TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS sklep I R 139/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-12-10

Anton Frantar (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), Janez Vlaj

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sodišča

Zgolj okoliščina, da je pri pristojnem sodišču potekal spor, v zvezi s katerim naj bi tožniku nastala škoda, ob trditvah, da je škodo povzročila toženka, ni razlog za razumen dvom stranke v nepristranskost sodišča in zato ne more predstavljati utemeljenega razloga za delegacijo pristojnosti.

1. Tožnik je predlog za delegacijo pristojnosti oprl na trditev, da je podan dvom v objektivno nepristranskost sedaj pristojnega sodišča, ker je bil postopek, v katerem naj bi tožniku nastala sporna škoda, voden pred tem sodiščem.

3. V skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče tudi na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge v skladu z navedeno zakonsko določbo spada tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki zagotavlja izključitev vsakega razumnega dvoma strank v nepristranskost odločanja pristojnega sodišča.

4. Iz tožbenih trditev je razvidno, da naj bi pri Okrajnem sodišču v Domžalah tožnik izgubil spor zaradi motenja posesti, v katerem ga je zastopa sedanji toženec. V sedanjem sporu tožnik odškodninsko toži svojega nekdanjega zastopnika, ker naj ta ne bi na naroku uveljavljal procesne kršitve, zaradi česar naj bi tožnik izgubil spor. Delegacija pristojnosti predstavlja izjemo glede na splošne zakonske določbe o pristojnosti, izjemo pa je treba razlagati restriktivno. Zgolj okoliščina, da je pri pristojnem sodišču potekal spor, v zvezi s katerim naj bi tožniku nastala škoda, ob trditvah, da je škodo povzročila toženka, ni razlog za razumen dvom stranke v nepristranskost sodišča in zato ne more predstavljati utemeljenega razloga za delegacijo pristojnosti. Zaradi tega je Vrhovno sodišče tožnikov predlog zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 126/2015, enako tudi III DoR 135/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-11-17

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), mag. Marijan Debelak

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - zavarovalni posrednik - provizija - plačilo provizije

Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa 367.a člen Zakona o pravdnem postopku, je sodišče predlog tožnice v skladu z drugim odstavkom 367.c  člena ZPP zavrnilo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevki (spor je izšel iz izvršbe) za plačilo provizije zavarovalnemu posredniku, saj je presodilo, da Zakon o zavarovalništvu (ZZavar) ne določa „prisilnega“ plačila premije v primerih, ko zavarovalnica in zavarovalni posrednik nimata (več) sklenjene pogodbe o zavarovalnem posredovanju. Pritožbeno sodišče je zavrnilo pritožbo tožnice in potrdilo izpodbijano sodbo.

2. Tožnica je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa 367.a člen Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče predlog tožnice v skladu z drugim odstavkom 367.c  člena ZPP zavrnilo.

ZZavar člen 224. ZPP člen 367a, 367c, 367c/2.

Opr. št: III DoR 135/2015, ECLI:SI:VSRS:2015:III.DOR.135.2015

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 115/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-11-17

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije bistvena kršitev določb pravdnega postopka - aktivna legitimacija - odškodninski spor

1. Sodišče prve stopnje je v celoti zavrnilo primarni in podredni tožbeni zahtevek za plačilo odškodnine zaradi napak plovila, ker aktivna legitimacija ni bila podana. Sodišče prve stopnje je namreč ugotovilo, da tožnica ni bila lastnica spornega plovila, medtem ko svojega upravičenja za uveljavljanje odškodninskega zahtevka  preko svojega statusa leasingojemalke ni izkazala. Pritožbeno sodišče je zavrnilo pritožbo tožnice in potrdilo izpodbijano sodbo.

2. Tožnica je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa 367.a člen Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče predlog tožnice v skladu z drugim odstavkom 367.c  člena ZPP zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III Ips 100/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-28

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), mag. Marijan Debelak, dr. Miodrag Đorđević, mag. Rudi Štravs

dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - glavnica - kapitalizirane obresti - gospodarski spor - zavrženje revizije

Obresti, ki se uveljavljajo poleg glavnice, so stranska terjatev ne glede na to, ali se uveljavljajo od glavnice opisno s časovno opredelitvijo ali v kapitaliziranem znesku.

Vsaka stranka nosi sama svoje stroške revizijskega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je ohranilo v veljavi sklep o izvršbi, s katerim je bilo toženi stranki naloženo plačilo 156.484,73 EUR glavnice, 93.024,81 EUR obresti ter plačilo stroškov izvršilnega postopka.

2. Sodišče druge stopnje je prvostopenjsko sodbo potrdilo.

3. Tožena stranka vlaga revizijo zoper sodbo sodišča druge stopnje zaradi zmotne uporabe materialnega prava. Predlaga, da Vrhovno sodišče reviziji ugodi ter sodbi sodišč druge in prve stopnje spremeni tako, da tožbeni zahtevek zavrne.

5. Revizija je v gospodarskih sporih dovoljena le, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 200.000,00 EUR (490. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP) ali če jo na predlog stranke dopusti Vrhovno sodišče (tretji odstavek 367. člena ZPP).

6. Na podlagi 39. člena ZPP se kot vrednost spornega predmeta vzame samo vrednost glavnega dela zahtevka. Obresti, pravdni stroški, pogodbena kazen in druge postranske terjatve se ne upoštevajo, če se ne uveljavljajo kot glavni zahtevek. Obresti, ki se uveljavljajo poleg glavnice, so stranska terjatev ne glede na to, ali se uveljavljajo od glavnice opisno s časovno opredelitvijo ali v kapitaliziranem znesku.(1)

7. Terjatev v višini 249.509,54 EUR, ki je bila pravnomočno naložena toženi stranki v plačilo, je sestavljena iz dveh delov, in sicer iz glavnice v višini 156.484,73 EUR in iz obračunanih zamudnih obresti v višini 93.024,81 EUR. Ker vrednost glavnega dela zahtevka, ki znaša 156.484,73 EUR, ne presega revizijskega praga iz 490. člena ZPP in ker tožena stranka ni izkazala, da bi bila revizija dopuščena, ta ni dovoljena, zato jo je Vrhovno sodišče na podlagi 377. člena ZPP zavrglo.

8. Na podlagi prvega odstavka 154. člena v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP je Vrhovno sodišče odločilo, da tožena stranka sama krije stroške revizije, tožeča stranka pa stroške odgovora na revizijo, saj ta v tem sporu ni bil potreben (prvi odstavek 155. člena ZPP).

Op. št. (1): Tako tudi odločbe Vrhovnega sodišča II Ips 199/2008 z dne 6. 3. 2008, III Ips 157/2008 z dne 8. 3. 2011 in II Ips 309/2012 z dne 6. 6. 2013.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 251/2005, enako tudi II Ips 889/2007, II Ips 766/2006, II Ips 559/2007
VSRS sklep III DoR 133/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-11-17

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

dopuščena revizija - uprava družbe - odpoklic predsednika uprave družbe - veljavnost sklepa nadzornega sveta - ničnost - izpodbojnost

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja, ali je pritožbeno sodišče zmotno uporabilo materialno pravo, ko je odločilo o nesklepčnosti tožbe, vezane na uveljavljanje neveljavnosti sklepa o odpoklicu predsednika uprave iz 268. člena ZGD-1, ker je tožnik ob zatrjevanju nezakonitosti tega sklepa uveljavljal njegovo razveljavitev (ne pa ničnost).

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja, ali je pritožbeno sodišče zmotno uporabilo materialno pravo, ko je odločilo o nesklepčnosti tožbe, vezane na uveljavljanje neveljavnosti sklepa o odpoklicu predsednika uprave iz 268. člena ZGD-1, ker je tožnik ob zatrjevanju nezakonitosti tega sklepa uveljavljal njegovo razveljavitev (ne pa ničnost).

1. Sodišče druge stopnje je na podlagi 268. člena Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1) pravnomočno zavrnilo tožbeni zahtevek za razveljavitev sklepa nadzornega sveta toženke o odpoklicu tožnika kot predsednika uprave.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije.

3. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) izpolnjeni glede ustrezno preoblikovanega pravnega vprašanja, navedenega v izreku sklepa, saj revizijsko sodišče o njem še ni odločalo. Revizijo je zato glede tega vprašanja dopustilo.

ZPP člen 367a, 367a/1. ZGD-1 člen 268. OZ člen 86.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III R 41/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-12-09

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

spor o pristojnosti - stvarna pristojnost - gospodarski spor - zbornica kot stranka v postopku

V obravnavni zadevi ne gre za gospodarski spor, saj tožeča stranka kot zbornica ni oseba iz 1. točke prvega odstavka 481. člena ZPP. Med izrecno naštetimi pravnimi osebami (gospodarska družba, zavod, zadruga, država, samoupravna lokalna skupnost) ni zbornice. Prav tako ne gre za gospodarski spor na podlagi 482., 483. ali 484. člena ZPP.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče na Ptuju.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani (Centralni oddelek za verodostojno listino) je s sklepom VL 65187/2015 z dne 1. 10. 2015 razveljavilo sklep o izvršbi z dne 29. 5. 2015 v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba, in sklenilo, da bo o zahtevku in stroških v pravdnem postopku odločalo Okrožno sodišče na Ptuju.

2. Okrožno sodišče na Ptuju je sprožilo spor o pristojnosti (prvi odstavek 24. člena in drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP). Meni, da je za odločanje v tem sporu podana stvarna in krajevna pristojnost Okrajnega sodišča na Ptuju.

3. Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče na Ptuju.

4. V obravnavni zadevi ne gre za gospodarski spor, saj tožeča stranka kot zbornica ni oseba iz 1. točke prvega odstavka 481. člena ZPP. Med izrecno naštetimi pravnimi osebami (gospodarska družba, zavod, zadruga, država, samoupravna lokalna skupnost) ni zbornice. Prav tako ne gre za gospodarski spor na podlagi 482., 483. ali 484. člena ZPP.

5. Pristojnost okrožnega sodišča v konkretni zadevi tudi ni utemeljena s katerim drugim kriterijem iz drugega odstavka 32. člena ZPP, kakor tudi ne z vrednostjo spornega predmeta, ki ne presega 20.000 EUR. Za določitev stvarne pristojnosti se zato uporabi splošno pravilo prvega odstavka 30. člena ZPP, po katerem je za sojenje pristojno okrajno sodišče. Upoštevaje krajevno pristojnost (48. člen ZPP v zvezi s prvim odstavkom 47. člena ZPP) je to Okrajno sodišče na Ptuju. Tožena stranka ima sedež na območju katastrske občine Ptuj, ki spada v območje sodnega  okraja Ptuj in s tem v območje Okrajnega sodišča na Ptuju.

ZPP člen 24, 24/1, 25, 25/2, 30, 3071, 32, 32/2, 481, 481/1-1, 482, 483, 484.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III Ips 133/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-11-25

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Ana Božič Penko, mag. Marijan Debelak, dr. Miodrag Đorđević

dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - gospodarski spor - zavrženje revizije

Ker vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe, ki znaša 93.385,88 EUR, ne presega mejne vrednosti iz 490. člena ZPP in ker tožeča stranka ni izkazala, da bi bila revizija dopuščena, le-ta ni dovoljena.

Tožeča stranka krije sama svoje stroške revizijskega postopka.

1. Tožeča stranka je vtoževala plačilo t.i. super rabata, ki naj bi ji pripadal na podlagi poslovnega sodelovanja s toženo stranko glede na dosežen promet.

2. Sodišče prve stopnje je sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani opr. št. VL 51464/2013 z dne 10. 4. 2013 v celoti razveljavilo in tožbeni zahtevek tožeče stranke (za plačilo 93.385,88 EUR z zamudnimi obrestmi) zavrnilo. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožeča stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila revizijo.

4. Revizija je bila vročena toženi stranki, ki v odgovoru predlaga njeno zavrženje.

6. Revizija je v gospodarskih sporih dovoljena le, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 200.000,00 EUR (490. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP) ali če jo na predlog stranke dopusti Vrhovno sodišče (tretji odstavek 367. člena ZPP, prvi odstavek 38. člena ZPP).

7. Ker vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe, ki znaša 93.385,88 EUR, ne presega mejne vrednosti iz 490. člena ZPP in ker tožeča stranka ni izkazala, da bi bila revizija dopuščena, le-ta ni dovoljena.

8. Vrhovno sodišče je nedovoljeno revizijo tožeče stranke zavrglo na podlagi 377. člena ZPP, ker tega v mejah svojih pravic ni storilo že sodišče prve stopnje.

9. Na podlagi prvega odstavka 165. člena ZPP je Vrhovno sodišče odločilo tudi o stroških revizijskega postopka. Tožeča stranka v revizijskem postopku ni uspela, zaradi česar po prvem odstavku 154. člena ZPP sama krije svoje stroške revizijskega postopka.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 142/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-12-09

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

predlog za dopustitev revizije - obvezne sestavine predloga - opredelitev pomembnega pravnega vprašanja - opredelitev bistvenih kršitev določb pravdnega postopka - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Z zakonom so določene stroge zahteve po obveznih sestavinah predloga za dopustitev revizije, ki jim toženec ni zadostil. V predlogu namreč ni natančno in konkretno navedel okoliščin, ki bi kazale na pomembnost zatrjevanih kršitev postopka oziroma spornega pravnega vprašanja, niti ni konkretizirano izkazal odstopa od sodne prakse oziroma njenega neobstoja.

1. V obravnavanem sporu je sodišče prve stopnje ugodilo tožbenemu zahtevku za plačilo 10.358,70 EUR s pripadki (spor je izšel iz izvršbe) (II. točka izreka). Po nasprotni tožbi je delno zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev ničnosti splošnih pogojev tožnice (III. točka izreka), delno pa ga je zavrglo (IV. točka izreka). Prav tako je zavrnilo odškodninski zahtevek (po nasprotni tožbi) za plačilo 10.000,00 EUR (V. točka izreka). Pritožbeno sodišče je pritožbo toženca zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Toženec je pri Vrhovnem sodišču podal predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje.

3. V skladu s četrtim odstavkom 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito. Zatrjevane kršitve postopka mora opisati natančno in konkretno, na enak način mora izkazati obstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse.

4. Z zakonom so določene stroge zahteve po obveznih sestavinah predloga za dopustitev revizije, ki jim toženec ni zadostil. V predlogu namreč ni natančno in konkretno navedel okoliščin, ki bi kazale na pomembnost zatrjevanih kršitev postopka oziroma spornega pravnega vprašanja, niti ni konkretizirano izkazal odstopa od sodne prakse oziroma njenega neobstoja.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III R 38/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-12-09

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

spor o pristojnosti - gospodarski spor - spor med gospodarsko družbo in samostojnim podjetnikom posameznikom - stvarna pristojnost

Pravdni stranki v obravnavanem sporu sta gospodarska družba in samostojni podjetnik posameznik, zaradi česar gre za gospodarski spor, v katerem je za odločanje stvarno pristojno okrožno sodišče.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče na Ptuju.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani (COVL) je s sklepom o izvršbi na podlagi verodostojne listine VL 90893/2015 z dne 30. 7. 2015 dovolilo predlagano izvršbo. Po ugovoru dolžnika je s sklepom VL 90893/2015 z dne 7. 9. 2015 sklep o izvršbi razveljavilo v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba, ter odločilo, da bo v nadaljnjem pravdnem postopku o zahtevku in stroških odločalo Okrajno sodišče na Ptuju.

2. Okrajno sodišče na Ptuju, kateremu je bila zadeva odstopljena v reševanje po pravnomočnosti sklepa, je sprožilo spor o pristojnosti (25. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP, v zvezi s prvim odstavkom 24. člena ZPP). Meni, da je za odločanje pristojno tretje sodišče, in sicer Okrožno sodišče na Ptuju, saj v zadevi kot pravdni stranki nastopata gospodarska družba in samostojni podjetnik posameznik, zaradi česar gre za gospodarski spor, v katerem je za odločanje pristojno okrožno sodišče.

3. Na podlagi določbe 2. točke prvega odstavka 481. člena ZPP v sporih iz pravnih razmerij, ki so nastala med samostojnimi podjetniki posamezniki v zvezi z opravljanjem njihove pridobitne dejavnosti in osebami iz 1. točke istega člena, med katerimi so tudi gospodarske družbe, veljajo pravila o postopku v gospodarskih sporih. Za sojenje v slednjih so ne glede na vrednost spornega predmeta stvarno pristojna okrožna sodišča (7. točka drugega odstavka 32. člena ZPP).

4. Pravdni stranki v obravnavanem sporu sta gospodarska družba in samostojni podjetnik posameznik, zaradi česar gre za gospodarski spor, v katerem je za odločanje stvarno pristojno okrožno sodišče. V skladu s pravili o splošni krajevni pristojnosti je to Okrožno sodišče na Ptuju, kjer ima glede na navedbe v predlogu za izvršbo toženec (dolžnik) svoje stalno prebivališče (46. in 47. člen ZPP). Iz znanih okoliščin spora namreč ne izhaja drugačna stvarna ali (izključna) krajevna pristojnost.

5. V skladu z drugim odstavkom 25. člena ZPP je Vrhovno sodišče odločilo, da je za nadaljnje odločanje v tej zadevi krajevno pristojno Okrožno sodišče na Ptuju.

ZPP člen 25, 25/2, 32, 32/2-7, 46, 47, 481, 481/1-2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III R 36/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-11-25

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poročevalec), mag. Marijan Debelak

nujna delegacija pristojnosti - izločitev vseh sodnikov pristojnega sodišča

Iz sklepov Su 582/2015 z dne 2. 6. 2015, 18. 6. 2015 in 2. 9. 2015 izhaja, da so bili v tej zadevi izločeni že vsi drugi okrožni sodniki Okrožnega sodišča na Ptuju, in sicer zaradi izločitvenega razloga po šesti točki 70. člena ZPP. Predlagatelj pa je  zaradi dobrega poznanstva z drugim tožencem in sodelovanja s prvim tožencem predlagal tudi svojo izločitev.

Ker zaradi izkazanih okoliščin Okrožno sodišče na Ptuju ne more postopati (66. člena ZPP), se kot drugo stvarno pristojno sodišče določi Okrožno sodišče v Mariboru.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Mariboru.

1. Predsednik Okrožnega sodišča na Ptuju je predlagal svojo izločitev v gospodarskem sporu Pg 42/2015, ki se vodi pred Okrožnim sodiščem na Ptuju, in sicer iz razloga dobrega poznanstva z drugim tožencem kot nekdanjim sodelavcem. Prvi toženec v tej zadevi pa naj bi kot odvetnik zagovarjal stranke v večih kazensko-preiskovalnih zadevah, katere obravnava predlagatelj za izločitev.

2. Ker je predsednik Okrožnega sodišča na Ptuju iz nadaljnjega obravnavanja že izločil preostale sodnike tega sodišča, je predlagatelj na podlagi 66. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) predlagal določitev drugega stvarno pristojnega sodišča z območja Višjega sodišča v Mariboru.

3. Poleg tega je Višje sodišče v Mariboru s sklepom Su 42/2015-31 z dne 8. 9. 2015 ugodilo predlogu za izločitev predsednika Okrožnega sodišča na Ptuju ter zadevo odstopilo v reševanje Vrhovnemu sodišču.

5. Iz sklepov Su 582/2015 z dne 2. 6. 2015, 18. 6. 2015 in 2. 9. 2015 izhaja, da so bili v tej zadevi izločeni že vsi drugi okrožni sodniki Okrožnega sodišča na Ptuju, in sicer zaradi izločitvenega razloga po šesti točki 70. člena ZPP. Predlagatelj pa je  zaradi dobrega poznanstva z drugim tožencem in sodelovanja s prvim tožencem predlagal tudi svojo izločitev. Višje sodišče v Mariboru je s sklepom Su 42/2015-31 z dne 8. 9. 2015 njegovemu predlogu ugodilo, prav tako iz izločitvenega razloga po šesti točki 70. člena ZPP.

6. Ker zaradi izkazanih okoliščin Okrožno sodišče na Ptuju ne more postopati (66. člena ZPP), se kot drugo stvarno pristojno sodišče določi Okrožno sodišče v Mariboru.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.