TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS sklep II DoR 371/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-01-14

Anton Frantar (preds.), Janez Vlaj (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - materialno procesno vodstvo - pomoč prava neuki stranki - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženec dolžan tožniku plačati znesek 5.374,08 EUR z obrestmi, razvidnimi iz izreka sodbe. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo prvostopenjsko sodbo.

3. Tožnik v predlogu za dopustitev revizije vztraja, da je šlo pri izročitvi denarja tožencu za posojilo in ne varščino. V primeru, če je šlo za varščino, pa sodišči prve in druge stopnje nista pravilno presojali nakazila zavarovalnice (iz naslova avtomobilskega kaska zaradi uničenega avtomobila) toženčevi zunajzakonski partnerki. Meni namreč, da bi morali sodišči to nakazilo upoštevati kot delno nadomestno izpolnitev in mu temu ustrezno vrniti varščino v sorazmernem delu glede na vrednost avtomobila. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, ali je prvostopenjsko sodišče ravnalo zakonito, ko tožnika ne na prvem ne na drugem naroku za glavno obravnavo ni opozorilo na določbo petega odstavka 286.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP (trdi, da v zvezi z navedenim vprašanjem sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, sodna praksa višjih sodišč pa je neenotna in se ob tem sklicuje na zadevo VSL I Cpg 806/2015); ali je sodišče pri določitvi roka za predložitev listin dolžno upoštevati okoliščine posameznega primera (osebne okoliščine in zmožnosti za pridobitev listin) in tožniku odobriti tudi daljši rok, ter ali je bil tožniku v konkretnem primeru določen primeren rok; ali je prvostopenjsko sodišče dolžno v okviru materialnega procesnega vodstva opozoriti prava neuko stranko na pomanjkljivo trditveno podlago glede na dejstvo, da je bila pravna podlaga, ki jo je uporabilo sodišče, drugačna od pravne podlage, ki jo je zatrjeval tožnik v tožbi (trdi, da v zvezi z navedenim vprašanjem sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, sodna praksa višjih sodišč pa je neenotna in se ob tem sklicuje na zadevi VSL I Cpg 973/2012 in VSK Cpg 412/2014); ali je v primeru, če je dana varščina za primer neizpolnitve ali zamude z izpolnitvijo, pravno povsem nepomembno, da je bila obveznost delno izpolnjena, kot nadomestna izpolnitev, in ali se slednja upošteva v smislu vrnitve dela varščine; ter ali je sodišče druge stopnje storilo absolutno bistveno kršitev določb pravdnega postopka s tem, ko je presojo vpliva procesne kršitve na zakonitost in pravilnost sodbe sodišča prve stopnje utemeljilo s tem, da te ugotovitve niso vplivale na pravilnost in zakonitost izpodbijane sodbe.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 343/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-01-14

Anton Frantar (preds.), Janez Vlaj (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - odgovornost delodajalca - škoda, ki jo povzroči delavec tretji osebi pri delu ali v zvezi z delom - podlage odškodninske odgovornosti - protipravnost - športne igre - poškodba pri športu - nogomet - vmesna sodba

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja ali je bilo ravnanje delavca zavarovanca toženke pri storjenem nogometnem prekršku protipravno ravnanje v smislu 131. člena Obligacijskega zakonika?

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja ali je bilo ravnanje delavca zavarovanca toženke pri storjenem nogometnem prekršku protipravno ravnanje v smislu 131. člena Obligacijskega zakonika?

1. Sodišče prve stopnje je z vmesno sodbo razsodilo, da je tožbeni zahtevek tožnika po temelju utemeljen (glede škode, ki mu je nastala pri igranju nogometa na policijskih igrah dne 18. 5. 2007) in sicer na podlagi 147. člena Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ), ki ureja odgovornost delodajalca za škodo, ki jo tretji osebi povzroči delavec pri delu oziroma v zvezi z delom.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo izpodbijano vmesno sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženka je vložila predlog za dopustitev revizije zoper pravnomočno sodbo. Kot pomembni pravni vprašanji obrazloženo izpostavi: ali je bilo ravnanje delavca zavarovanca toženke pri storjenem nogometnem prekršku protipravno ravnanje v smislu 131. člena Obligacijskega zakonika in ali v konkretnem primeru obstoji odškodninska odgovornost zavarovanca toženke stranke za poškodbo tožnika? Zatrjuje odstop od sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, izpostavljenega v predlogu toženke in opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena istega zakona).

ZPP člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3. OZ člen 131, 147.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep VIII Ips 272/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-01-26

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Ivan Robnik (poroč.), Karmen Iglič Stroligo, dr. Mateja Končina Peternel, Marjana Lubinič

dovoljenost revizije - zavrženje revizije - vrednost spornega predmeta

V tej zadevi gre za premoženjski spor, v katerem vrednost spora ne dosega 40.000,00 EUR. Ker revizija tudi ni bila dopuščena, saj tožeča stranka predloga za dopustitev revizije niti ni vložila, je sodišče na podlagi 377. člena (v zvezi s 374. členom) ZPP revizijo kot nedovoljeno zavrglo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je prva toženka dolžna plačati tožeči stranki iz naslova neizplačane plače in drugih izplačil iz delovnega razmerja neto znesek 2.953,50 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi in z obračunom in plačilom davka in prispevkov ter tožeči stranki povrniti stroške postopka. Hkrati je zavrnilo enak podredni zahtevek zoper drugo toženko in tožeči stranki naložilo, da toženi stranki povrne stroške postopka. Ugotovilo je, da med strankami v sporu pisna pogodba o zaposlitvi ni bila sklenjena, toženca sta obstoj pogodbe o zaposlitvi zanikala, tožeča stranka pa obstoja delovnega razmerja pred sodiščem ni izrecno uveljavljala. Ker delovno razmerje med tožečo stranko in tožencema ni bilo ugotovljeno, je tožeča stranka neutemeljeno uveljavljala svojo terjatev iz naslova delovnega razmerja.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka revizijo iz vseh revizijskih razlogov, predlaga njeno razveljavitev in odstop zadeve v reševanju krajevno pristojnemu sodišču splošne pristojnosti.

5. Na podlagi 1. točke 31. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (v nadaljevanju ZDSS-1) je v premoženjskih individualnih delovnih sporih revizija dovoljena po določbah zakona, ki ureja pravdni postopek. Na podlagi 367. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) je revizija dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 40.000,00 EUR, sicer pa le, če jo na predlog stranke dopusti sodišče.

6. V tej zadevi gre za premoženjski spor, v katerem vrednost spora ne dosega 40.000,00 EUR. Ker revizija tudi ni bila dopuščena, saj tožeča stranka predloga za dopustitev revizije niti ni vložila, je sodišče na podlagi 377. člena (v zvezi s 374. členom) ZPP revizijo kot nedovoljeno zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 707/2009, enako tudi VS RS Sklep II Ips 846/2009, VS RS Sklep II Ips 760/2009, VS RS Sklep II Ips 685/2009, VS RS Sklep II Ips 490/2009
VSRS sklep II DoR 363/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-01-21

Anton Frantar (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - pridobitev lastninske pravice - lastninska pravica na premičnini - leasing - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Vrhovno sodišče je zavrnilo predlog za dopustitev revizije, ker niso podani pogoji iz 367.a člena ZPP.

1. Tožnik je v tožbi trdil, da je tožencu pomagal pri razvozu pijač. Ker ni imel svojega vozila naj bi se s tožencem dogovoril, da bo ta zanj „vzel vozilo na leasing“, po prenehanju pogodbe o leasingu pa naj bi toženec prenesel na tožnika lastninsko pravico na avtomobilu. Tožnik je nadalje zatrjeval, da je sam plačal vse obroke v skladu s pogodbo o leasingu.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek glede ugotovitve, da je bil med pravdnima strankama sklenjen dogovor, da postane sporni avtomobil last tožnika. Za takšen pravdni rezultat naj bi bilo odločilno, da je toženec izrecno zanikal sporni dogovor.

3. Pritožbeno sodišče je po opravljeni obravnavi spremenilo prvostopenjsko sodbo tako, da je ugodilo tožbenemu zahtevku. Odločbo je oprlo na ugotovitev, da sta pravdni stranki sklenili veljaven zavezovalni pravni posel v zvezi s pridobitvijo tožnikove lastninske pravice na avtomobilu. Po ugotovitvah sodišča je tožnik deloma z direktnimi plačili, deloma pa z opravljenim delom poplačal celotno ceno avtomobila. Pri tem se je sodišče tudi postavilo na stališče, da je tožnik pridobil lastninsko pravico na avtomobilu v skladu z določbo 61. člena Stvarnopravnega zakonika (v nadaljevanju SPZ), na podlagi toženčeve naknadne pridobitve lastninske pravice na podlagi pogodbe o leasingu, pri čemer je bil avtomobil že predhodno izročen v tožnikovo posest.

4. Toženec v predlogu za dopustitev revizije problematizira dejstvo, da sam v času sklenitve „domnevnega“ dogovora ni imel razpolagalne sposobnosti. S tem v zvezi zastavlja naslednje pravno vprašanje:

- ali je Višje sodišče v Mariboru pri sojenju v pravdni zadevi pravilno uporabilo določilo 61. člena SPZ, ko je institut glede naknadne pridobitve lastninske pravice uporabilo tudi za primer, ko je pridobitelj v času sklepanja zavezovalnega pravnega posla bil seznanjen in je vedel, da prenosnik ni imel pravice s premičnino razpolagati?

6. Vrhovno sodišče je zavrnilo predlog za dopustitev revizije, ker niso podani pogoji iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Ožja obrazložitev tega sklepa ima podlago v drugem odstavku 367.c člena ZPP.

ZPP člen 367a, 367c, 367c/2. SPZ člen 61.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 313/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-02-04

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Rudi Štravs

predlog za dopustitev revizije - pravica uporabe - pridobitev pravice uporabe - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Vrhovno sodišče ugotavlja, da pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena ZPP niso podani. Zato je v skladu s 367.c členom ZPP predlog zavrnilo.

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožnik je zahteval ugotovitev, da je lastnik nepremičnine, ki v naravi predstavlja zemljišče z garažo. To je zgradil tožnik v letu 1966. Skupščina občine Ljubljana – Center je 13. 11. 1965 za gradnjo izdala gradbeno dovoljenje.  Z odločbo z dne  16. 9. 1965 pa je investitorjem podelila pravico do uporabe zemljišč. Po končani gradnji je isti organ izdal še dovoljenje za uporabo.

2. Sodišče prve stopnje je zahtevku ugodilo.

3. Sodišče druge stopnje je toženkino pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Toženec vlaga predlog za dopustitev revizije. Postavlja vprašanje, katerega bistvo je v dilemi, ali so v uvodu navedene odločbe v resnici takšne odločbe, ki so podeljevale pravico uporabe.

Zaveda se, da sta odločitvi nižjih sodišč skladni z obstoječo sodno prakso. Vendar meni, da je ta sodna praksa napačna in da nasprotuje določbi prvega odstavka 37. člena Zakona o prometu z zemljišči in stavbami. To stališče utemeljuje s tem, da pravica uporabe ni mogla biti podeljena s temi odločbami, saj je bila pravica uporabe odvisna od tega, da je bila na zemljišču v družbeni lastnini zgrajena stavba. Zato meni, da bi morala biti pravica uporabe podeljena posebej.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani. Zato je v skladu s 367.c členom ZPP predlog zavrnilo.

ZPP člen 367a, 367a/1, 367c. ZPSZS člen 9.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 365/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-01-28

Anton Frantar (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - pogoji za dopustitev revizije - opredelitev pomembnega pravnega vprašanja - vprašanje, ki ni odločilno za konkretni primer - presplošno vprašanje - neodločilno vprašanje - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Predlagana vprašanja so bodisi presplošna glede na razloge sodišč nižjih stopenj bodisi se ne nanašajo oziroma ne morejo vplivati na zaključek o neobstoju vzročne zveze, ki samostojno utemeljuje izpodbijano sodbo. Ker to pomeni, da nobeno predlagano vprašanje ni pomembno za odločitev o morebitni reviziji, odgovora nanje v revizijskem postopku ni mogoče pričakovati.

1. Tožnik je od toženke zahteval plačilo odškodnine za škodo, ki naj bi mu jo povzročila z nestrokovno opravo naročenega dela na njegovem vozilu (zamenjava zobatega jermena, napenjevalca in vodne črpalke), zaradi česar je moral tožnik zamenjati motor vozila. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo. Med drugim je pojasnilo, da je bil zobati jermen zamenjan strokovno in da pri tem opravilu ni prišlo do poškodbe motorja. Ta tudi ni posledica očitkov, da je bilo vozilo pri toženki štiri dni namesto enega in da je toženka ravnala nepravilno, ko je vozilo zaradi čudnih zvokov motorja brez tožnikove vednosti odpeljala na približno kilometer in pol oddaljen drug servis. Poškodba motorja je nasta(ja)la že (nekaj tisoč kilometrov) pred tem, zato ni v vzročni zvezi z deli toženke.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in prvostopenjsko sodbo potrdilo.

3. Zoper sodbo pritožbenega sodišča tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije glede mnogih vprašanj, ki se nanašajo na postopanje toženke, ki je njegov avtomobil odpeljala na servis, ne da bi ga o tem prej obvestila, da avtomobil oddaja čuden zvok. Pritožbenemu sodišču očita, da je kršilo določbe Obligacijskega zakonika o poslovni odškodninski odgovornosti in ni odgovorilo na njene pritožbene navedbe (360. člen Zakona o pravdnem postopku – v nadaljevanju ZPP). Meni, da sodne prakse revizijskega sodišča o identičnem primeru ni. Popravila vozil so vsakdanji primer sklepanja pogodb, zato je vprašanje kršitve obveznosti seznanitve z okoliščinami, ki niso nujno predmet pogodbe, zelo pomembno.

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da razlogi za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP). Predlagana vprašanja so bodisi presplošna glede na razloge sodišč nižjih stopenj bodisi se ne nanašajo oziroma ne morejo vplivati na zaključek o neobstoju vzročne zveze, ki samostojno utemeljuje izpodbijano sodbo. Ker to pomeni, da nobeno predlagano vprašanje ni pomembno za odločitev o morebitni reviziji, odgovora nanje v revizijskem postopku ni mogoče pričakovati.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 384/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-01-21

Anton Frantar (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - pridobitev lastninske pravice - lastninska pravica na nepremičnini - delitev nepremičnine - izključna lastninska pravica - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Vrhovno sodišče je zavrnilo predlog za dopustitev revizije zato, ker niso podani pogoji iz 367. a člena ZPP.

1. Tožnik je v tožbi trdil, da sta s toženko vknjižena v zemljiški knjigi kot solastnika vsak do 1/2 parcele, št. 979/1 k. o. ... Pravna prednika naj bi si že v 50. letih prejšnjega stoletja nepremičnino razdelila v naravi in nastopila posest v dogovorjenih mejah. Tožnik je zato uveljavljal svojo izključno lastninsko pravico na delu zemljišča, ki ga ima v posesti, in sicer na podlagi priposestvovanja.

2. V postopku pred sodiščem prve stopnje so se tožnikove trditve o dejstvih izkazale za resnične (oz. sploh niso bile sporne) in je sodišče ugodilo tožbenemu zahtevku. Pritožbeno sodišče je zavrnilo toženkino pritožbo proti prvostopenjski sodbi.

3. Toženka je v zvezi s sodbo pritožbenega sodišča predlagala dopustitev revizije. Njeno stališče je, da je tožbeni zahtevek nesklepčen in bi pravdni stranki morali razdeliti nepremičnino, ki je sedaj v solastnini, v nepravdnem postopku. S tem v zvezi predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanja:

- ali je možno priposestvovanje na solastnini, ali je lahko torej eden od solastnikov na podlagi trditve, da je užival točno določen del nepremičnine v solastnini, postal njen izključni lastnik, pri tem pa se sodišče ne ukvarja z vprašanjem lastništva preostalega dela nepremičnine, ki ne obsega zatrjevanega priposestvovanja?

5. Vrhovno sodišče je zavrnilo predlog za dopustitev revizije zato, ker niso podani pogoji iz 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Ožja obrazložitev tega sklepa ima podlago v določbi drugega odstavka 367. c člena ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 158/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-02-10

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

predlog za dopustitev revizije - plačilo sodne takse - posledice neplačila sodne takse - umik predloga za dopustitev revizije

Ker sodna taksa ni bila plačana in niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks, je Vrhovno sodišče v skladu z določbo tretjega odstavka 105.a člena ZPP štelo, da je tožena stranka predlog umaknila.

Šteje se, da je predlog za dopustitev revizije zaradi neplačila sodne takse umaknjen.

1. Sodišče prve stopnje je toženi stranki naložilo plačilo 45.004,27 EUR z zamudnimi obrestmi. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Tožena stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

3. V skladu z določbami Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora biti sodna taksa plačna ob vložitvi predloga za dopustitev revizije, najkasneje pa v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse, v katerem stranko tudi opozori na posledice neplačila (prvi in drugi odstavek 105.a člena ZPP). Če sodna taksa v tem roku ni plačana in niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks, se šteje, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen (tretji odstavek 105.a člena ZPP).

4. Tožena stranka je plačilni nalog za plačilo sodne takse, s katerim ji je bilo naloženo, naj sodno takso za predlog za dopustitev revizije plača v petnajstih dneh, in v katerem je bila opozorjena na posledice neplačila takse, prejela 7. 12. 2015. Sodne takse v petnajstdnevnem roku ni plačala.

5. Ker sodna taksa ni bila plačana in niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks, je Vrhovno sodišče v skladu z določbo tretjega odstavka 105.a člena ZPP štelo, da je tožena stranka predlog umaknila.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 218/2013, enako tudi II DoR 243/2013, II DoR 462/2012, II DoR 159/2013
VSRS sklep III DoR 161/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-02-10

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

dopuščena revizija - denacionalizacija - odškodnina - oblika izplačila odškodnine - neupravičena pridobitev

Revizija se dopusti glede vprašanja ali lahko denacionalizacijski zavezanec za vrnitev stvari iz prvega odstavka 51. člena ZDen, ki je v okviru denacionalizacijskega postopka na podlagi poravnave iz 69. člena ZDen v zvezi s prvim in tretjim odstavkom 42. člena ZDen, da je upravičen do odškodnine v obveznicah po  73. členu ZDen (ker ni bilo dolžnosti vrnitve v naravi), uspešno uveljavlja povračilo plačanega od tožene stranke po splošnih obligacijskih pravilih neupravičene obogatitve, natančneje po 218. členu ZOR (oziroma sedaj 197. členu OZ).

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja:

Ali lahko denacionalizacijski zavezanec za vrnitev stvari iz prvega odstavka 51. člena Zakona o denacionalizaciji, ki je v okviru denacionalizacijskega postopka na podlagi poravnave iz 69. člena Zakona o denacionalizaciji v zvezi s prvim in tretjim odstavkom 42. člena Zakona o denacionalizaciji nekaj plačal, ni pa uspel izkazati, da je upravičen do odškodnine v obveznicah po  73. členu Zakonu o denacionalizaciji (ker ni bilo dolžnosti vrnitve v naravi), uspešno uveljavlja povračilo plačanega od tožene stranke po splošnih obligacijskih pravilih neupravičene obogatitve, natančneje po 218. členu Zakona o obligacijskih razmerjih (oziroma sedaj 197. členu Obligacijskega zakonika)?

1. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku ugodilo in toženi stranki naložilo plačilo 153.387,56 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je prvostopenjsko sodbo potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožena stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo. Predlagateljica je poleg dopuščenega zastavila še eno vprašanje, ki pa je že smiselno zajeto v dopuščenem, zato je Vrhovno sodišče dopustilo le slednjega.

ZDen člen 42, 51, 69, 73. ZOR člen 218. OZ člen 197. ZPP člen 367a, 367a/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 164/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-02-10

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

predlog za dopustitev revizije - nepopolna vloga - priloge - izvod odločbe sodišča druge stopnje - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Tožena stranka predlogu ni priložila izvoda pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje. Vrhovno sodišče je zato predlog za dopustitev revizije zavrglo.

1. Tožena stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

3. V skladu z določbo tretjega odstavka 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora stranka predlogu za dopustitev revizije priložiti izvod pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje. Če ne ravna tako, se predlog za dopustitev revizije zavrže (šesti odstavek 367.b člen ZPP).

4. Tožena stranka predlogu ni priložila izvoda pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje. Vrhovno sodišče je zato predlog za dopustitev revizije zavrglo (šesti odstavek 367.b člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 352/2011, enako tudi II DoR 488/2011, II DoR 434/2011, II DoR 261/2012, II DoR 318/2013