VSRS sklep II DoR 407/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-01-29

Anton Frantar (preds.), Janez Vlaj (poroč.), mag. Nina Betetto

dopuščena revizija - stvarna služnost - služnost v javno korist - pridobitev služnosti - neprava stvarna služnost - elektroenergetski objekt - stvarna pristojnost - priposestvovanje - enotnost sodne prakse

Revizija se dopusti glede vprašanja dopustnosti uporabe civilnopravnih pravil o priposestvovanju pri omejitvi lastninske pravice v javno korist ter glede vprašanja stvarne pristojnosti in izbire vrste postopka pri omejitvi lastninske pravice v javno korist.

Revizija se dopusti glede vprašanja dopustnosti uporabe civilnopravnih pravil o priposestvovanju pri omejitvi lastninske pravice v javno korist ter glede vprašanja stvarne pristojnosti in izbire vrste postopka pri omejitvi lastninske pravice v javno korist.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo (primarni) tožbeni zahtevek, da so toženke dolžne tožnici izstaviti zemljiškoknjižno dovolilo, da se pri njih lastnih deležih na spornih nepremičninah (razvidnih iz izreka) vknjiži služnostna pravica postavitve, nadzora, upravljanja, vzdrževanja, popravila in rekonstrukcije elektro-energetskih objektov (konkretiziranih v izreku) v korist tožnice v roku 15 dni, sicer bo listino nadomestila sodba (I. točka izreka). Ugodilo pa je (podrednemu) tožbenemu zahtevku, da ima tožnica na spornih nepremičninah (razvidnih iz izreka) služnostno pravico postavitve, nadzora, upravljanja, vzdrževanja, popravila in rekonstrukcije elektro-energetskih objektov (konkretiziranih v izreku). Odločilo je še o stroških postopka (II. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženk zavrnilo in v izpodbijanem ugodilnem delu potrdilo prvostopenjsko sodbo.

3. Toženke v predlogu za dopustitev revizije navajajo, da v obravnavani zadevi sploh ne gre za odločanje o civilnopravnem razmerju, pač pa za upravno zadevo in da je glede izbire vrste postopka pri pridobivanju služnosti oziroma omejitvi lastninske pravice v javno korist praksa višjih sodišč neenotna (ob tem se sklicujejo na odločbo Upravnega sodišča I U 1280/2013). Prav tako je neenotna praksa višjih sodišč glede vprašanja dopustnosti priposestvovanja kot načina omejitve lastninske pravice v javno korist (ob tem se sklicujejo na zadevo                      VSK Cp 432/2012). Trdijo, da po Stvarnopravnem zakoniku priposestvovanje neprave stvarne služnosti ni mogoče. Ne sprejemajo stališča Vrhovnega sodišča, zavzetega v zadevi II Ips 1022/2008, da je bilo po Občem državljanskem zakoniku mogoče priposestvovati neprave stvarne služnosti in da Zakona o urejanju prostora (v nadaljevanju ZUreP-1) ni mogoče uporabiti za razmerja, ki so nastala pred njegovo uveljavitvijo. Menijo, da navedena odločba Vrhovnega sodišča diskriminatorno obravnava pravdni stranki, da je v nasprotju z odločbo Ustavnega sodišča U-I-224/00, opozarjajo pa tudi na Zakon o razlastitvi in prisilnem prenosu pravice uporabe iz leta 1972. Predlagajo dopustitev revizije tako glede vprašanja dopustnosti uporabe civilnopravnih pravil o priposestvovanju kot glede stvarne pristojnosti in izbire vrste postopka pri omejitvi lastninske pravice v javno korist. Zatrjujejo tudi kršitve iz 14., 22., 33. in 69. člena Ustave (ker so v neenakem položaju z drugimi lastniki nepremičnin, ki zaradi omejitve lastninske pravice na nepremičninah prejemajo denarno odškodnino samo zato, ker nosilec javne koristi v skladu z ZUreP-1 in Energetskim zakonom - EZ izbere upravni postopek).

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanj, opredeljenih v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena istega zakona).

ZUreP-1 člen 110. ZTLR člen 54. ODZ člen 479. SPZ člen 226. ZPP člen 367a, 367a/1, 367c/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.