VSRS Sklep I Kr 449/2015-29
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-11-26

Marko Šorli (preds.), mag. Kristina Ožbolt (poroč.), Barbara Zobec

pravica do sodnega varstva - pravica do nepristranskega sojenja - prenos krajevne pristojnosti - drugi tehtni razlogi

Pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ iz prvega odstavka 35. člena ZKP, ki je odločilen v obravnavanem primeru, zajema različne okoliščine, ki sicer niso neposredno povezane s samo zadevo, pač pa lahko nanjo vplivajo od zunaj in zadevajo celotno sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Ljubljani.

1. V obravnavani zadevi je oškodovanec kot tožilec J. B. dne 6. 1. 2015 na Okrajno sodišče v Kopru podal obtožni predlog zoper R. N., S. V., M. L. in B. H., zaradi očitka storitve kaznivega dejanja protizakonitega, pristranskega in krivičnega sojenja po prvem in drugem odstavku 288. člena Kazenskega zakonika (v nadaljevanju KZ-1) in drugih. V vlogi, ki jo je Okrajno sodišče v Kopru prejelo dne 16. 11. 2015, je oškodovanec kot tožilec predlagal, da se krajevna pristojnost za odločanje v tej zadevi prenese na drugo okrajno sodišče izven območja pristojnosti Višjega sodišča v Kopru.

2. Predlog za prenos krajevne pristojnosti oškodovanec kot tožilec utemeljuje z zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, zaradi katere mora biti izključena vsaka okoliščina, ki bi lahko omajala zaupanje strank in javnosti v odločanje, ali vzbudila dvom v nepristranskost sodišča. Tako objektivno okoliščino pa predstavlja potek kazenskih postopkov zoper dvanajst sodnic koprskih sodišč ter kazenski postopki zoper odgovorne osebe iz policije in državnega tožilstva, obravnavana kazenska zadeva z opr. št. I K 449/2015 pa je posledica in sestavni del istega historičnega dogodka. V pravdni zadevi P 213/2015 je podal enak predlog, kateremu je Vrhovno sodišče ugodilo in s sklepom I R 107/2015 z dne 24. 9. 2015 za sojenje določilo Okrožno sodišče v Ljubljani.

3. Predlog za prenos krajevne pristojnosti je utemeljen.

4. Po določbi prvega odstavka 35. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) lahko skupno neposredno višje sodišče določi za postopek drugo stvarno pristojno sodišče na svojem območju, če je očitno, da se bo tako lažje izvedel postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Iz vsebine predloga za prenos krajevne pristojnosti je razvidno, da oškodovanec kot tožilec meni, da so za prenos krajevne pristojnosti podani drugi tehtni razlogi iz 35. člena ZKP.

5. Skladno z določbo 23. člena Ustave, ki zagotavlja pravico do sodnega varstva, mora sodišče pri postopanju v vsaki posamezni zadevi ustvariti in ohraniti videz nepristranskosti. Po stališču Evropskega sodišča za človekove pravice sta za obstoj nepristranskosti sojenje odločilna tako subjektivni kriterij, ki odraža osebno prepričanje sodnika, ki v posameznem primeru odloča, kot tudi objektivni kriterij, ki je podan, če sodnik v postopku zagotovi uresničevanje procesnih jamstev tako, da je izključen vsak upravičen dvom v njegovo nepristranskost. Ni torej pomembno le, da je bilo nepristransko sojenje v resnici zagotovljeno, pač pa se mora nepristranskost odražati tudi navzven. V nasprotnem primeru sta lahko ogrožena tako zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh, kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

6. Pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ iz prvega odstavka 35. člena ZKP, ki je odločilen v obravnavanem primeru, zajema različne okoliščine, ki sicer niso neposredno povezane s samo zadevo, pač pa lahko nanjo vplivajo od zunaj in zadevajo celotno sodišče. Po presoji Vrhovnega sodišča so okoliščine, ki jih v predlogu za prenos krajevne pristojnosti navaja oškodovanec kot tožilec, takšne narave, da bi lahko v očeh javnosti in pri strankah postopka vzbudile dvom v nepristranskost sojenja. Oškodovanec kot tožilec je obtožni predlog podal zoper štiri sodnice koprskega sodišča, civilne in kazenske postopke, ki izvirajo iz istega historičnega dogodka, naj bi sprožil še proti drugim sodnikom tega sodišča, Vrhovno sodišče pa je v pravdni zadevi P 213/2015 krajevno pristojnost s koprskega sodišča že preneslo na drugo stvarno pristojno sodišče. Vrhovno sodišče je zato, zaradi videza nepristranskosti sojenja, tudi v obravnavani kazenski krajevno pristojnost za sojenje preneslo na drugo stvarno pristojno sodišče.

7. Vrhovno sodišče je ugodilo predlogu za prenos krajevne pristojnosti in na podlagi prvega odstavka 35. člena ZKP za ta kazenski postopek, namesto krajevno pristojnega Okrajnega sodišča v Kopru, določilo Okrajno sodišče v Ljubljani.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.