VSRS Sklep I R 85/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-10-06

Anton Frantar (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sodišča - zakoniti zastopnik stranke v postopku kot zakonec sodnice višjega sodišča - državni pravobranilec

S strani tožnika zatrjevane okoliščine o sorodstvenem razmerju državnega pravobranilca A. A. z Državnega pravobranilstva, ki je zakoniti zastopnik toženke, z eno od višjih sodnic stvarno in krajevno pristojnega drugostopenjskega sodišča ne more zadoščati za upravičen dvom v nepristranskost sodišča kot celote, ne v subjektivnem ne v objektivnem smislu.

1. Med pravdnima stranka je v teku pravdni postopek zaradi varstva lastninske pravice.

2. Z vlogo z dne 30. 5. 2016 je tožnik predlagal prenos pristojnosti za odločanje o pritožbi toženke na drugo pritožbeno sodišče. Navaja, da toženko v obravnavani zadevi zastopa državni pravobranilec A. A., zaposlen na Državnem pravobranilstvu, Zunanji oddelek v Mariboru. Na Višjem sodišču v Mariboru kot krajevno pristojnem pritožbenem sodišču v civilnih  zadevah odloča tudi višja sodnica B. A., ki je žena državnega pravobranilca  A. A. Gre za majhen kolektiv, zato se sodniki med seboj dobro poznajo in sodelujejo. Omenjeno sorodstveno razmerje vzbuja dvom v objektivnost in nepristranskost konkretne sodnice, pomeni pa tudi tehten razlog, da se zaradi zagotovitve objektivnega in nepristranskega sojenja zadeva v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dodeli v odločanje drugemu stvarno pristojnemu pritožbenem sodišču.

4. Določilo 23. člena Ustave Republike Slovenije predvideva pravico do sodnega varstva, iz katere izhaja tudi zahteva, da sodišče pri postopanju v konkretni zadevi ustvari oziroma ohrani videz nepristranskosti. Po stališču Evropskega sodišča za človekove pravice sta za obstoj nepristranskosti sojenja odločilna tako subjektivni kriterij, pri katerem gre za ugotavljanje osebnega prepričanja sodnika, ki odloča v konkretnem primeru, kot tudi objektivni kriterij, kjer gre za presojo, ali je sodnik v postopku zagotavljal uresničevanje procesnih jamstev tako, da je izključen vsak upravičen dvom v njegovo nepristranskost. Pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja torej ni pomembno zgolj to, da je nepristransko sojenje dejansko zagotovljeno, temveč se mora odražati tudi navzven. Gre za tako imenovani videz nepristranskosti sojenja. V nasprotnem primeru sta lahko ogrožena tako zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristransko sojenje v konkretni zadevi.

5. Pomemben procesni institut, s katerim se zagotavlja ustavna pravica do nepristranskega sojenja, je delegacija pristojnosti (67. člen ZPP). Pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ zajema različne okoliščine, ki niso v neposredni zvezi s samim sporom, ampak lahko nanj vplivajo od zunaj in zadevajo celotno sodišče. S strani tožnika zatrjevane okoliščine o sorodstvenem razmerju državnega pravobranilca A. A. z Državnega pravobranilstva, ki je zakoniti zastopnik toženke, z eno od višjih sodnic stvarno in krajevno pristojnega drugostopenjskega sodišča ne more zadoščati za upravičen dvom v nepristranskost sodišča kot celote, ne v subjektivnem ne v objektivnem smislu. Standard objektivne nepristranskosti in neodvisnosti pomeni, da so nedopustna kakršnakoli razmerja med osebami, ki odločajo v zadevi, in strankami oziroma njihovimi zastopniki v postopku. Nikakršnih indicev ni, na podlagi katerih bi bilo v obravnavnem sporu mogoče sklepati, da so prisotne okoliščine, zaradi katerih bi  imela sodnica osebne razloge za odločanje v korist ene izmed strank in ki bi onemogočale ali oteževale objektivno, nepristransko sojenje z izključnim upoštevanjem pravnih kriterijev.

6. Morebiten obstoj razlogov za izločitev posamezne sodnice ali sodnika sam po sebi še ne utemeljuje prenosa krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Odločitev v zadevi I R 115/2015, na katero se sklicuje tožnik v predlogu, je temeljila na ugotovitvi o obstoju sorodstvenega razmerja med javno uslužbenko in stranko v izvršilnem postopku, zato z obravnavano zadevo ni primerljiva.

7. Ker uveljavljane okoliščine ne utemeljujejo prenosa krajevne pristojnosti, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 9/2017, enako tudi VSRS Sklep I R 70/2020