenje

- ali je pravilna odločitev sodišča druge stopnje, da je bilo ravnanje psihiatra, ki je izdelal psihiatrično poročilo, v katerem je tožnika ocenil za osebnostno moteno osebo z vidika zahtevanih strokovnih standardov korektno in zato ni podlage za njegovo odškodninsko odgovornost;

- ali je pravilna odločitev sodišča druge stopnje, da ni objektivno žaljiva toženčeva ocena tožnika v psihiatričnem poročilu.

- ali je pravilna odločitev sodišča druge stopnje, da je bilo ravnanje psihiatra, ki je izdelal psihiatrično poročilo, v katerem je tožnika ocenil za osebnostno moteno osebo z vidika zahtevanih strokovnih standardov korektno in zato ni podlage za njegovo odškodninsko odgovornost;

- ali je pravilna odločitev sodišča druge stopnje, da ni objektivno žaljiva toženčeva ocena tožnika v psihiatričnem poročilu.

1. Tožnik je od sodišča zahteval, naj razsodi, da mu je toženec dolžan plačati 19.000,00 EUR kot odškodnino za nepremoženjsko škodo, ki mu je nastala zaradi toženčevega posega v njegovo čast in dobro ime. Tožnik je navedel, da je bil toženec avtor psihiatričnega poročila, ki je bilo sicer izdelano za njegovo ženo, da pa je toženec v njem zapisal, da so pri tožniku prisotne psihopatološke motnje in paranoidna problematika. Tožnik je navedel, da je bilo mnenje izdelano nestrokovno in da so ga navedbe v psihiatričnem poročilu močno prizadele.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo. Odločilo je, da je bilo poročilo naročeno za potrebe pridobitve dodatka za pomoč in postrežbo za tožnikovo ženo in da je bil tožnik v tem poročilu omenjen v okviru družinske anamneze. Navedlo je, da je bilo poročilo napisano nejasno, saj poleg dejstva o možganski kapi tožnikove žene opisuje tudi preteklost družine, plačevanje oskrbnine s strani vnukinje, takratno stanje tožnikove žene v domu starejših občanov, predlog za postavitev skrbnika, ki bi urejal materialne koristi in pravice tožnikove žene in tožnika ter zraven še navodilo o prodaji vinograda za pokrivanje stroškov domskega bivanja za oba partnerja. Sodišče je ugotovilo, da je toženec dopisal še dva odstavka o anamnezi tožnika in ugotovil, da bi bila najboljša rešitev za tožnika domsko varstvo. Sodišče prve stopnje oceni, da gre za strokovno mnenje toženca, da ga toženec ni napisal z žaljivim namenom in da zato ni podlage za njegovo odškodninsko odgovornost.

Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in je sodbo sodišča prve stopnje potrdilo. Navedlo je, da je toženec napisal sporno poročilo kot dolgoletni specialist na podlagi pogovora s tožnikom, sosedi ter anamneze svojcev, da je poročilo strokovno in ni žaljivo ter da nestrinjanje z njim ne pomeni nedopustnosti ravnanja.

3. Zoper takšno odločitev tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije. Poudarja, da nekajminutni razgovor toženca  z njim ne more bit zadostna podlaga za oceno o njegovih osebnostnih motnjah. Poudarja, da se je počutil prizadetega in ogroženega, saj označba, da je osebnostno motena oseba z obstojem psihopatoloških paranoidnih motenj predstavlja degradacijo njegove integritete. Zato predlaga, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanj: ali ravnanje psihiatra, ki je izdelal psihiatrično poročilo, v katerem je tožnika ocenil za osebnostno moteno osebo, pri čemer je poročilo izdelal zgolj na podlagi izjav sorodnikov ter sosedov, za katere je vedel, da so s tožnikom sprti, ustreza pravnemu standardu nedopustnega ravnanja, ki je podlaga za njegovo odškodninsko odgovornost in ali je objektivno žaljiva toženčeva ocena tožnika v psihiatričnem poročilu, v katerem ga označi za moteno osebo, navaja, da ima tožnik že leta težave zaradi občutja ogroženosti, da naj bi tožnik navajal o različnih prisluškovanjih, kar je po toženčevem mnenju psihopatološka motnja, da naj bi bile pred leti prisotne psihične motnje patološke ljubosumnosti in pogosti posledični konflikti, kar je po njegovem paranoidna problematika, navede, da gre pri njem za osebnostne motnje in da bi bila zanj boljša domska oskrba, pri čemer je predlagal tudi postavitev skrbnika.

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da je glede v izreku navedenih pravnih vprašanj izpolnjen pogoj za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je revizijo na podlagi tretjega odstavka 367.c člena ZPP dopustilo.

ZPP člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3. OZ člen 131, 179.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.