TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS sklep VIII Ips 113/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-09-09

mag. Ivan Robnik (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), Miran Blaha, Marjana Lubinič, Borut Vukovič

izplačilo plač in odpravnine - jamstveni sklad - prepozna prijava terjatve - zavrženje revizije

Vrednost spora ne doseže 40.000 EUR, spor pa je sicer individualni delovni spor (ker gre prvenstveno za uveljavljanje pravic iz delovnega razmerja) in ne socialni spor o pravicah do in iz socialnih zavarovanj in socialnega varstva,  zaradi česar revizija ni dovoljena niti na tej podlagi. Zavrnjen je bil tudi tožnikov predlog za dopustitev revizije.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za odpravo sklepa Javnega jamstvenega, preživninskega in invalidskega sklada RS št. 01497/01/2013 z dne 15. 4. 2013 in odločbe Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve št. 10001-15/2013-2 z dne 10. 7. 2013, s katerima je bila kot prepozna zavržena tožnikova zahteva za priznanje pravice do izplačila neizplačanih plač za obdobje od 1. 7. 2012 do 3. 8. 2012 v višini 629,60 EUR in za izplačilo odpravnine v višini ene minimalne plače, določene z zakonom na dan izdaje sodbe, zmanjšane za davke in prispevke. Sodišče druge stopnje je to odločitev potrdilo.

2. Tožnik je vložil pravočasno revizijo zoper drugostopenjsko sodbo zaradi bistvenih kršitev določb pravdnega postopka in zaradi zmotne uporabe materialnega prava. V tej zadevi je glede vsebinsko enakih vprašanj (neskladnost Zakona o Javnem jamstvenem, preživninskem in invalidskem skladu Republike Slovenije z Ustavo RS, Konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 173 o varstvu zahtevkov delavcev v primeru insolventnosti njihovega delodajalca in Direktivo 2002/74/ES z dne 23. 9. 2002 o spremembi Direktive 80/987/EGS) vložil tudi predlog za dopustitev revizije, ki  je bil zavrnjen s sklepom VIII DoR 30/2015 z dne 22. 4. 2015.

4. Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (v nadaljevanju ZDSS-1, Ur. l. RS, št. 2/2004 in naslednji) v 31. členu določa, da je revizija dovoljena v tistih premoženjskih individualnih delovnih in socialnih sporih, v katerih je dovoljena revizija po določbah zakona, ki ureja pravdni postopek. V skladu z drugim odstavkom 367. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. RS št. 26/99 in naslednji) pa je revizija dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 40.000 evrov.

5. V obravnavani zadevi vrednost spora ne dosega navedenega zneska. Spor med strankama je sicer individualni delovni spor (ker gre prvenstveno za uveljavljanje pravic iz delovnega razmerja) in ne socialni spor o pravicah do in iz socialnih zavarovanj in socialnega varstva (1), zaradi česar revizija ni dovoljena niti na tej podlagi (2). Kot navedeno je bil zavrnjen tudi tožnikov predlog za dopustitev revizije.

6. Glede na opredelitev v drugem odstavku 374. člena ZPP je torej revizija nedovoljena in jo je revizijsko sodišče zavrglo (377. člen ZPP).

Op. št. (1): Glej npr.  sklepe VS RS VIII Ips 173/2015, VIII Ips 195/2015, VIII Ips 206/2015.

Op. št. (2): Glej 4. točko 31. člena ZDSS-1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep VIII DoR 55/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-09-09

mag. Ivan Robnik (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), mag. Marijan Debelak

dovoljenost predloga - prepozen predlog - zavrženje predloga

Tožencu je bila sodba sodišča druge stopnje vročena dne 14. 4. 2015, predlog pa je vložil dne 8. 6. 2015, torej po 30. dneh od vročitve. To pomeni, da je predlog prepozen.

Poleg tega je predlog za dopustitev revizije vložil toženec sam, ni pa navedel in izkazal, da bi imel opravljen pravniški državni izpit.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek tožnice, da ji je toženec dolžan obračunati in po odvodu davkov in prispevkov izplačati plače za mesec avgust 2011, september 2011, oktober 2011 in november 2011, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi, zahtevek za plačilo razlike prehrane med delom za leto 2007, 2008, 2009, 2010 in 2011, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi in zahtevek za plačilo razlike prevoza na delo in z dela za leto 2007, 2008, 2009, 2010 in 2011, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Ugodilo pa je tožbenemu zahtevku za plačilo regresa za letni dopust za leto 2007, 2008, 2009, 2010 in 2011, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi in zahtevku za plačilo odpravnine, skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi toženca in delno spremenilo sodbo sodišča prve stopnje v delu izreka o plačilu regresa za letni dopust.

3. Toženec je sam vložil predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje.

5. Iz določbe prvega odstavka 367b. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.) izhaja, da mora stranka predlog za dopustitev revizije podati v roku 30 dni po vročitvi pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje, predlog pa se vloži pri vrhovnem sodišču (drugi odstavek). Tožencu je bila sodba sodišča druge stopnje vročena dne 14. 4. 2015, predlog pa je vložil dne 8. 6. 2015, torej po 30. dneh od vročitve. To pomeni, da je predlog prepozen.

6. Poleg tega je predlog za dopustitev revizije vložil toženec sam, ni pa navedel in izkazal, da bi imel opravljen pravniški državni izpit. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi, katerega sestavni del je tudi predlog za dopustitev revizije, lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena ZPP). Izjemoma sme ta pravdna dejanja v takšnem postopku opravljati stranka sama ali njen zakoniti zastopnik v primerih, če imata opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). V tem primeru mora biti po določbi 367č. člena ZPP predlogu za dopustitev revizije ali reviziji priložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, sicer sodišče predlog zavrže.

7. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče odločilo kot izhaja iz izreka tega sklepa.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 173/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-07-09

Janez Vlaj (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Vrhovno sodišče ni dopustilo revizije, ker je ocenilo, da niso podani pogoji iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Ožja obrazložitev tega sklepa ima podlago v drugem odstavku 367.c člena ZPP.

1. Tožnik s tožbo uveljavlja plačilo odškodnine za škodo, ki naj bi mu nastala zaradi toženkinega odvetniškega zastopanja.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek zato, ker naj bi terjatev zastarala in tudi zato, ker naj bi bila tožba nesklepčna, saj tožnik ni trdil, da bi v primeru ustreznega odvetniškega zastopanja uspel v relevantnih sodnih sporih.

3. Pritožbeno sodišče je zavrnilo tožnikovo pritožbo proti prvostopenjski sodbi. Stališče pritožbenega sodišča je, da vprašanje zastaranja terjatve ni relevantno, ker se tožnik v zvezi s pomanjkljivo trditveno podlago tožbe sploh ni pritožil.

4. Tožnik v predlogu za dopustitev revizije problematizira izključno stališče prvostopenjskega sodišča glede zastaranja terjatve in predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede vprašanja, oziroma vsebine pravnega standarda potrebne skrbnosti, ki jo je še mogoče pričakovati od povprečnega človeka tedaj, ko slednji zatrjuje, da mu je zaradi ravnanj strokovnjaka nastala škoda.

6. Vrhovno sodišče ni dopustilo revizije, ker je ocenilo, da niso podani pogoji iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Ožja obrazložitev tega sklepa ima podlago v drugem odstavku 367.c člena ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009

Sklep II DoR 185/2009, enako tudi II DoR 234/2009, II DoR 269/2009, II DoR 4/2010
VSRS sklep II DoR 160/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-07-02

mag. Nina Betetto (preds.), Janez Vlaj (poroč.), dr. Ana Božič Penko

OBLIGACIJSKO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - izpodbojnost - razveljavitev izpodbojne pogodbe - subjektivni rok izpodbijanja - začetek teka subjektivnega roka izpodbijanja - zemljiška knjiga - načelo publicitete - publicitetni učinki vpisov v zemljiško knjigo

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je mogoča izjema od načela publicitete vpisov v zemljiško knjigo pri ugotavljanju začetka teka subjektivnega prekluzivnega roka za razveljavitev izpodbojne pogodbe po prvem odstavku 99. člena Obligacijskega zakonika.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je mogoča izjema od načela publicitete vpisov v zemljiško knjigo pri ugotavljanju začetka teka subjektivnega prekluzivnega roka za razveljavitev izpodbojne pogodbe po prvem odstavku 99. člena Obligacijskega zakonika.

1. Sodišče prve stopnje je razveljavilo darilno pogodbo za nepremičnino v k. o. ..., ki sta jo sklenila prvi toženec kot darovalec in druga toženka kot obdarjenka 15. 2. 2002, ter ugotovilo, da je vknjižba na podlagi te pogodbe neveljavna in vzpostavilo prejšnje zemljiškoknjižno stanje. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožencev zavrnilo in potrdilo prvostopenjsko sodbo. Odločilo je, da vsaka stranka sama krije svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Toženca v predlogu za dopustitev revizije navajata, da odločitev pritožbenega sodišča odstopa od zadeve VSL I Cp 334/2009 in da gre zato za neenotno sodno prakso višjih sodišč. Menita, da je pritožbeno sodišče napačno uporabilo načelo publicitetnih učinkov vpisov iz 6. člena Zakona o zemljiški knjigi (ZZK-1) v zvezi z začetkom teka subjektivnega roka za pravico zahtevati razveljavitev izpodbojne pogodbe iz 99. člena Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ). Poudarjata, da se je druga toženka na podlagi izpodbijane darilne pogodbe (že) aprila 2003 vpisala v zemljiško knjigo in da je takrat nastopil publicitetni učinek vpisa v zemljiško knjigo. Zato je zaključek sodišč, da je bila tožničina tožba za razveljavitev izpodbijane darilne pogodbe, vložena septembra 2004, pravočasna, materialnopravno zmoten. Predlagata dopustitev revizije glede vprašanja, ali je mogoča izjema od načela publicitete vpisov v zemljiško knjigo pri ugotavljanju začetka teka subjektivnega prekluzivnega roka za razveljavitev izpodbojne pogodbe po prvem odstavku 99. člena OZ.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena istega zakona).

OZ člen 99, 99/1. ZZK-1 člen 6. ZPP člen 367c, 367c/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 229/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-08-20

Janez Vlaj (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - STVARNO PRAVO - NEPRAVDNO PRAVO

nepravdni postopek - predlog za dopustitev revizije - vzpostavitev etažne lastnine - dovoljenost revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Ker je možnost revizije po 19. členu ZVEtl izključena, je tudi predlog za dopustitev revizije nedovoljen.

1. Sodišče prve stopnje je nasprotno udeleženko kaznovalo z denarno kaznijo 1.300,00 EUR.

2. Pritožbeno sodišče je pritožbi nasprotne udeleženke delno ugodilo in denarno kazen znižalo na 1.000,00 EUR.

3. Prva nasprotna udeleženka vlaga predlog za dopustitev revizije in sodišču predlaga, naj „zaradi zagotovitve pravne varnosti dopusti revizijo, razveljavi oba sklepa in nemudoma ustavi nepravdni postopek po ZVEtL, ki je bil sprožen na podlagi prirejenega sprevrženega prenosa matičnih pravic na elektronsko aplikacijo.“

5. Sklep sodišča druge stopnje, zoper katerega predlagateljica vlaga predlog za dopustitev revizije, je sklep o kaznovanju stranke, izdan v postopku po Zakonu o vzpostavitvi etažne lastnine na predlog pridobitelja posameznega dela stavbe in o določanju pripadajočega zemljišča k stavbi (v nadaljevanju ZVEtL). Ta v 19. členu določa, da zoper sklep sodišča, izdan v postopku za vzpostavitev etažne lastnine po ZVEtL obnova postopka in revizija nista dopustni. Čim je tako, Vrhovno sodišče na podlagi četrtega odstavka 367. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) revizije sploh ne sme dopustiti.

6. Iz tega razloga je Vrhovno sodišče predlog za dopustitev revizije zoper sklep, ki tudi sicer ne dosega zahtevane vrednosti 2.000,00 EUR, na podlagi procesnega pooblastila iz 377. člena ZPP zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 28/2014, enako tudi II DoR 243/2014
VSRS sklep II DoR 183/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-08-14

mag. Rudi Štravs (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

ODŠKODNINSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - podlage odškodninske odgovornosti - povrnitev nepremoženjske škode - vzročna zveza - višina odškodnine - ravnanje oškodovanca - vmesna sodba - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

1. Sodišče prve stopnje je delno ugodilo tožbenemu zahtevku in toženki v plačilo naložilo 3.878,80 EUR odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 4. 7. 2010 dalje.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnika delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je znesek 3.878,80 EUR nadomestilo z zneskom 3.944,70 EUR, sicer je pritožbo tožnika in v celoti pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije in predlagal dopustitev revizije glede vprašanja obstoja vzročne zveze in primernosti višine prisojene denarne odškodnine za telesne bolečine in duševne bolečine zaradi zmanjšanja življenjske aktivnosti. Obrazložitev sodišča druge stopnje v zvezi z obstojem vzročne zveze med tožnikovim ravnanjem in nastankom škode ter s tem obstojem soprispevka je nerazumljiva in protispisna (14. točka drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku – v nadaljevanju ZPP). Le če bi tožnik ob pravilni drži pomožnega motorja na čolnu z levo roko lahko preprečil gibanje motorja, bi bilo relevantno vprašanje, kje je držal levo roko in bi bilo to v vzročni vezi s škodo, ki jo je tožnik utrpel. Tega toženka ni trdila niti ni tega ugotovil izvedenec, nižji sodišči pa o tem nimata razlogov. Drugostopenjsko sodišče na takšen očitek ni odgovorilo, zato je drugostopenjska sodba v tem delu neobrazložena, materialno pravo pa zmotno uporabljeno. Postavljeno pravno vprašanje je pomembno za razvoj prava - Obligacijsko zakonik ne vsebuje jasne zakonske dikcije glede vzročne zveze, saj ne pove, katero vzročno zvezo šteje za relevantno.

4. Sodišče druge stopnje je zmotno uporabilo materialno pravo tudi pri določanju višine odškodnine za duševne bolečine zaradi zmanjšanja življenjske aktivnosti. Tožnik je podal obsežne navedbe, a je sodišče zaključilo, da ni ustrezne trditvene podlage. Sodišči sta premalo upoštevali tudi načelo individualizacije, odmera odškodnine v predmetni zadevi tudi odstopa od primerljivih zadev v sodni praksi (prim. sodbo Višjega sodišča v Ljubljani II Cp 1971/2011 z dne 24. 1. 2012 ter sodbo in sklep Vrhovnega sodišča RS  II Ips 851/2006 z dne 2. 4. 2009).

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

ZPP člen 339, 339/2, 339/2-14, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2. OZ člen 131, 179.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 212/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-09-24

Janez Vlaj (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Rudi Štravs

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - podlage odškodninske odgovornosti - vzročna zveza - deljena vzročnost

Dopusti se revizija glede pravnega vprašanja pravilnosti presoje sodišč nižjih stopenj o vzročni zvezi med škodnim dogodkom in nastalo škodo, tj. glede pravilnosti zaključka o deljeni vzročnosti.

Dopusti se revizija glede pravnega vprašanja pravilnosti presoje sodišč nižjih stopenj o vzročni zvezi med škodnim dogodkom in nastalo škodo, tj. glede pravilnosti zaključka o deljeni vzročnosti.

1. Sodišče prve stopnje je delno ugodilo tožbenemu zahtevku na plačilo odškodnine za škodo, ki jo je tožnik utrpel v prometni nezgodi dne 29. 10. 2010, v presežku pa je zahtevek zavrnilo. Pritožbeno sodišče je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Delna zavrnitev zahtevka temelji na pravnem zaključku o deljeni vzročnosti, ki sta ga sodišči nižjih stopenj oprli na judikat VS RS II Ips 178/2007.

2. Tožnik je v predlogu za dopustitev revizije po vsebini zastavil pravno vprašanje, ki je  razvidno iz izreka tega sklepa.

4. Vrhovno sodišče je dopustilo revizijo, ker je od odločitve o reviziji mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za razvoj prava preko sodne prakse.(1) Stališče iz judikata II Ips 178/2007 namreč še ne predstavlja ustaljene sodne prakse.

Op. št. (1): Določbe 367a. člena in 367.c člena Zakona o pravdnem postopku.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 89/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-07-14

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

zavrnitev predloga za dopustitev revizije - rok za pritožbo - prepozna vloga

Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa 367.a člen ZPP, je Vrhovno sodišče predlog tožnice v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP zavrnilo.

1. Prvostopenjsko sodišče je izdalo sodbo, s katero je zavrnilo tožbeni zahtevek. Zoper sodbo je tožnica vložila pritožbo, ki jo je prvostopenjsko sodišče s sklepom zavrglo, ker je na sodišče prispela prepozno. Pritožbeno sodišče je zavrnilo pritožbo tožnice zoper sklep o zavrženju pritožbe, saj je v bistvenem presodilo, da glede na drugi odstavek 112. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) tožnica ustrezne oddaje pritožbe kot „poslane po pošti priporočeno“ ni uspela izkazati.

2. Tožnica je vložila predlog za dopustitev revizije proti sklepu pritožbenega sodišča, s katerim je bil potrjen prvostopenjski sklep o zavrženju pritožbe.

3. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa 367.a člen ZPP, je Vrhovno sodišče predlog tožnice v skladu z drugim odstavkom 367.c člena ZPP zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 75/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-07-14

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - leasing pogodba - razveza pogodbe zaradi spremenjenih okoliščin - razlaga pogodbe

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja, ali v okoliščinah konkretne zadeve razveza Pogodbe o leasingu v posledici uresničitve odstopne pravice vključuje tudi razvezo pogodbe zaradi spremenjenih okoliščin?

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja, ali v okoliščinah konkretne zadeve razveza Pogodbe o leasingu v posledici uresničitve odstopne pravice vključuje tudi razvezo pogodbe zaradi spremenjenih okoliščin?

1. Prvostopenjsko sodišče je ugodilo tožbenemu zahtevku tako v delu za sklenitev prodajne pogodbe na podlagi pogodbe o obveznosti odkupa kot tudi v delu, ki se je nanašal na obveznost plačila pogodbene kazni. Pritožbeno sodišče je ugodilo pritožbi toženke zaradi zmotne uporabe materialnega prava ter tožbeni zahtevek zavrnilo v celoti. Presodilo je, da pogoj iz pogodbe o obveznosti odkupa ni bil izpolnjen, saj 2. člen te pogodbe ni določal dolžnosti povratnega odkupa v primeru razveze (leasing) pogodbe zaradi spremenjenih okoliščin, temveč le v primeru odstopa od (leasing) pogodbe zaradi neizpolnjevanja obveznosti s strani leasingojemalca.

2. Tožnica je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) izpolnjeni glede pravnega vprašanja, navedenega v izreku sklepa, saj revizijsko sodišče o njem še ni odločalo. Revizijo je zato glede tega vprašanja dopustilo.

ZPP člen 367a, 367a/1. OZ člen 103, 107, 112.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep I Kr  9634/2015-13
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-09-24

Marko Šorli (preds.), Maja Tratnik (poroč.), mag. Damijan Florjančič

krajevna pristojnost - prenos krajevne pristojnosti - tehtni razlogi

Zgolj dejstvo, da je sodišče ugovor predlagateljice zoper obtožni akt zavrnilo, še ne pomeni, da je sodišče ravnalo pristransko. Predlagateljica bi morala v predlogu navesti, katere konkretne okoliščine kažejo na pristransko odločanje sodišča v obravnavanem primeru.

Predlog za prenos krajevne pristojnosti se zavrne.

1. Okrožno državno tožilstvo v Celju je pri Okrajnem sodišču v Velenju zoper obtoženo A. H. vložilo obtožni predlog zaradi suma storitve kaznivega dejanja razžalitve po drugem v zvezi s prvim odstavkom 158. člena Kazenskega zakonika (v nadaljevanju KZ-1) v zvezi z drugim odstavkom 168. člena KZ-1. Okrajno sodišče v Velenju se je s sklepom I K 9634/2015 z dne 26. 3. 2015 izreklo za stvarno nepristojno in zadevo odstopilo stvarno in krajevno pristojnemu Okrožnemu sodišču v Celju. Slednje je s sklepom I Ks 9634/2015 z dne 31. 8. 2015 ugovor obtoženke zoper obtožni akt zavrnilo.

Obtoženka predlaga, da se krajevna pristojnost v tej zadevi z Okrožnega sodišča v Celju prenese na Okrožno sodišče v Ljubljani, ker bi zgolj na ta način kazenski postopek zoper njo potekal nepristransko in zakonito. Navaja, da je senat Okrožnega sodišča v Celju z zavrnitvijo njenega ugovora zoper obtožni akt ravnal pristransko in nezakonito.

3. Po prvem odstavku 35. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) lahko skupno neposredno višje sodišče določi za postopek drugo stvarno pristojno sodišče na svojem območju, če je očitno, da se bo tako lažje izvedel postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Institut prenosa krajevne pristojnosti zaradi lažje izvedbe postopka oziroma drugih tehtnih razlogov predstavlja izjemo od splošnih pravil, po katerih se določa krajevna pristojnost sodišča. Kateri so ti tehtni razlogi, zakon ne določa, v sodni praksi pa se je izoblikovalo stališče, da je tehtni razlog za prenos krajevne pristojnosti podan takrat, kadar obstojijo okoliščine, ki objektivno ne zagotavljajo nepristranskega (poštenega) sojenja v smislu prvega odstavka 23. člena Ustave RS oziroma prvega odstavka 6. člena Evropske konvencije o človekovih pravicah.

4. Predlagateljica v svojem predlogu ni navedla okoliščin, ki bi utemeljevale prenos krajevne pristojnosti v obravnavanem primeru. Zgolj dejstvo, da je Okrožno sodišče v Celju ugovor predlagateljice zoper obtožni akt zavrnilo, še ne pomeni, da je sodišče ravnalo pristransko. Splošne navedbe o pristranskem in nezakonitem delovanju sodišča ne zadostijo standardu obrazloženosti predloga za prenos krajevne pristojnosti. Predlagateljica bi morala v predlogu navesti, katere konkretne okoliščine kažejo na pristransko odločanje sodišča v obravnavanem primeru. Ker pogoji iz prvega odstavka 35. člena ZKP niso izpolnjeni, Vrhovno sodišče predlogu za prenos krajevne pristojnosti ni ugodilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.