VSRS sklep II DoR 380/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-02-04

Anton Frantar (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), mag. Rudi Štravs

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodninski spor - škoda - osebnostne lastnostmi oškodovanca - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - dokazovanje z izvedencem - postavitev novega izvedenca - dopolnitev izvedenskega mnenja - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Razloge predloga za dopustitev revizije je mogoče strniti v predlagateljev očitek, da je ostalo vprašanje razmejitve med dotedanjimi tožničinimi osebnostnimi lastnostmi in posledicami škodnega dogodka v letu 2004 nerazčiščeno, ker sodišče prve stopnje ni zahtevalo dopolnitve nepopolnega izvedenskega mnenja ali ker ni postavilo novega izvedenca, pritožbeno sodišče pa teh procesnih kršitev ni sankcioniralo.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da sta prva in tretja tožena stranka dolžni tožnici plačati 18.000,00 EUR odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 16. 1. 2010 in sicer skupaj z drugo toženo stranko, ki ji je bilo plačilo navedenega zneska naloženo že s pravnomočno sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani P 523/2005-III z dne 9. 4. 2013 v zvezi s sodbo Višjega sodišča v Ljubljani II Cp 3146/2013 z dne 19. 3. 2014. Višji tožbeni zahtevek tožnice je z dopolnilno sodbo zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je sodbo sodišča prve stopnje v celoti potrdilo.

3. Zoper sodbo drugostopenjskega sodišča je prva tožena stranka vložila predlog za dopustitev revizije glede pravnih vprašanj:

- ali je podana bistvena kršitev določb pravdnega postopka iz prvega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), če sodišče ne zahteva dopolnitve izvedenskega mnenja ali ne imenuje novega izvedenca psihiatrične stroke, čeprav bi to v skladu z drugim odstavkom 254. člena istega zakona moralo storiti, ker je na predlog strank izvedenki v sklepu o postavitvi izvedenke postavilo naloge, naj izvedensko mnenje izdela na podlagi psihiatričnega pregleda tožnice po škodnem dogodku in pregleda zdravstvene dokumentacije o psihiatričnem zdravljenju tožnice pred škodnim dogodkom, pa izvedenka omenjene dokumentacije ni pridobila in je ni pregledala, temveč je svoje izvedeniško mnenje izdelala ne da bi pregledala enega od dveh predmetov preiskave;

- ali je bil predlog prvotožene stranke, da naj sodišče prve stopnje od izvedenke zahteva dopolnitev izvedenskega mnenja na način, da ji naloži pridobitev, pregled in upoštevanje zdravstvene dokumentacije o psihiatričnem zdravljenju tožnice pred škodnim dogodkom pri pripravi odgovorov na zastavljena vprašanja, zavrnjen v skladu z določbami ZPP in

- ali je bil dokazni predlog prvotožene stranke, da naj sodišče prve stopnje postavi novega izvedenca psihiatrične stroke, ki naj pridobi in pregleda tudi zdravstveno dokumentacijo o psihiatričnem zdravljenju tožnice pred škodnim dogodkom ter šele na to odgovori na zastavljena vprašanja, zavrnjen v skladu z določbami ZPP.

Razloge predloga za dopustitev revizije je mogoče strniti v predlagateljev očitek, da je ostalo vprašanje razmejitve med dotedanjimi tožničinimi osebnostnimi lastnostmi in posledicami škodnega dogodka v letu 2004 nerazčiščeno, ker sodišče prve stopnje ni zahtevalo dopolnitve nepopolnega izvedenskega mnenja ali ker ni postavilo novega izvedenca, pritožbeno sodišče pa teh procesnih kršitev ni sankcioniralo.

4. Predpostavke za dopustitev revizije ZPP ureja v 367.a členu. Te v konkretnem primeru niso podane, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

ZPP člen 254, 254/2, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2, 339, 339/1. OZ člen 131.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.