VSRS Sklep I Up 268/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-11-23

Peter Golob (preds.), Marko Prijatelj (poroč.), Nataša Smrekar

sodna taksa za tožbo v upravnem sporu - oprostitev plačila sodne takse - nesubstancirane pritožbene navedbe

Zgolj z nekonkretiziranimi očitki, ki se nanašajo na dejanske ugotovitve sodišča prve stopnje, da je izpodbijani sklep nepravilen in nezakonit, ker nima premoženja in ne dohodkov, da bi lahko plačal sodne takse v tem upravnem sporu, poleg tega pa ima zdravstvene težave, s čimer so povezani še dodatni izdatki, pritožnik ne more izpodbiti točnosti dejanskih zaključkov sodišča prve stopnje, ki so utemeljeni na podatkih GURS (vključno s portalom Prostor) in podatkih zemljiške knjige.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zavrnilo tožnikov predlog za oprostitev plačila sodne takse za tožbo v upravnem sporu zoper odločbo Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, Inšpektorat za kmetijstvo, gozdarstvo, lovstvo in ribištvo, Kmetijska inšpekcija, št. 0611-3823/2014-8 z dne 16. 3. 2015.

2. V obrazložitvi izpodbijanega sklepa sodišče prve stopnje navaja, da je na podlagi  vpogleda v evidence Geodetske uprave RS (v nadaljevanju GURS), vključno s portalom Prostor, in zemljiško knjigo (četrti odstavek 12. člena  Zakona o sodnih taksah, v nadaljevanju ZST-1) ugotovilo, da je tožnik (čeprav tega v izjavi o premoženjskem stanju ni navedel), razen stanovanjske hiše, v kateri živi, tudi izključni lastnik več nepremičnin v katastrski občini X., solastnik nepremičnine na parc. št. ... in izključni lastnik več stavb oziroma delov stavb v tej katastrski občini. Posplošena tržna vrednost vseh navedenih nepremičnin v lasti tožnika po javno dostopnih podatkih na spletnem portalu Prostor znaša 694.657,00 EUR. Tudi upravni spor, v katerem je zaprosil za oprostitev plačila sodne takse, se nanaša na ukrep kmetijskega inšpektorja v zvezi s kmetijskim zemljiščem, katerega lastnik je tožnik, pa ga v izjavi o premoženjskem stanju ni navedel. Sodišče je z vpogledom v zemljiško knjigo sicer ugotovilo, da so na nepremičninah v lasti tožnika vpisane hipoteke, a presodilo, da to za presojo upravičenosti do oprostitve plačila sodne takse ni pravno odločilno. Ker je tožnik v izjavi o premoženjskem stanju navedel neresnične podatke, jo je sodišče ocenilo kot neverodostojno, drugih dokazov, ki bi utemeljevali predlog za oprostitev plačila sodne takse, pa tudi ni predložil.

3. Zoper sklep sodišča prve stopnje tožnik (v nadaljevanju: pritožnik) vlaga pritožbo. Kot navaja uvodoma, sklep sodišča prve stopnje z dne 1. 10. 2015 izpodbija iz vseh pritožbenih razlogov po 338. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in predlaga, da se ga spremeni tako, da se pritožnika v celoti oprosti plačila sodne takse za tožbo.

4. Po presoji Vrhovnega sodišča pritožba ni utemeljena. Pritožnik namreč uvodoma uveljavljanih kršitev po 1. in 2. točki prvega odstavka 75. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) niti ne pojasni. Zgolj z nekonkretiziranimi očitki, ki se nanašajo na dejanske ugotovitve sodišča prve stopnje, da je izpodbijani sklep nepravilen in nezakonit, ker nima premoženja in ne dohodkov, da bi lahko plačal sodne takse v tem upravnem sporu, poleg tega pa ima zdravstvene težave, s čimer so povezani še dodatni izdatki, pa s pritožbo ne more uspeti. Relevantni dejanski zaključki sodišča prve stopnje so namreč utemeljeni na podatkih GURS (vključno s portalom Prostor) in podatkih zemljiške knjige, njihove točnosti pa pritožnik z golim zanikanjem ne more uspešno izpodbiti.

5. Ker pritožbene navedbe niso utemeljene in niso podani razlogi, na katere mora sodišče paziti po uradni dolžnosti, je Vrhovno sodišče na podlagi 76. člena v zvezi s 82. členom ZUS-1 pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.