VSRS sodba II Ips 216/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-01-21

Anton Frantar (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko, Karmen Iglič Stroligo, Tomaž Pavčnik

lastninska pravica na premičnini - pridobitev lastninske pravice - dobrovernost

Dobrovernost v kontekstu 64. člena SPZ pomeni, da pridobitelj ne sme vedeti, ali morati vedeti, da prenosnik ni sposoben razpolagati s stvarjo. Še posebej zaradi visoke vrednosti plovila bi se moral toženec nedvomno prepričati o tem, kakšno pravico ima prodajalec na plovilu tudi na podlagi listin, ki bi dokazovale nastanek razpolagalne pravice s stvarjo in se ne bi smel zadovoljiti zgolj z ugotovitvijo, da je prodajalka neposredna posestnica stvari.

Tožena stranka je dolžna v petnajstih dneh povrniti tožeči stranki njene stroške revizijskega postopka v znesku 4.764,00 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo ugodilo tožbenemu zahtevku tako, da je ugotovilo, da je tožnica lastnica plovila Azimut 39, Evolution (leto izdelave 2008, št. šasije ....) ter zavezalo toženca, da mora v petnajstih dneh tožnici izročiti navedeno plovilo.

2. Pritožbeno sodišče je v celoti zavrnilo toženčevo pritožbo proti prvostopenjski sodbi.

3. Toženec je vložil dovoljeno revizijo (drugi odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP) proti sodbi pritožbenega sodišča. Revidentovo stališče je, da je pritožbeno sodišče zmotno uporabilo materialno pravo, ker je ugotovilo, da je tožnica lastnica spornega plovila in ni upoštevalo domneve, da je lastniški posestnik stvari tudi njen lastnik. Poleg tega naj bi bilo zmotno tudi stališče sodišča, da med prodajalko družbo A., d. o. o., in tožencem ni bila sklenjena pogodba o nakupu čolna, za kar obstajajo dokazi in so bili sodišču tudi predloženi. Zmotna pa naj bi bila tudi ugotovitev, da toženec ob nakupu čolna ni bil v dobri veri in da zato niso bili izpolnjeni pogoji za pridobitev lastninske pravice po 64. členu Stvarnopravnega zakonika (v nadaljevanju SPZ).

4. Tožnica je odgovorila na revizijo in zahtevala povrnitev stroškov revizijskega postopka.

6. Po presoji Vrhovnega sodišča je rezultat odločanja pritožbenega sodišča v skladu s pravilno uporabo materialnega prava, pri čemer je posebej pomembno upoštevanje konteksta spornega razmerja pravdnih strank. Bistvena pri pravnem vrednotenju ravnanj pravdnih strank je zato nedvomno tudi znatna vrednost spornega plovila.

7. Ob upoštevanju relevantnih trditev pravdnih strank in ugotovljenega pravnega razmerja med tožnico in A., d. o. o., (neizpolnjena pogodba o leasingu), ne more biti nikakršnega dvoma, da slednja v času s strani toženca zatrjevane prodaje, ni imela pravice razpolagati s spornim plovilom. Toženec bi zato lahko pridobil lastninsko pravico na sporni stvari le ob izpolnitvi predpostavk, ki jih predpisuje 64. člen SPZ. S tem v zvezi pa je pravilna ocena nižjih sodišč, da toženec glede na okoliščine zatrjevanega nakupa plovila ni bil v dobri veri. Dobrovernost v kontekstu 64. člena SPZ pomeni, da pridobitelj ne sme vedeti, ali morati vedeti, da prenosnik ni sposoben razpolagati s stvarjo.(1) Še posebej zaradi visoke vrednosti plovila bi se moral toženec nedvomno prepričati o tem, kakšno pravico ima prodajalec na plovilu tudi na podlagi listin, ki bi dokazovale nastanek razpolagalne pravice s stvarjo in se ne bi smel zadovoljiti zgolj z ugotovitvijo, da je prodajalka neposredna posestnica stvari. Slednja okoliščina ob vsem povedanem tudi ni mogla vzpostavljati videza, da je prodajalka lastniška posestnica plovila in zato ni mogla biti vzpostavljena domneva lastninske pravice iz drugega odstavka 11. člena SPZ.

8. Tožnica je s tožbo uveljavljala predvsem vrnitveni zahtevek. Pri tem je treba upoštevati, da je bila tožnica v razmerju s A., d. o. o., nedvomno vsaj dobroverna posredna lastniška posestnica spornega plovila. V takšnem primeru je vsekakor utemeljen njen vrnitveni zahtevek proti nedobrovernemu tožencu.(2)

9. Zavrnitev revizije ima podlago v 378. členu in prvem odstavku 371. člena ZPP.

10. Odločitev o pravdnih stroških ima podlago v prvih odstavkih 165. in 154. člena ZPP. Tožničini stroški revizijskega postopka so odmerjeni v skladu z Odvetniško tarifo.

Op. št. (1): Primerjaj M. Tratnik, Stvarnopravni zakonik s komentarjem, GV Založba, Ljubljana 2004, str. 323.

Op. št. (2): Primerjaj določbo prvega odstavka 98. člena SPZ.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.