TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS sklep III DoR 67/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-13

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije - odstop od sodne prakse - nezakonitost sodbe sodišča druge stopnje

Z zakonom so določene stroge zahteve po obveznih sestavinah predloga za dopustitev revizije, ki jim tožnica ni zadostila. V predlogu namreč ni obrazložila, zakaj naj bi sodišče druge stopnje vprašanje rešilo nezakonito (prvo in drugo vprašanje), oziroma ni izkazala odstopa od sodne prakse ali njenega neobstoja (tretje vprašanje).

1. Prvostopenjsko sodišče je zavrnilo tožbeni zahtevek iz naslova odškodninske obveznosti toženke. Presodilo je, da ob zavrnitvi vloge tožnice za izdajo dovoljenja za izdelavo zdravil toženka ni ravnala protipravno.

2. Sodišče druge stopnje je prvostopenjsko sodbo potrdilo.

3. Tožnica je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

4. V skladu s četrtim odstavkom 367. b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno; okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost; ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito. Zatrjevane kršitve postopka mora predlagatelj opisati natančno in konkretno; na enak način mora izkazati tudi obstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse.

5. Z zakonom so določene stroge zahteve po obveznih sestavinah predloga za dopustitev revizije, ki jim tožnica ni zadostila. V predlogu namreč ni obrazložila, zakaj naj bi sodišče druge stopnje vprašanje rešilo nezakonito (prvo in drugo vprašanje), oziroma ni izkazala odstopa od sodne prakse ali njenega neobstoja (tretje vprašanje).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 121/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-13

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Ana Božič Penko

predlog za dopustitev revizije - opredelitev pomembnega pravnega vprašanja - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Z zakonom so določene stroge zahteve po obveznih sestavinah predloga za dopustitev revizije, ki jim tožnica ni zadostila. V predlogu namreč ni natančno in konkretno navedla okoliščin, ki bi kazale na pomembnost spornih pravnih vprašanj, niti ni izkazala odstopa od sodne prakse oziroma njenega neobstoja.

1. Prvostopenjsko sodišče je delno ugodilo tožbenemu zahtevku, in sicer za škodo, nastalo v posledici prometne nezgode, v znesku 4.738,30 EUR.(1) V preostalem delu je tožbeni zahtevek kot neutemeljen zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in v izpodbijanem (zavrnilnem)  delu prvostopenjsko sodbo potrdilo.

3. Tožnica je zoper sodbo sodišča druge stopnje (glede potrditve zavrnilnega dela prvostopenjske sodbe) vložila predlog za dopustitev revizije.

4. V skladu s četrtim odstavkom 367. b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito. Zatrjevane kršitve postopka mora predlagatelj opisati natančno in konkretno, na enak način mora izkazati tudi obstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse.

5. Z zakonom so določene stroge zahteve po obveznih sestavinah predloga za dopustitev revizije, ki jim tožnica ni zadostila. V predlogu namreč ni natančno in konkretno navedla okoliščin, ki bi kazale na pomembnost spornih pravnih vprašanj, niti ni izkazala odstopa od sodne prakse oziroma njenega neobstoja.

Op. št. (1): Iz I. točke izreka sodbe sodišča prve stopnje izhaja, da je tožeča (ne tožena) stranka dolžna plačati toženi (ne tožeči) stranki 4.738,30 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep III DoR 102/2011, enako tudi III DoR 98/2011

Sklep II DoR 426/2011, enako tudi II DoR 509/2011, enako tudi II DoR 400/2014, II DoR 392/2014, II DoR 13/2015, II DoR 169/2015, II DoR 66/2016, II DoR 20/2016, II DoR 330/2015, II DoR 324/2015
VSRS sklep III DoR 111/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-13

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

STANOVANJSKO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - večstanovanjska stavba - dobava toplotne energije - izterjava obveznosti - razmerje med dobaviteljem storitve in etažnim lastnikom - - delež etažnega lastnika - tožbeni zahtevek

Revizija se dopusti vprašanja ali je tožeča stranka kot dobavitelj toplotne energije dolžna v pravdnem postopku zaradi izterjave neplačane terjatve, ki ga vodi zoper neplačnika, ki je prejemnik toplotne energije, navajati merila in elemente, iz katerih bo razviden izračun deleža, ki ga je dolžan plačati etažni lastnik.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja:

Ali je tožeča stranka kot dobavitelj toplotne energije dolžna v pravdnem postopku zaradi izterjave neplačane terjatve, ki ga vodi zoper neplačnika, ki je prejemnik toplotne energije, navajati merila in elemente, iz katerih bo razviden izračun deleža, ki ga je dolžan plačati etažni lastnik?

1. Sodišče prve stopnje je razveljavilo sklep o izvršbi, na podlagi katerega je morala tožena stranka tožeči stranki plačati 22.180,44 EUR s pripadki, ter tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je prvostopenjsko sodbo potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede zastavljenega vprašanja. Revizijo je zato dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III R 27/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-09-29

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sin sodnica pristojnega sodišča kot stranka v postopku - objektivna nepristranskost sodišča - zavrženje predloga - predlagatelj

Predlagateljica v obravnavani zadevi ni stranka postopka (niti pristojno sodišče), temveč je zgolj v sorodstveni oziroma zakonski zvezi s pravdnimi strankami. Na podlagi 67. člena ZPP tako ni upravičena za vložitev predloga za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

1. Na podlagi prvega odstavka 383. člena v povezavi z drugim odstavkom 275. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP) je tožnica v zvezi s postopkom osebnega stečaja zoper dolžnika A. A. na Okrožnem sodišču v Mariboru vložila tožbo zoper toženca B. B., in sicer zaradi izpodbijanja pravnih dejanj stečajnega dolžnika v zvezi z ustanovitvijo zemljiških dolgov.

2. Predlagateljica je na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) podala predlog za delegacijo pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Tehten razlog, ki naj bi po mnenju predlagateljice utemeljeval prenos pristojnosti, naj bi bil v zagotovitvi videza objektivne nepristranskosti sodišča. Toženec v predmetnem gospodarskem sporu je namreč njen sin, stečajni dolžnik pa njen soprog. Kot višja sodnica na Višjem sodišču v Mariboru, ki se nahaja v isti zgradbi kot Okrožno sodišče v Mariboru, se pozna in redno srečuje s sodniki tega sodišča, kar naj bi vzbujalo dvom v nepristranskost sojenja. Čeprav je sodnica na oddelku za prekrške, občasno gostuje v gospodarskih in pravdnih pritožbenih senatih. Poleg tega je od leta 2014 tudi članica personalnega sveta Višjega sodišča v Mariboru.

3. Po določbi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, pred katerim naj se postopek nadaljuje, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

4. Predlagateljica v obravnavani zadevi ni stranka postopka (niti pristojno sodišče), temveč je zgolj v sorodstveni oziroma zakonski zvezi s pravdnimi strankami. Na podlagi 67. člena ZPP tako ni upravičena za vložitev predloga za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

5. Vrhovno sodišče je zato njen predlog za prenos pristojnosti zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 191/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-08

Janez Vlaj (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - pravočasnost predloga - rok - vročanje v poštni predal - odvetnik - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Skladno s sodno prakso se šteje, da je odvetnik, ki je odprl poštni predal, da se (osebna in neosebna) vročitev sodnih pisanj ne opravi po 138. členu ZPP, ampak neposredno v poštni predal.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek na plačilo odškodnine v višini 7.000,00 EUR. Pritožbeno sodišče je tožničino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Tožnica je vložila predlog za dopustitev revizije zoper odločbo drugostopenjskega sodišča.

3. Po določbi prvega odstavka 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko stranke predlog za dopustitev revizije vložijo v tridesetih dneh po vročitvi pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje. Tožnica je sodbo pritožbenega sodišča prejela dne 28. 4. 2015 preko svojega takratnega odvetnika, in sicer v poštni predal po pravilih o neosebnem vročanju iz 141. člena ZPP. Odločba sodišča druge stopnje namreč ne spada med pisanja iz prvega odstavka 142. člena ZPP, za katere veljajo pravila o osebnem vročanju. Skladno s sodno prakso se šteje, da je odvetnik, ki je odprl poštni predal, soglašal, da se (osebna in neosebna) vročitev sodnih pisanj ne opravi po 138. členu ZPP, ampak neposredno v poštni predal.(1) Vročitev odločbe sodišča druge stopnje je bila torej pravilno opravljena dne 28. 4. 2015.

4. Rok za vložitev predloga se je iztekel dne 28. 5. 2015. Ker je bil predlog na pošto priporočeno oddan šele 3. 6. 2015 (po določbi drugega odstavka 112. člena ZPP se šteje dan oddaje na pošto priporočeno za dan izročitve sodišču), je prepozen.

5. Predlog za dopustitev revizije je moralo Vrhovno sodišče iz zgoraj nanizanih razlogov zavreči (377. člen ZPP v zvezi s prvim odstavkom 367.b člena ZPP).

Op. št. (1): Odločba Vrhovnega sodišča II Ips 13/2010.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep I R 127/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-11-05

Janez Vlaj (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - nepravdni postopek - razglasitev za mrtvega

Določitev krajevno pristojnega sodišča v nepravdni zadevi.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Ljutomeru.

1. Predlagatelj je 30. 10. 2015 pri Okrajnem sodišču v Lendavi podal predlog, naj se A. A. razglasi za mrtvo. Navaja, da bodo pri rekonstrukciji daljnovoda, investitor katere je predlagatelj, zajete tudi parcele v k. o. ..., ki so po zemljiškoknjižnem stanju v (so)lasti A. A., ki je po podatkih Centra za socialno delo Ljutomer po vsej verjetnosti pokojna.

2. Vrhovno sodišče je v skladu s petim odstavkom 12. člena Zakona o nepravdnem postopku odločilo, da se kot krajevno pristojno sodišče za odločanje v tej nepravdni zadevi določi Okrajno sodišče v Ljutomeru. Pri tem je upoštevalo, da je (bila) nasprotna udeleženka solastnica nepremičnin, ki ležijo v k. o. ..., to je na območju Okrajnega sodišča v Ljutomeru. To sodišče bo zato najlažje ugotavljalo in preverjalo pravno odločilna dejstva in okoliščine v tem postopku.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep I R 121/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-11-05

Janez Vlaj (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - bivališče stranke v postopku

Okoliščine, navedene v predlogu, brez dvoma utemeljujejo zaključek, da se bo postopek pred Okrožnim sodiščem v Kranju opravil lažje kot pred Okrožnim sodiščem v Mariboru.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Kranju.

1. Zakonita zastopnica mladoletne predlagateljice je 5. 5. 2015 pri Okrožnem sodišču v Kranju vložila predlog zaradi ukinitve stikov med predlagateljico in nasprotnim udeležencem, njenim očetom. Okrožno sodišče v Kranju se je s sklepom z dne 1. 7. 2015 izreklo za krajevno nepristojno in zadevo odstopilo v reševanje stvarno in krajevno pristojnem Okrožnemu sodišču v Mariboru.

2. Predlagateljica in Okrožno sodišče v Mariboru sta Vrhovnemu sodišču predlagala delegacijo pristojnosti na Okrožno sodišče v Kranju z utemeljitvijo, da jo utemeljujejo smotrnost oziroma ekonomičnost postopka in drugi tehtni razlogi, predvsem okoliščine, da predlagateljica z materjo od 15. 2. 2015 živi v Kranju, kjer je stalno prijavljena in obiskuje vrtec ter da je od prijave stalnega prebivališča v Kranju dalje za obravnavano zadevo pristojen Center za socialno delo Kranj, ki bo v postopku angažiran zaradi izdelave potrebnih poročil, prav tako pa bo pristojen za izpeljavo morebitnih nadzorovanih stikov med otrokom in očetom.

3. Za obravnavanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Kranju.

4. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi. Po presoji Vrhovnega sodišča okoliščine, navedene v predlogu, brez dvoma utemeljujejo zaključek, da se bo postopek pred Okrožnim sodiščem v Kranju opravil lažje kot pred Okrožnim sodiščem v Mariboru. Zato je odločilo, kot je navedeno v izreku sklepa.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep I R 138/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-12-03

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Janez Vlaj

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost

„Drug tehten razlog“ za določitev pristojnosti drugega sodišča so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti sodišča. Okoliščina, da je tožena stranka sodnica na sodišču, pred katerim teče pravda, je takšna okoliščina in utemeljuje predlog za prenos pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Lenartu.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Mariboru poteka pravdna zadeva II P 868/2015.

2. Okrajno sodišče v Mariboru je na Vrhovno sodišče podalo predlog za prenos pristojnosti v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Predlog utemeljuje z okoliščino, da je tožena stranka sodnica na Okrajnem sodišču v Mariboru.

4. V skladu s 67. členom ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi.

5. „Drug tehten razlog“ za določitev pristojnosti drugega sodišča so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti sodišča. Okoliščina, da je tožena stranka sodnica na sodišču, pred katerim teče pravda, je takšna okoliščina in utemeljuje predlog za prenos pristojnosti. Vrhovno sodišče je zato za odločanje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, Okrajno sodišče v Lenartu.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep I R 124/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-11-05

Janez Vlaj (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Rudi Štravs

V zvezi s pravnimi sredstvi velja, da lahko stranka vse dotlej, dokler sodišče ne izda odločbe o pravnem sredstvu, to pravno sredstvo umakne (drugi odstavek 334. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Po analogiji velja enako glede predlagalnega akta, kakršen je predlog za delegacijo o pristojnosti.

1. Okrožno sodišče v Mariboru je Vrhovnemu sodišču predložilo predlog za delegacijo s strani tožene stranke. Nato je s ponovnim dopisom isto sodišče Vrhovno sodišče obvestilo, da je tožena stranka predlog za delegacijo pristojnosti umaknila.

2. V zvezi s pravnimi sredstvi velja, da lahko stranka vse dotlej, dokler sodišče ne izda odločbe o pravnem sredstvu, to pravno sredstvo umakne (drugi odstavek 334. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Po analogiji velja enako glede predlagalnega akta, kakršen je predlog za delegacijo o pristojnosti.

3. Ker Vrhovno sodišče o predlogu za delegacijo še ni odločilo, je le ugotovilo, da je tožena stranka ta predlog umaknila.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep I R 118/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-22

Janez Vlaj (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - uslužbenka pristojnega sodišča kot stranka v postopku - objektivna nepristranskost sodišča

Vrhovno sodišče je ocenilo, da je zaradi narave spornega razmerja in zaradi v predlogu opisanih okoliščin primerneje, da o zadevi odloča drugo stvarno pristojno sodišče in je zato določilo pristojnost Okrožnega sodišča v Kranju.

Za odločanje v zadevi se določi Okrožno sodišče v Kranju.

1. V predlogu je navedeno, da je tožnica zaposlena na pravdnem oddelku pristojnega Okrožnega sodišča v Ljubljani. Toženčeva nečakinja A. A. pa je zaposlena na družinskem oddelku istega sodišča. Toženec je sodišče opozoril na okoliščino, da sta tožnica in njegova nečakinja „v tesnih odnosih“. Stališče predlagajočega sodišča je, da bi lahko prišlo do dvoma v nepristranskost sojenja.

3. Vrhovno sodišče lahko tudi na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP).  Drug tehten razlog v smislu navedene zakonske določbe je tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Ta naj bi zagotovila, da bo izključen  vsak dvom, ki bi lahko omajal zaupanje strank v odločanje sodišča. Vrhovno sodišče je ocenilo, da je zaradi narave spornega razmerja in zaradi v predlogu opisanih okoliščin primerneje, da o zadevi odloča drugo stvarno pristojno sodišče in je zato določilo pristojnost Okrožnega sodišča v Kranju.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 135/2009, enako tudi I R 71/2010
VSRS sklep I R 132/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-11-25

Anton Frantar (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), Janez Vlaj

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti

Vrhovno sodišče lahko tudi na predlog strank določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek (67. člen ZPP). Pri tem pa je treba upoštevati, da predstavlja delegacija pristojnosti izjemo glede na splošna pravila o krajevni pristojnosti in je zato treba razloge zanjo razlagati restriktivno.

1. Tožnica je v pravdni zadevi med istima strankama P 202/2014 pri Okrajnem sodišču v Radovljici vložila nasprotno tožbo zaradi plačila 2.800,00 EUR, ki jo sedaj pristojno sodišče obravnava v okviru pravdne zadeve P 63/2015.

2. Tožnica v predlogu za delegacijo pristojnosti poudarja, da se pri Okrožnem sodišču v Mariboru vodi postopek ugotovitve obsega skupnega premoženja pravdnih strank v zadevi II P 115/2014. Tožnica s tem v zvezi predlaga, „da zaradi načela ekonomičnosti, sodišče odstopi v reševanje Okrožnemu sodišču v Mariboru v okviru postopka, ki se vodi pod II P 115/2014“.

4. Vrhovno sodišče lahko tudi na predlog strank določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek (67. člen Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP). Pri tem pa je treba upoštevati, da predstavlja delegacija pristojnosti izjemo glede na splošna pravila o krajevni pristojnosti in je zato treba razloge zanjo razlagati restriktivno. Zgolj navedba v predlogu, da Okrožno sodišče v Mariboru odloča v pravdni zadevi ugotovitve obsega skupnega premoženja pravdnih strank zato ne more predstavljati zadostnega razloga za zaključek, da bi pri drugem sodišču postopek potekal hitreje in z manjšimi stroški. Zaradi tega je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog za delegacijo pristojnosti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep III R 54/2004, enako tudi III R 48/2004
VSRS sklep III DoR 136/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-11-17

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc, dr. Miodrag Đorđević

dopuščena revizija - bančna garancija - izročitev bančne garancije - pogodba v breme tretjega

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali zaveza izvajalca izročiti bančno garancijo pomeni obljubo dejanja tretjega po prvem odstavku 130. člena OZ.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali zaveza izvajalca izročiti bančno garancijo pomeni obljubo dejanja tretjega po prvem odstavku 130. člena OZ.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo primarni in podredni tožbeni zahtevek. Z obema zahtevkoma je tožeča stranka uveljavljala izročitev nepreklicne bančne garancije za odpravo napak v garancijskem roku, plačljive na prvi poziv, v višini 59.394,88 EUR, z veljavnostjo 5 let in 30 dni od dneva izročitve te bančne garancije (primarni zahtevek) oziroma z veljavnostjo do 13. 8. 2016 (podredni zahtevek).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede zastavljenega vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato dopustilo.

OZ člen 130, 130/1. ZPP člen 367a, 367a/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.