VSRS sklep II DoR 53/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-04-13

Anton Frantar (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - POGODBENO PRAVO - DENACIONALIZACIJA

predlog za dopustitev revizije - lastninska pravica na nepremičnini - pridobitev lastninske pravice - denacionalizacija - vrnitev premoženja v naravi - prepoved razpolaganja s premoženjem, ki je predmet vrnitve - res extra commercium - stvar, ki ni v pravnem prometu - ničnost pogodbe - prirejenost postopkov - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Ničnost pogodbe zaradi kršitve 88. člena ZDen.

Vprašanje obveznosti vrnitve v naravi ne more biti predhodno vprašanje v pravdi.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožnikov zahtevek, naj ugotovi ničnost prodajne pogodbe, ki so jo 20. 12. 2005 sklenili Občina ... kot prodajalka parcele številka 558/40, k. o. ... ter A. A. in B. B. kot kupca. Ničnostni zahtevek je tožnik utemeljeval s kršitvijo določbe 88. člena Zakona o denacionalizaciji. Trdil je, da je vložil zahtevek za denacionalizacijo prej navedene nepremičnine, zato Občina ... kot denacionalizacijska zavezanka z njo ne bi smela razpolagati.

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo. Samo je namreč rešilo predhodno vprašanje o tem, ali obstoji dolžnost vrnitve sporne nepremičnine v naravi in sicer tako, da je nanj odgovorilo nikalno: na zemljišču je bil ob uveljavitvi Zakona o denacionalizaciji zgrajen trajni objekt, ki ni bil v lasti denacionalizacijskega upravičenca (tožnika), kar predstavlja skladno z določbo drugega odstavka 32. člena istega zakona oviro za vrnitev v naravi.

3. Sodišče druge stopnje je sodbo prvostopenjskega sodišča spremenilo tako, da je tožbenemu zahtevku ugodilo. Njegovo stališče je, da je prvostopenjsko sodišče kršilo načelo prirejenosti postopkov, ko je samo odločilo o ovirah za denacionalizacijo v naravi. Poudarilo je, da bi o tem lahko odločil le upravni organ, pred katerim teče denacionalizacijski postopek. Dokler upravni organ o tem ne odloči, vrnitev v naravi ni mogoča, razen, če denacionalizacijski upravičenec namesto denacionalizacije v naravi zahteva denacionalizacijo v obliki odškodnine. Do tedaj je promet z nepremičnino prepovedan.

4. Predlog za dopustitev revizije zoper sodbo drugostopenjskega sodišča je glede triintridesetih pravnih vprašanj vložila Občina ... Iz njenih vprašanj izhaja pričakovanje, da bo Vrhovno sodišče v dopuščeni reviziji presodilo, ali je bil sploh podan tožnikov pravni interes za ničnostno tožbo; ali je bila v koliziji pravic tožnika in tožencev kršena ustavno varovana lastninska pravica kupcev in sporne prodajne pogodbe; ali je bilo kršeno načelo prirejenosti postopkov; ali je bila pravilno uporabljena določba 88. člena Zakona o denacionalizaciji glede na dobro vero kupcev in glede na določbe Zakona o zemljiški knjigi; ali so bili kršeni procesni predpisi z ugotovitvijo dejanskega stanja v nasprotju z listinskimi dokazi, ki niso bili prerekani in z napačnim povzemanjem vsebine listinskih dokazov ter ali je bilo napačno uporabljeno pravilo o dokaznem bremenu.

5. Predpostavke za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku niso podane. Predlog za dopustitev revizije je zato Vrhovno sodišče v skladu s prvim in drugim odstavkom 367. c člena istega zakona zavrnilo.

ZDen člen 32, 88. ZPP člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/1, 367c/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.