VSRS sklep III R 29/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-09-29

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - poznanstvo med pravdno stranko in sodniki pristojnega sodišča

Okoliščina, da je toženka v obravnavani zadevi višja sodnica Višjega sodišča v Mariboru ter da se v isti stavbi srečuje in pozna s sodniki krajevno in stvarno pristojnega Okrožnega sodišča v Mariboru, ne more sama po sebi utemeljiti dvoma v objektivno nepristranskost sodišča. Predlagateljica pa ne navaja, da bi šlo za tesnejše, prijateljske odnose, ki bi presegali običajno poznanstvo in profesionalno kolegialnost v širšem delovnem okolju.

1. Na Okrožnem sodišču v Mariboru je bila vložena tožba tožeče stranke J. Š. (v osebnem stečaju) zoper toženo stranko D. Š. zaradi izpodbijanja pravnih dejanj stečajnega dolžnika in zaradi ponovne vzpostavitve prvotnega zemljiškega stanja.

2. Predlagateljica (toženka) je na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) podala predlog za delegacijo pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Tehten razlog, ki naj bi po njenem mnenju utemeljeval prenos pristojnosti, naj bi bil v zagotovitvi videza objektivne nepristranskosti sodišča. Predlagateljica je namreč višja sodnica na Višjem sodišču v Mariboru in sodeluje z vsemi sodniki tega sodišča, prav tako pa pozna večino sodnikov Okrožnega sodišča v Mariboru. Poleg tega je od leta 2014 članica personalnega sveta Višjega sodišča v Mariboru. Sodniki Okrožnega sodišča v Mariboru so se v postopkih zoper njo že začeli izločati, v morebitnih kasnejših pritožbenih postopkih pa utegne priti tudi do izločanja sodnikov Višjega sodišča v Mariboru.

4. Na podlagi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi. Drug tehten razlog v smislu 67. člena ZPP je tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Izključiti je namreč treba vsako okoliščino, ki bi, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, lahko omajala zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi, ker bi se ustvarjal videz, da naj bi vsi sodniki danega sodišča zaradi te okoliščine (največkrat zaradi tesnejših, predvsem sorodstvenih razmerij strank in sodnikov) ne mogli prosto odločati po svoji vesti.(1)

5. Vendar pa navedbe v predlogu ne dajejo podlage za tako ugotovitev. Okoliščina, da je toženka v obravnavani zadevi višja sodnica Višjega sodišča v Mariboru ter da se  pozna s sodniki krajevno in stvarno pristojnega Okrožnega sodišča v Mariboru, ne more sama po sebi utemeljiti dvoma v objektivno nepristranskost sodišča. Predlagateljica pa ne navaja, da bi šlo za tesnejše, prijateljske odnose, ki bi presegali običajno poznanstvo in profesionalno kolegialnost v širšem delovnem okolju. Sicer pa gre tako pri Okrožnem sodišču v Mariboru kot pri Višjem sodišču v Mariboru za večji sodišči, zaradi česar ne gre že po naravi stvari za večjo medsebojno povezanost zaposlenih na njih. V predlogu predlagateljica sicer opozarja na izločanje sodnikov Okrožnega sodišča v Mariboru, vendar pa je bil s sklepom Okrožnega sodišča v Mariboru Su 334/2015-9 z dne 20. 8. 2015 zavrnjen predlog za izločitev okrožnega sodnika v obravnavani zadevi. Tudi dejstvo, da toženka sodeluje v drugih (pritožbenih) senatih (in ne le v matičnih prekrškovnih in izvršilnih), ne pomeni, da bo posledično prizadeta subjektivna ali objektivna nepristranskost sodnikov sodišča prve stopnje. Sodniki namreč odločajo na podlagi ustave in zakonov ter morajo biti sposobni objektivno odločati v vseh sporih. Poleg tega pa je z institutom izločitve sodnika onemogočeno, da bi toženka lahko kot hierarhično višja sodnica morebiti odločala v zadevah, v katere je osebno vpletena. Možnost izločanja drugih višjih sodnikov v morebitnih kasnejših pritožbenih postopkih pa na odločanje o delegaciji pristojnosti na drugo stvarno pristojno prvostopenjsko sodišče ne more imeti vpliva.

6. Vrhovno sodišče je zato predlog za prenos pristojnosti zavrnilo.

Op. št. (1): Podobno sklep VS RS III R 24/2011 z dne 10. 11. 2011.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.