VSRS sklep III R 18/2015, enako tudi III R 20/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2015-07-14

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - sodnica višjega sodišča kot stranka v postopka - poznanstvo s sodniki pristojnega nižjega sodišča

Okoliščina, da je toženka v obravnavani zadevi višja sodnica Višjega sodišča v Mariboru ter da se v isti stavbi srečuje in pozna s sodniki krajevno in stvarno pristojnega Okrožnega sodišča v Mariboru, ne more sama po sebi utemeljiti dvoma v objektivno nepristranskost sodišča. Predlagatelj delegacije pa ne navaja, da bi šlo za tesnejše prijateljske odnose, ki bi presegali običajno poznanstvo in profesionalno kolegialnost v širšem delovnem okolju.

1. Na Okrožnem sodišču v Mariboru je bila vložena tožba tožeče stranke A. A. (v osebnem stečaju) zoper toženo stranko B. B. zaradi izpodbijanja pravnih dejanj stečajnega dolžnika in zaradi ponovne vzpostavitve prvotnega zemljiškega stanja.

2. Okrožno sodišče v Mariboru je na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) podalo predlog za delegacijo pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Tehten razlog, ki po mnenju Okrožnega sodišča v Mariboru utemeljuje prenos pristojnosti, je v zagotovitvi videza objektivne nepristranskosti sodišča. Toženka v predmetnem gospodarskem sporu (in hkrati tožnikova soproga) je namreč višja sodnica na Višjem sodišču v Mariboru, ki se nahaja v isti zgradbi kot Okrožno sodišče v Mariboru, ter se pozna in redno srečuje s sodniki tega sodišča. Čeprav je sodnica na oddelku za prekrške, občasno gostuje v gospodarskih in pravdnih senatih.

4. Na podlagi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi. Drug tehten razlog v smislu 67. člena ZPP je tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Izključiti je namreč treba vsako okoliščino, ki bi, upoštevaje kriterij razumnega opazovalca, lahko omajala zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi, ker bi se ustvarjal videz, da naj bi vsi sodniki danega sodišča zaradi te okoliščine ne mogli prosto odločati po svoji vesti.(1)

5. Vendar pa navedbe v predlogu ne dajejo podlage za tako ugotovitev. Okoliščina, da je toženka v obravnavani zadevi višja sodnica Višjega sodišča v Mariboru ter da se  v isti stavbi srečuje in pozna s sodniki krajevno in stvarno pristojnega Okrožnega sodišča v Mariboru, ne more sama po sebi utemeljiti dvoma v objektivno nepristranskost sodišča. Predlagatelj delegacije pa ne navaja, da bi šlo za tesnejše prijateljske odnose, ki bi presegali običajno poznanstvo in profesionalno kolegialnost v širšem delovnem okolju. Sicer pa gre tako pri Okrožnem sodišču v Mariboru kot pri Višjem sodišču v Mariboru za večji sodišči, zaradi česar že po naravi stvari ne gre za večjo medsebojno povezanost zaposlenih na njih. Tudi dejstvo, da toženka občasno gostuje v gospodarskih in pravdnih (pritožbenih) senatih, ne pomeni, da bo posledično prizadeta subjektivna ali objektivna nepristranskost sodnikov sodišča prve stopnje. Sodniki odločajo na podlagi ustave in zakonov ter morajo biti sposobni objektivno odločati v vseh sporih. Z institutom izločitve sodnika pa je tudi onemogočeno, da bi toženka lahko kot hierarhično višja sodnica morebiti odločala v zadevah, v katere je osebno vpletena.

6. Vrhovno sodišče je zato predlog za prenos pristojnosti zavrnilo.

Op. št. (1): Podobno sklep VS RS III R 24/2011 z dne 10. 11. 2011.

Opr. št: III R 20/2015, ECLI:SI:VSRS:2015:III.R.20.2015

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.