VSRS Sklep X Ips 255/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-09-29

Brigita Domjan Pavlin (preds.), mag. Tatjana Steinman (poroč.), dr. Erik Kerševan

dovoljenost revizije - pomembno pravno vprašanje - davčna izvršba - pravilnost vročitve sklepa o davčni izvršbi - presoja pravilnosti postopka izdaje upravnega akta po ZUP - predmet revizijske presoje

Trditveno in dokazno breme glede obstoja pogojev za dovoljenost revizije je na strani revidenta.

Revidentka dovoljenost revizije izrecno uveljavlja le po 2. točki drugega odstavka 83. člena ZUS-1, ker želi dobiti odgovor na postavljeni pravni vprašanji, ki se nanašata na pravilnost vročitve sklepa o izvršbi po ZUP.

Ker presoja pravilnosti postopka izdaje upravnega akta po ZUP glede na 85. člen ZUS-1 ni dovoljen revizijski razlog, tudi izpostavljeni vprašanji ne moreta biti pomembni pravni vprašanji v smislu 2. točke drugega odstavka 83. člena ZUS-1.

II. Tožeča stranka sama trpi svoje stroške revizijskega postopka.

1. Z izpodbijano sodbo (I. točka izreka sodbe in sklepa) je sodišče prve stopnje na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) kot neutemeljeno zavrnilo tožbo tožeče stranke (v nadaljevanju revidentka) zoper sklep Finančne uprave Republike Slovenije, št. DT 4934-64670/2014-1 07-3201-07 z dne 21. 10. 2014, s katerim je prvostopenjski davčni organ začel davčno izvršbo na premičnine za izterjavo davčnega dolga z zamudnimi obrestmi in stroški davčne izvršbe. Ministrstvo za finance je z odločbo, št. DT 499-29-1212/2014-2 z dne 15. 12. 2014, revidentkino pritožbo zoper sklep prvostopenjskega davčnega organa kot neutemeljeno zavrnilo.

2. Zoper sodbo sodišča prve stopnje je revidentka vložila revizijo. Glede njene dovoljenosti se sklicuje na 2. točko drugega odstavka 83. člena ZUS-1. Navaja, da gre po vsebini zadeve za pomembni pravni vprašanji, in sicer: „Ali se lahko staro pooblastilo uporabi za bodoči pravni akt oziroma zoper sklep o izvršbi?“ ter „Ali je sklep o izvršbi samostojna pravna celota glede na okoliščine, da se izda pred dokončnostjo (pravnomočnostjo) odmerne (meritorne) odločbe?“ Navaja tudi, da je izpodbijana sodba v nasprotju s sodbo (pravilno: sklep) Vrhovnega sodišča X Ips 36/2011 z dne 11. 5. 2011, s katero je Vrhovno sodišče zavrglo revizijo, ker odvetnik ni predložil novega pooblastila v smislu drugega odstavka 95. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

4. Po drugem odstavku 83. člena ZUS-1 je revizija dovoljena, če je izpolnjen eden izmed tam navedenih pogojev za njeno dovoljenost. Po ustaljeni upravnosodni praksi Vrhovnega sodišča je tako trditveno kot dokazno breme glede izpolnjevanja pogojev za dovoljenost revizije na strani revidenta, saj revizije po uradni dolžnosti ni mogoče dovoliti. Vrhovno sodišče glede na značilnost tega pravnega sredstva ter svoj položaj in temeljno funkcijo v sodnem sistemu svojih odločitev o tem, da revizija ni dovoljena, podrobneje ne obrazlaga.(1)

5. Revidentka dovoljenost revizije izrecno uveljavlja le po 2. točki drugega odstavka 83. člena ZUS-1, ker želi dobiti odgovor na postavljeni pravni vprašanji. Po 2. točki drugega odstavka 83. člena ZUS-1 je revizija dovoljena, če gre po vsebini zadeve za odločitev o pomembnem pravnem vprašanju, o katerem Vrhovno sodišče še ni odločalo. Na kakšen način mora biti pomembno pravno vprašanje izpostavljeno, da se lahko upošteva kot izpolnjevanje omenjenega pogoja za dovoljenost revizije, izhaja iz ustaljene prakse Vrhovnega sodišča.(2)

6. Po presoji Vrhovnega sodišča izpostavljeni vprašanji nista pomembni pravni vprašanji po vsebini te zadeve. Z obema vprašanjema revidentka pravzaprav sprašuje, ali sme davčni organ za vročitev sklepa o izvršbi v postopku davčne izvršbe uporabiti pooblastilo, ki je bilo dano strankinemu odvetniku za zastopanje v davčnem inšpekcijskem postopku, in sklep o izvršbi vročiti odvetniku. Po vsebini gre torej za vprašanji, ki se nanašata na pravilnost vročitve sklepa o izvršbi po Zakonu o splošnem upravnem postopku (v nadaljevanju ZUP). Ker presoja pravilnosti postopka izdaje upravnega akta po ZUP glede na 85. člen ZUS-1 ni dovoljen revizijski razlog, tudi izpostavljeni vprašanji ne moreta biti pomembni pravni vprašanji v smislu 2. točke drugega odstavka 83. člena ZUS-1.

7. Izkazan pa ni niti zatrjevani odstop od sodne prakse Vrhovnega sodišča, saj se sodba X Ips 36/2011 z dne 11. 5. 2011, od katere naj bi odstopala odločitev v obravnavani zadevi, nanaša na zahtevo po predložitvi novega pooblastila za vložitev izrednih pravnih sredstev in za obravnavano zadevo ni relevantna.

8. Ker uveljavljani pogoj za dovoljenost revizije iz 2. točke drugega odstavka 83. člena ZUS-1 ni izkazan, je Vrhovno sodišče revizijo zavrglo kot nedovoljeno na podlagi 89. člena ZUS-1.

9. Revidentka z revizijo ni uspela, zato sama trpi svoje stroške revizijskega postopka (prvi odstavek 165. člena in prvi odstavek 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1).

(1) Primerjaj sodbo Vrhovnega sodišča X Ips 420/2014 z dne 2. 12. 2015 in sklep VSRS X Ips 211/2014 z dne 10. 12. 2015.

(2) Primerjaj sklepe Vrhovnega sodišča X Ips 286/2008 z dne 19. 6. 2008, X Ips 189/2009 z dne 4. 6. 2009, X Ips 423/2012 z dne 29. 11. 2012 in X Ips 302/2013 z dne 13. 2. 2014.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.