TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS sklep II DoR 349/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-12-10

Anton Frantar (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), Janez Vlaj

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloge za dopustitev revizije - prodajna pogodba - površina nepremičnine - stvarne napake - cena - znižanje kupnine

Vrhovno sodišče je zavrnilo predlog za dopustitev revizije, ker niso podani pogoji iz 367.a člena ZPP.

1. Tožnica je leta 2008 od tožencev kupila 4-sobno stanovanje, glede katerega je bilo v pogodbi zapisano, da ima površina 91,77 m2. Tožnica je leta 2010 podvomila v izmero površine in naročila izmero stanovanja pri geodetu, ta pa je ugotovil, da stanovanje meri 72,30 m2. Tožnica je nato z oblikovalno tožbo zahtevala znižanje kupnine in tudi vrnitev zneska preveč plačane kupnine ob podmeni, da je bila dogovorjena cena kvadratnega metra stanovanjske površine 1.797,97 EUR.

2. Sodišče prve stopnje je v celoti zavrnilo tožbeni zahtevek, pritožbeno sodišče pa je zavrnilo tožničino pritožbo proti prvostopenjski sodbi. Stališče obeh nižjih sodišč je, da pri prodaji ni bila bistvena stanovanjska površina, ki je bila zapisana v prodajni pogodbi, ker se je kupovalo stanovanje kot celota, s kletjo v pritličju in stanovanjsko opremo ter zato manjša površina ne pomeni stvarne napake. Cena tudi ni bila določena glede na kvadratne metre stanovanjske površine.

3. Tožnica je vložila predlog za dopustitev revizije proti sodbi pritožbenega sodišča. Njeno stališče je, da odločitev pritožbenega sodišča odstopa od sodne prakse Višjega sodišča v Ljubljani in Vrhovnega sodišča. Predlaga, da se dopusti revizija glede vprašanja:

- ali v kupoprodajni pogodbi za nepremičnino izrecno zapisana njena površina predstavlja bistveno sestavino pogodbe, in če ne, ali mora tožeča stranka v sodnem postopku dokazati, da je bila s pogodbo določena površina zanjo bistvena sestavina pogodbe, za uspešno uveljavljanje zahteve za znižanje kupnine po 2. točki prvega odstavka 468. člena OZ zaradi stvarne napake, ki jo predstavlja manjša površina kupljene nepremičnine, ali pa zadostuje zgolj dokaz, da kupljena nepremičnina nima s pogodbo dogovorjene površine?

5. Vrhovno sodišče je zavrnilo predlog za dopustitev revizije, ker niso podani pogoji iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Obrazložitev tega sklepa ima podlago v drugem odstavku 367.c člena ZPP.

ZPP člen 367a, 367c, 367c/2. OZ člen 435, 459, 468.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep Cp 18/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-11-19

Anton Frantar (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

dovoljenost pritožbe - sklep o stroških postopka - popravni sklep - zavrženje pritožbe

Zoper sklep pritožbenega sodišča o popravi sklepa o stroških pritožbenega postopka pritožba ni dovoljena.

1. Tožnica je v postopku pred sodiščem prve stopnje s tožbenim zahtevkom delno uspela. Pritožbo je vložila zoper tisti del sodbe sodišča prve stopnje, s katerim je bil njen zahtevek zavrnjen, ugodilni del pa je s pritožbo izpodbijal drugi toženec R. B. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo, pritožbi drugega toženca pa je ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v delu, v katerem je tožnica uspela, spremenilo tako, da je zahtevek tudi v tem delu zavrnilo. Zato je tožnico zavezalo, da mora drugemu tožencu povrniti 481,17 EUR stroškov pritožbenega postopka.

2. Drugi toženec je pritožbenemu sodišču predlagal, naj z dopolnilnim oziroma popravnim sklepom odpravi napako iz stroškovne odločitve svoje sodbe; v drugostopenjskem postopku je namreč utrpel poleg stroškov zastopanja tudi stroške za plačilo sodne takse, ki jih drugostopenjsko sodišče pri odmeri stroškov ni upoštevalo.

3. Sodišče druge stopnje je drugotoženčevemu predlogu ugodilo. S sklepom, navedenim v uvodu, je svojo sodbo v izreku o stroških spremenilo tako, da je drugi toženec upravičen do povrnitve 1.551,43 EUR in ne zgolj 481,17 EUR.

4. Tožnica je zoper sklep sodišča druge stopnje vložila pritožbo. Meni, da je predlog nedovoljen, vsebinsko pa neutemeljen.

5. Drugi toženec je na pritožbo odgovoril in predlagal njeno zavrnitev.

7. Z izpodbijanim sklepom je pritožbeno sodišče svojo odločbo, s katero je odločilo o pritožbah zoper odločitev o glavni stvari, dopolnilo v delu, nanašajočem se na stroške pritožbenega postopka. Iz razlogov izpodbijanega sklepa izhaja, da je odločilo o tistih drugotoženčevih stroških, o katerih s stroškovno odločitvijo, ki je bila del sodbe o glavni stvari, ni odločilo; izdalo je torej dopolnilni sklep po  prvem odstavku 325. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

8. Po določbi prvega odstavka 363. člena ZPP je pritožba dovoljena samo zoper sklep sodišča prve stopnje. Izpodbijani sklep je višje sodišče izdalo kot sodišče druge stopnje. Zoper sklep sodišča druge stopnje pa lahko stranka vloži le revizijo, vendar samo v primeru, če izpodbija sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan (prvi odstavek 384. člena ZPP).

9. Tožničina pritožba je torej nedovoljena in jo je Vrhovno sodišče zavrglo (352. člen ZPP).

ZPP člen 325, 325/1, 352, 363, 363/1, 384, 384/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 279/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-10-29

Janez Vlaj (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), mag. Nina Betetto

dopuščena revizija - lastninska pravica na nepremičnini - pridobitev lastninske pravice - nepremičnina v lasti države - priposestvovanje - stvarna legitimacija Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov RS

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja pravilnosti materialnopravne presoje obstoja (pasivne) stvarne legitimacije Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov RS v konkretnem primeru.

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja pravilnosti materialnopravne presoje obstoja (pasivne) stvarne legitimacije Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov RS v konkretnem primeru.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je tožnica na podlagi priposestovanja pridobila lastninsko pravico na nepremičnini, parc. št. 325/4 k. o. ...

2. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Presodilo je, da ugovor neobstoja pasivne stvarne legitimacije toženca ni podan.

3. Zoper pravnomočno sodbo je toženec vložil predlog za dopustitev revizije glede pravnih vprašanj: - pasivne legitimacije toženca v primerih sodnih postopkov, ko posameznik uveljavlja pridobitev lastninske pravice na nepremičnini, last države, na podlagi priposestvovanja; - pravilnosti opredelitve priposestvovanja kot podlage za pridobitev lastninske pravice v izreku sodne odločbe, torej določitev originarnega načina pridobitve lastninske pravice, čeprav je tako iz ugotovljenega dejanskega stanja, kakor iz obrazložitve sodbe evidentno, da konkretno tožnica ni priposestvovala temveč podedovala predmetno parcelo, ter še brez opredelitve časovnega okvira pridobitve lastninske pravice (po prepričanju predlagatelja je dejstvo, da sodišče v izreku sodbe ni opredelilo časa nastanka lastninske pravice in da je očitno neskladje med izrekom sodbe, ki izrecno opredeljuje podlago pridobitve lastninske pravice in obrazložitvijo, v kateri je navedena podlaga dedovanje, takšna kršitev materialnega prava kot postopkovna kršitev, da je sodba nezakonita). Trdi, da je sodna praksa višjih sodišč o navedenih vprašanjih skromna, prakse Vrhovnega sodišča pa ni.

5. Vrhovno sodišče je presodilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367. c člena ZPP).

SPZ člen 37. ZSKZG člen 2, 2/3, 2/5, 3, 4. ZPP člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 282/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-12-17

Anton Frantar (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

razmerja med starši in otroki - preživljanje otroka - višina preživnine - znižanje preživnine - denarna pomoč staršev preživljalca

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je materialno pravno pravilno stališče sodišča druge stopnje, da se pri odmeri višine preživnine upošteva denarno pomoč tožnikovih staršev.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je materialno pravno pravilno stališče sodišča druge stopnje, da se pri odmeri višine preživnine upošteva denarno pomoč tožnikovih staršev.

1. Sodišče prve stopnje je v I. točki izreka odločilo, da se preživnina v višini 526,29 EUR zniža tako, da je tožnik dolžan od 1. 5. 2013 dalje plačevati za preživljanje mld. K. K. preživnino v višini 200,00 EUR.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper odločitev sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije. Izpodbija stališče sodišča višje stopnje, da je sodišče prve stopnje ravnalo pravilno, ko je k mesečnim prihodkom tožnika prištelo znesek 500,00 EUR, ki ga tožniku mesečno (v predlogu navaja, da občasno) dajeta njegova starša (ter denarno pomoč v neizraženi višini staršev žene tožnika). Dolžnost staršev preživljati svoje za delo sposobne otroke ne obstaja, prav tako ne obstoji dolžnost starih staršev, da preživljajo svoje vnuke. Prilaga prakso višjih sodišč, od katere izpodbijana odločitev odstopa (VSK I Cp 235/2003, VSL IV Cp 1211/2015).

5. Revizijsko sodišče je ocenilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367a. člena ZPP v obravnavanem primeru podani glede pravnega vprašanja, oblikovanega v izreku sklepa (tretji odstavek 367c. člena ZPP).

ZZZDR člen 129. ZPP člen ZPP člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 287/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-11-26

Anton Frantar (preds.), Janez Vlaj (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

dopuščena revizija - prostovoljno zavarovanje - splošni zavarovalni pogoji - izguba zavarovalnih pravic - izpodbijanje domneve - vzročna zveza

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja ali je mogoče izpodbijati vzročno zvezo med dejstvom, katerega posledica je izguba zavarovalnih pravic (npr. da vozilo ni tehnično brezhibno) in nastankom škode v primerih, ko gre za prostovoljno zavarovanje, ne glede na določila splošnih pogojev zavarovanja.

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja ali je dovoljeno izpodbijati vzročno zvezo med dejstvom, katerega posledica je izguba zavarovalnih pravic (npr. da vozilo ni tehnično brezhibno) in nastankom škode v primerih, ko gre za prostovoljno zavarovanje, ne glede na določila splošnih pogojev zavarovanja.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženka dolžna plačati tožniku 8.700,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 22. 1. 2013 dalje. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije. Kot pomembno pravno vprašanje izpostavi: Ali je mogoče izpodbijati vzročno zvezo med dejstvom, katerega posledica je izguba zavarovalnih pravic (npr. da vozilo ni tehnično brezhibno) in nastankom škode v primerih, ko gre za prostovoljno zavarovanje, ne glede na določila splošnih pogojev zavarovanja. Zatrjuje neenotno sodno prakso višjih sodišč in odstop od sodne prakse Vrhovnega sodišča.

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, izpostavljenega v predlogu tožnika in opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367. c člena istega zakona).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep XI Ips 27072/2015-100, enako tudi XI Ips 27072/2015-102
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-11-26

Marko Šorli (preds.), Barbara Zobec (poroč.), Vesna Žalik

zahteva za varstvo zakonitosti - dovoljenost - pripor - sklep o upravičenosti pripora - preizkus, ali so še podani razlogi za pripor - skrajšani postopek

Zahteve za varstvo zakonitosti ni dovoljeno vložiti zoper sklep, s katerim sodišče na podlagi tretjega odstavka 432. člena ugotovi, da so razlogi za pripor zoper obdolženca še podani.

Zahteva za varstvo zakonitosti se zavrže.

1. Okrajna sodnica Okrajnega sodišča v Celju je s sklepom z dne 30. 10. 2015 na podlagi tretjega odstavka 432. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) ugotovila, da so še vedno podani priporni razlogi za pripor zoper obdolženega G. J., ki je bil odrejen s sklepom Okrožnega sodišča v Celju I Kpd 27824/2015 z dne 1. 8. 2015 iz pripornega razloga ponovitvene nevarnosti po 3. točki prvega odstavka 201. člena ZKP. Višje sodišče v Celju je s sklepom z dne 5. 11. 2015 pritožbo obdolženčevega zagovornika zavrnilo kot neutemeljeno.

2. Zoper sklep Višjega sodišča v Celju z dne 5. 11. 2015 je obdolženčev zagovornik 9. 11. 2015 vložil zahtevo za varstvo zakonitosti zaradi, kot uvodoma navaja, kršitve kazenskega zakona. Predlaga, da Vrhovno sodišče zahtevi ugodi in spremeni izpodbijani pravnomočni sklep.

3. Četrti odstavek 420. člena ZKP določa, da se se sme med kazenskim postopkom, ki ni pravnomočno končan, vložiti zahteva za varstvo zakonitosti samo zoper pravnomočno odločbo o odreditvi pripora, zoper pravnomočno odločbo o podaljšanju pripora pa le v primeru podaljšanja s sklepom senata vrhovnega sodišča (drugi odstavek 205. člena) in v primeru podaljšanja po vložitvi obtožnice (drugi odstavek 272. člena).

4. Tega izrednega pravnega sredstva ni dovoljeno vložiti zoper sklep, s katerim sodišče na podlagi tretjega odstavka 432. člena ugotovi, da so razlogi za pripor zoper obdolženca še podani. Zato je Vrhovno sodišče zagovornikovo zahtevo za varstvo zakonitosti zavrglo (drugi odstavek 423. člena ZKP).

5. Če bo za obdolženca nastopila dolžnost plačila stroškov kazenskega postopka (95. člen ZKP), bo sodno takso za zavrženje zahteve za varstvo zakonitosti zoper pravnomočen sklep o podaljšanju

a po tarifni številki 74014 Taksne tarife na podlagi 17. točke prvega odstavka 5. člena Zakona o sodnih taksah (ZST-1), odmerilo sodišče prve stopnje po pravnomočnosti odločbe o glavni stvari.

Opr. št: XI Ips 27072/2015-102, ECLI:SI:VSRS:2015:XI.IPS.27072.2015.102

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 169/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-10-06

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Janez Vlaj

OBLIGACIJSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - sklepčnost tožbe - dokazovanje - informativni dokaz - povrnitev premoženjske škode - izgubljeni dobiček - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

1. Sodišče prve stopnje je glede tretjega toženca odločilo, da sta drugi in tretji toženec dolžna plačati solidarno tožnici znesek 13.304,83 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi (4.487,35 EUR za vrednost opreme in 8.817,48 EUR za izgubljeni dobiček), v presežku pa je tožbeni zahtevek iz naslova odškodnine za izgubljeni dobiček zavrnilo, in sicer zoper drugega toženca nad zneskom 11.849,92 EUR in zoper tretjega toženca nad zneskom 8.817,48 EUR do vtoževanega skupnega zneska 12.176,52 EUR. Zavrnilo je tudi tožbeni zahtevek, da sta dolžna drugi in tretji toženec tožnici solidarno plačati znesek 35.380,00 EUR in znesek 10.000,00 EUR.

2. Višje sodišče je pritožbe tožnice ter drugega in tretjega toženca zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Predlagatelj v predlogu za dopustitev revizije zastavlja vprašanja: „(1) Ali je dopustno prisoditi odškodnino za izgubljeni dohodek oziroma ali je tožeča stranka pravilno oblikovala navedbe glede izgubljenega dobička, ki ga sicer nikoli ni izrecno zahtevala kot škodo?, (2) Ali je sodišče pravilno ugotovilo izgubljeni dobiček?, (3) Ali je sodišče utemeljeno dopustilo dokaz z izvedencem finančne stroke in (4) Ali je Višje sodišče v Mariboru ustrezno odgovorilo na vse njegove pritožbene navedbe?“. Navaja, da je tožba glede izgubljenega dobička nesklepčna; da sodišče ne bi smelo pritegniti izvedenca, saj je izvedba informativnega dokaza z izvedencem nedopustna; prav tako je sodišče na podlagi njegovega mnenja napačno ugotovilo izgubljeni dobiček; višje sodišče pa tudi ni odgovorilo na vse njegove pritožbene navedbe.

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da razlogi za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP niso podani, zato je predlog zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 137/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-10-06

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), Janez Vlaj

dopuščena revizija - zamudna sodba - pogoji za izdajo zamudne sodbe

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali so izpolnjeni pogoji za izdajo zamudne sodbe v primeru, če tožnik zamolči določena dejstva, ki izhajajo iz dokazov, ki jih je priložil k tožbi in ali se v tem primeru šteje, da so tožbene navedbe v nasprotju s predloženimi dokazi.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali so izpolnjeni pogoji za izdajo zamudne sodbe v primeru, če tožnik zamolči določena dejstva, ki izhajajo iz dokazov, ki jih je priložil k tožbi in ali se v tem primeru šteje, da so tožbene navedbe v nasprotju s predloženimi dokazi.

1. Sodišče prve stopnje je izdalo zamudno sodbo. Razsodilo je, da je tožena stranka dolžna plačati tožeči stranki znesek 8.310,89 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, v presežku pa je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Pritožbo sta vložili obe pravdni stranki. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožeče stranke ugodilo, sodbo v zavrnilnem in stroškovnem delu razveljavilo, pritožbo tožene stranke pa zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Predlagateljica v predlogu za dopustitev revizije zastavlja vprašanje, ali so izpolnjeni pogoji za izdajo zamudne sodbe v primeru, če tožnik zamolči določena dejstva, ki izhajajo iz dokazov, ki jih je priložil k tožbi in ali se v tem primeru šteje, da so tožbene navedbe v nasprotju s predloženimi dokazi. Meni, da je sodišče zagrešilo bistveno kršitev odločb pravdnega postopka, posledično pa zmotno ugotovilo materialno pravo, saj tožnikove navedbe niso skladne z dokazi, ki jih je predložil k tožbi. Tožnik v tožbi ni zapisal, da je od toženke prejel tudi znesek 6.000,00 EUR na dan overitve podpisov na pogodbi o razdružitvi skupnega premoženja. Iz pogodbe izhaja, da je tožnik prejel navedeni znesek, kar je tožnik potrdil s svojim podpisom na pogodbi.

5. Revizijsko sodišče je ocenilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v obravnavanem primeru podani glede pravnega vprašanja, oblikovanega v izreku sklepa (tretji odstavek 367. c člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII Ips 114/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-10-25

mag. Ivan Robnik (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), mag. Marijan Debelak, Borut Vukovič, mag. Irena Žagar

revizija - obnova postopka - prekinitev - nadaljevanje - dovoljenost revizije

Po tem, ko je sodišče prve stopnje dovolilo obnovo postopka in razveljavilo sodbo, zoper katero je bila vložena revizija, tožnik zanjo nima več pravnega interesa.

I. Postopek z revizijo, ki je bil prekinjen, se nadaljuje.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek za ugotovitev nezakonitosti izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi z dne 6. 10. 2011 in za razveljavitev sklepa Komisije za pritožbe z dne 16. 11. 2011 ter za priznanje vseh pravic iz delovnega razmerja od prenehanja dalje. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Tožnik je zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje 5. 4. 2013 vložil revizijo, sočasno pa tudi predlog za obnovo postopka, v katerem se je skliceval na 10. točko 394. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99 in naslednji). Vrhovno sodišče je s sklepom VIII Ips 114/2013 z dne 2. 9. 2013 na podlagi četrtega odstavka 402. člena ZPP prekinilo postopek z revizijo in zadevo odstopilo sodišču prve stopnje, da odloči o predlogu za obnovo postopka.

3. Sodišče prve stopnje je 2. 9. 2016 sprejelo sklep, s katerim je dovolilo obnovo postopka in razveljavilo svojo sodbo Pd 11/2012 z dne 10. 5. 2012 ter sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča Pdp 817/2012 z dne 7. 12. 2012. Stranki se zoper sklep nista pritožili, zato je postal pravnomočen 29. 9. 2016. Po pravnomočnosti sklepa je sodišče prve stopnje zadevo zaradi odločitve o reviziji odstopilo nazaj Vrhovnemu sodišču.

4. Po drugem odstavku 403. člena ZPP je postopek z revizijo prekinjen, dokler ni končan postopek s predlogom za obnovo postopka. Ker je postopek s predlogom za obnovo postopka pravnomočno končan, je Vrhovno sodišče sklenilo, da se postopek z revizijo nadaljuje.

6. Po drugem odstavku 374. člena ZPP je revizija nedovoljena med drugim tudi v primeru, če jo vloži nekdo, ki zanjo nima pravnega interesa. Po tem, ko je sodišče prve stopnje dovolilo obnovo postopka in razveljavilo sodbo, zoper katero je bila vložena revizija, tožnik zanjo nima več pravnega interesa. Zato je Vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 374. člena ZPP revizijo zavrglo.

ZPP člen 374, 374/1, 374/2, 402, 402/4, 403, 403/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.