VSRS Sodba III Ips 111/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-11-22

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Ana Božič Penko, Franc Seljak, mag. Rudi Štravs

OBLIGACIJSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - prodajna pogodba - odgovornost za napake - stvarne napake - znižanje kupnine - ugovor znižanja kupnine zoper zahtevek na plačilo kupnine - nasprotna oblikovalna tožba

Kupec, ki še ni plačal (celotne) kupnine in v pravdi nastopi kot tožena stranka, lahko v primeru, če želi uveljaviti zahtevek na znižanje kupnine, v postopku poda (zgolj) ugovor in mu ni treba vložiti nasprotne oblikovalne tožbe.

II. Tožeča stranka mora v 15 dneh od vročitve te sodbe povrniti toženi stranki njene revizijske stroške v znesku 456,28 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od prvega naslednjega dne po izteku roka za izpolnitev obveznosti, določenega v tej točki izreka.

1. Tožeča stranka je kot prodajalka od tožene stranke kot kupca s tožbenim zahtevkom zahtevala plačilo še neplačanega zneska za dobavljen ležaj za paletirni stroj.

2. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku za plačilo 67,82 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 9. 3. 2013 do 8. 5. 2013. V preostalem delu je tožbeni zahtevek za plačilo 4.067,00 EUR s pripadajočimi zamudnimi obrestmi zavrnilo. Sledilo je ugovoru tožene stranke za znižanje plačila zaradi napake na dobavljenem ležaju.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Pritrdilo je sodišču prve stopnje, da je bila za napako na ležaju odgovorna tožeča stranka, zato je bila tožena stranka skladno z določbo 468. člena Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ) upravičena zahtevati znižanje kupnine. Pojasnilo je, da lahko tožena stranka (kupec) takšno pravico uveljavlja tudi z ugovorom zoper prodajalčev zahtevek za plačilo kupnine.

4. Vrhovno sodišče je s sklepom III DoR 40/2015 z dne 5. 5. 2015 dopustilo revizijo glede vprašanja, ali mora kupec, ki še ni plačal (celotne) kupnine in v pravdi nastopi kot tožena stranka, v primeru, če želi uveljaviti zahtevek na znižanje kupnine, vložiti (nasprotno) oblikovalno tožbo ali zadošča ugovor.

5. Na podlagi navedenega sklepa o dopustitvi revizije je tožeča stranka vložila revizijo zaradi zmotne uporabe materialnega prava (3. točka prvega odstavka 370. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Vrhovnemu sodišču predlaga, da reviziji ugodi, razveljavi drugo in prvostopenjsko sodbo ter tožbenemu zahtevku v celoti ugodi.

6. V odgovoru na revizijo je tožena stranka predlagala njeno zavrnitev.

8. Tožena stranka je pri tožeči stranki 12. 12. 2012 kupila ležaj za paletirni stroj v vrednosti 6.652,80 EUR. Zaračunano kupnino je tožena stranka 21. 3. 2013 poravnala v znesku 2.652,80 EUR, naknadno (dne 18. 6. 2014) pa še v znesku 1.355,94 EUR.

9. Ležaj se je med obratovanjem dne 6. 3. 2013 zdrobil, četudi njegova siceršnja življenjska doba znaša 2-3 leta. Tožeča stranka je bila o napaki obveščena še isti dan po telefonu.

10. Razlog za uničenje ležaja ni bil v nestrokovni montaži ali njegovi neobičajni rabi.

11. Pravice kupca, ki je o napaki pravočasno in pravilno obvestil prodajalca, določa OZ v 468. členu. Kupec lahko (med drugim) zahteva znižanje kupnine, ki bi prodajalcu šla zaradi prodane stvari. Pravico lahko kupec uveljavi tako v primeru, da je kupnino (v celoti) že plačal, kot tudi v primeru, da se plačila brani zaradi napake na prodani stvari. V prvem primeru bo kupec vložil tožbo in od prodajalca zahteval vračilo preveč plačane kupnine. Novejša sodna praksa(1) zagovarja stališče, da mora tožnik v takem primeru poleg dajatvenega zahtevka za vrnitev zneska, za katerega je bila kupnina znižana, vložiti še oblikovalni zahtevek. Z njim mora od sodišča zahtevati, da spremeni obligacijsko razmerje in določi ustrezno kupnino, ob upoštevanju narave napake na stvari. Zgolj dajatven zahtevek v takšnem primeru ne zadošča.(2)

12. Drugačen pa je položaj kupca, kadar se ta brani pred prodajalčevim zahtevkom za plačilo celotne kupnine. Njegov položaj določa drugi odstavek 480. člena OZ, po katerem lahko namreč kupec, ki je pravočasno obvestil prodajalca o napaki, po preteku enoletnega prekluzivnega roka za vložitev tožbe, kot ugovor zoper prodajalčev zahtevek, naj mu plača kupnino, uveljavlja zahtevek za njeno znižanje. Kupec lahko torej v takšnem primeru uveljavlja znižanje plačila kot ugovor proti prodajalčevemu zahtevku za plačilo. Če lahko toženi kupec po izteku roka za vložitev tožbe z ugovorom uveljavlja znižanje kupnine, ni nobenega razumnega razloga, da že pred potekom tega roka ne bi mogel uveljavljati jamčevalnega zahtevka na enak način, to je z ugovorom. Ni namreč logična ureditev, po kateri bi lahko toženi kupec po izteku enoletnega prekluzivnega roka z ugovorom uveljavljal znižanje kupnine, ne bi pa imel te možnosti pred potekom tega roka, upoštevaje, da bi lahko kupec vedno dočakal potek prekluzivnega roka.

13. Zakonsko besedilo 480. člena OZ je jasno in ga ni mogoče razlagati drugače, kot se glasi: kupec se zoper prodajalčev zahtevek na plačilo kupnine lahko brani z ugovorom. Ugovor pomeni vsako procesno dejanje tožene stranke, s katerim ta nasprotuje tožbi oziroma tožbenemu zahtevku.(3)

14. Drugačna razlaga zakona ne mora biti takšna, da bi iz zakona izhajala drugačna posledica, kot izhaja neposredno iz njegovega besedila. Zakon kupcu izrecno omogoča vložitev ugovora zoper zahtevek za plačilo kupnine, takšne jasne zakonske določbe pa ni mogoče obiti s sklicevanjem na neenak procesni položaj kupca, kadar ta nastopa v vlogi tožeče ali tožene stranke. Poleg tega je treba upoštevati, da kupec tako v primeru vložitve nasprotne tožbe kot v primeru podanega materialnopravnega ugovora postavi vsebinsko enak zahtevek, zgolj procesni način njegovega uveljavljanja je drugačen.(4) Zaradi razlike v uveljavljanju pravice za znižanje kupnine (po nasprotni tožbi ali ugovoru) procesni položaj kupca ni prizadet.

15. Ravno tako ni utemeljena revizijska navedba, da je bila trditvena podlaga za utemeljitev ugovora prešibka in je zato tožeči stranki onemogočala učinkovito obrambo v zvezi z ugotavljanjem vrednosti ležaja. Kot je že pojasnjeno, je ugovor znižanja kupnine materialnopravni ugovor, ki ga sodišče presoja le v mejah navedb (in dokazov) stranke. V konkretnem primeru je tožena stranka ugovarjala plačilu preostalega zneska kupnine z navedbo, da se je kupljeni ležaj po treh mesecih uporabe zaradi stvarne napake zdrobil in da ga po tem času ni mogla več uporabljati. Pojasnila je, kakšna je sicer življenjska doba ležaja in s sklicevanjem na razmerje med dobo uporabe konkretnega ležaja in siceršnjo življenjsko dobo takšnih ležajev utemeljevala svoj zahtevek za znižanje kupnine.(5) Razumljivo je, da zdrobljen ležaj nima nove vrednosti, zato tudi ugotavljanje le-te ni bilo potrebno. Po določbi 478. člena OZ se sicer kupnina zniža v razmerju med vrednostjo stvari brez napake in vrednostjo stvari z napako ob sklenitvi pogodbe. Navedenega kriterija znižanja kupnine pa ni mogoče uporabiti za primer, ko je kupljena stvar po določenem času rabe zaradi napake stvari postala nerabna in brez kakršnekoli vrednosti.

16. Za odločitev o jamčevalnem zahtevku za znižanje kupnine sta pomembni dejstvi obstoja in vzroka napake ter njenega pravočasnega in pravilnega grajanja. Tega se je zavedala tudi tožeča stranka, ki je v odgovor na navedbe tožene stranke podala ustrezna pojasnila oziroma trditve. Odločitev sodišča, ki je ugodilo ugovoru tožene stranke in od nje ni terjalo postavitve nasprotne tožbe, pa za tožečo stranko ni predstavljala sodbe presenečenja. O slednji je namreč mogoče govoriti le takrat, kadar bi sodišče sprejelo odločitev, ki bi temeljila na novi pravni oceni, z vidika katere bi bila za odločitev v sporu bistvena druga dejstva in dokazi, ki jih stranka v pričakovanju drugačne pravne ocene ne bi navajala, ker je tudi ob potrebni skrbnosti ne bi ocenila kot bistvene.(6) Dejstva napake kupljenega blaga in njenega grajanja je potrebno za ugoditev jamčevalnemu zahtevku ugotavljati neodvisno od tega, ali se ta uveljavlja z nasprotno tožbo ali z ugovorom. Da je pravico znižanja kupnine mogoče uveljaviti (tudi) z ugovorom, je bilo ob izdaji izpodbijane sodbe pogosto stališče sodne prakse(7) in je zato tožeča stranka na takšno procesno situacijo morala računati. Njeno pričakovanje, na katerega se sklicuje v reviziji, da sodišče ugovora tožene stranke zaradi nepravilnega uveljavljanja ne bo upoštevalo, pa je bilo neutemeljeno.

17. Odgovor na dopuščeno vprašanje se tako glasi, da lahko kupec, ki še ni plačal (celotne) kupnine in v pravdi nastopi kot tožena stranka, v primeru, če želi uveljaviti zahtevek za znižanje kupnine, v postopku poda (zgolj) ugovor in mu ni treba vložiti nasprotne oblikovalne tožbe.

18. Ker razlogi, zaradi katerih je bila revizija vložena, niso podani (371. člen ZPP), je Vrhovno sodišče revizijo na podlagi 378. člena ZPP kot neutemeljeno zavrnilo.

Odločitev o stroških revizijskega postopka

19. Na podlagi prvega odstavka 154. člena v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP je Vrhovno sodišče odločilo, da tožeča stranka sama krije svoje stroške revizijskega postopka, toženi stranki pa je dolžna povrniti 354,00 EUR stroškov odgovora na revizijo (tarifna št. 3300 Zakona o odvetniški tarifi - v nadaljevanju ZOdvT), 20,00 EUR za poštne in telekomunikacijske storitve (tarifna št. 6002 ZOdvT), skupaj povečano za 22 % DDV.

(1) Primerjaj odločbe Vrhovnega sodišča RS II Ips 38/2012 z dne 17. 10. 2013, II Ips 68/2012 z dne 18. 9. 2014, II Ips 130/2013 z dne 21. 5. 2015, II Ips 288/2014 z dne 5. 5. 2016.

(2) V zvezi s takšnim stališčem so se pojavili tudi pomisleki oziroma argumentirane kritike. Glej D. Možina, Problem uveljavljanja znižanja pogodbene cene, Pravna praksa, št. 43/2016, str. 16-20 in A. Velkaverh, Še o ugovoru znižanja kupnine, Pravna praksa št. 45/2014, str. 11-13. Na obstoječe zavzemanje za ponoven razmislek o ustreznosti takšne rešitve opozori tudi sodba Vrhovnega sodišča RS II Ips 288/2014 z dne 5. 5. 2016.

(3) Glej sodbo Vrhovnega sodišča RS III Ips 77/2011 z dne 21. 5. 2013.

(4) Glej sklep Vrhovnega sodišča RS III Ips 25/2014 z dne 1. 6. 2016.

(5) Tč. 2 prve pripravljalne vloge z dne 26. 6. 2013.

(6) Tako tč. 4 obrazložitve sklepa Ustavnega sodišča Up 197/00 z dne 25. 4. 2002.

(7) Primerjaj sodbo Vrhovnega sodišča RS III Ips 77/2011 z dne 21. 5. 2013, VSL sodba I Cpg 1392/2012 z dne 17. 12. 2013, VSL sklep II Cp 836/2015 z dne 7. 7. 2015, VSK sodba Cpg 339/2014 z dne 8. 11. 2015.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.