VSRS sklep II DoR 171/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-08-27

dr. Ana Božič Penko (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Tomaž Pavčnik

ODŠKODNINSKO PRAVO - STANOVANJSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - povrnitev škode - upravljanje večstanovanjske stavbe - odgovornost upravnika - opredelitev pomembnega pravnega vprašanja - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Tožnika zatrjevanih kršitev postopka nista opisala natančno in konkretno, okoliščine, ki pa sta jih navedla v predlogu za dopustitev revizije pa ne izkazujejo pravne pomembnosti izpostavljenih pravnih vprašanj, ki se nanašajo na zmotno uporabo 178., 179. člena OZ, 118. člena SPZ in 17., 30. in 50. člena SZ-1. Vrhovno sodišče je tako ocenilo, da pogoji iz 367.a člena ZPP niso izpolnjeni, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo.

1. Tožnika sta s tožbo od sodišča zahtevala, naj razsodi, da jima je toženi upravnik dolžan plačati odškodnino, ki naj bi jima nastala zato, ker pri obračunu stroškov ni upošteval sporočenih podatkov o spremenjenem številu oseb v njunem stanovanju na Z. 98 v L. Zahtevala sta odškodnino za premoženjsko škodo, ki jima je nastala zaradi preveč zaračunanih stroškov, poleg tega pa tudi odškodnino za nepremoženjsko škodo, ki jima je nastala zaradi posega v njuno zasebnost in  čast in dobro ime.

2. Sodišče prve stopnje je njun tožbeni zahtevek zavrnilo. Odločilo je, da ravnanje upravnika ni bilo protipravno, saj so etažni lastniki sprejeli sklep, da je nadzorni odbor tisti, ki upravniku sporoča število oseb, zaradi česar ju je upravnik napotil na nadzorni odbor naj tam uredita spremembo. Sodišče je odločilo, da takšna rešitev ni v nasprotju s 50. členom Stanovanjskega zakona (v nadaljevanju SZ-1) in 118. členom Stvarnopravnega zakonika (v nadaljevanju SPZ).

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnikov zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

4. Zoper takšno odločitev vlagata predlog za dopustitev revizije tožnika. Predlagata, naj Vrhovno sodišče revizijo dopusti glede vprašanja, ali so bile določbe 178. in 179. člena Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ), 118. člena SPZ in 17., 30. in 50. člena SZ-1 uporabljene  pravilno. Navajata tudi, da sta sodišči zagrešili več bistvenih kršitev Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP),  tudi 14. in 15. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, ker so razlogi sodbe nejasni ali med seboj v nasprotju, o odločilnih dejstvih pa je nasprotje med tem kar se navaja v razlogih sodbe in vsebino listin v spisu. Opozarjata, da je po 50. členu SZ-1 upravnik tisti, ki je zadolžen za obdelavo osebnih podatkov, prav tako je po 118. členu SPZ upravnik tisti, ki je dolžan poskrbeti za porazdelitev in izterjavo obveznosti. Navajata, da 17. člen SZ-1 določa, da je etažni lastnik dolžan prijaviti spremembo lastništva upravniku, po tretjem odstavku 30. člena SZ-1 pa je etažni lastnik odgovoren za plačilo stroškov upravljanja in drugih stroškov, dokler upravniku ne javni spremembe lastništva. Poudarjata, da bi na podlagi navedenih določb upravnik moral upoštevati podatke, ki sta jih sporočila neposredno njemu. Menita, da nima pravne podlage stališče sodišča druge stopnje, da noben predpis ne določa, da upravnik ne bi smel upoštevati podatkov o številu oseb, ki bivajo v stanovanju tožnikov, ki jih pridobil od nadzornega odbora. Poudarjata, da gre za odstop od prakse višjega sodišča (sodba VSL I Cpg 532/2011) in Vrhovnega sodišča (sodba II Ips 101/2010).  Menita, da je toženi upravnik, zato ker je naročil, naj nadzorni odbor nadzira katere osebe bivajo v posameznem stanovanju nedopustno posegal v njune ustavne pravice iz 33., 34. oziroma 35. člena Ustave Republike Slovenije. Poudarjata tudi, da so bile ugotovitve nadzornega odbora napačne. Opozarjata na odločbi Upravnega sodišča RS opr. št. U 2011/2003 in odločbo Višjega sodišča v Ljubljani II Cp 894/2009. Navajata, da je bilo s tem, ko sta bila obtožena, da stroškov nista plačala, poseženo tudi v njuno čast in dobro ime. Menita, da so podane vse štiri predpostavke za odškodninsko odgovornost tožene stranke, zato predlagata, naj sodišče revizijo dopusti.

6. Tožnika zatrjevanih kršitev postopka nista opisala natančno in konkretno, okoliščine, ki pa sta jih navedla v predlogu za dopustitev revizije pa ne izkazujejo pravne pomembnosti izpostavljenih pravnih vprašanj, ki se nanašajo na zmotno uporabo 178., 179. člena OZ, 118. člena SPZ in 17., 30. in 50. člena SZ-1. Vrhovno sodišče je tako ocenilo, da pogoji iz 367.a člena ZPP niso izpolnjeni, zato je predlog za dopustitev revizije zavrnilo.

ZPP člen 367a. OZ člen 178, 179. SPZ člen 118. SZ-1 člen 17, 30, 50.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.