VSRS Sklep II DoR 51/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-04-13

Anton Frantar (preds.), Janez Vlaj (poroč.), dr. Ana Božič Penko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - sklepčnost tožbe - zamudna sodba - rok za vložitev tožbe - prekluzivni rok - pravica do uveljavljanja jamčevalnih zahtevkov

Revizija se dopusti glede vprašanja sklepčnosti tožbe v smislu pravočasnosti tožbe oziroma izgube pravice.

Revizija se dopusti glede vprašanja sklepčnosti tožbe v smislu pravočasnosti tožbe oziroma izgube pravice.

1. Sodišče prve stopnje je z zamudno sodbo v pretežnem delu (delno je zavrnilo zahtevek za plačilo zakonskih zamudnih obresti) ugodilo tožbenemu zahtevku za plačilo odškodnine v višini 8.655,73 EUR.

2. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo zavrnilo in potrdilo prvostopenjsko sodbo.

3. Toženec v predlogu za dopustitev revizije navaja, da je bila izpodbijana zamudna sodba izdana na podlagi nesklepčne tožbe, ker sta tožnika ob vložitvi tožbe že izgubila pravico do sodnega uveljavljanja jamčevalnih zahtevkov po 635. členu Obligacijskega zakonika, v nadaljevanju OZ (ob tem se sklicuje tudi na zadevo Vrhovnega sodišča II Ips 753/1994), in ker toženec A. Ž., s. p., ob vložitvi tožbe ni več obstajal. Navaja, da je njegov univerzalni pravni naslednik S., d. o. o., in da bi zato tožnika morala najprej terjati slednjega in šele subsidiarno njega (A. Ž.) kot fizično osebo (ob tem se sklicuje tudi na zadeve VSL I Ip 3270/2011, VSL II Cpg 842/2013 in VSC Cpg 1/2012). Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, ali izpodbijanje zamudne sodbe iz razloga, da je bila tožba vložena prepozno, ker je bil zamujen prekluzivni rok iz 635. člena OZ za sodno uveljavljanje pravice, predstavlja izpodbojni razlog zmotne uporabe materialnega prava ali zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja; ali je glede prekluzivnega roka iz 635. člena OZ sklepčna tožba, v kateri tožnika trdita, da sta toženca o napakah izvršenega posla obvestila dne 21. 6. 2013 glede napake klime, dne 11. 7. 2013 glede preostalih napak, dne 16. 9. 2013 sta mu poslala pisni poziv na odpravo napak, dne 28. 1. 2014 pa sta od pogodbe odstopila, pri čemer sta tožbo vložila šele v marcu 2015; ali se dejstvo, da je bila tožena stranka A. Ž., s. p., že pred vložitvijo tožbe izbrisana iz sodnega registra in je bilo podjetje preneseno na družbo S., d. o. o., ki je njen univerzalni pravni naslednik, šteje za splošno znano dejstvo, upoštevajoč, da je bilo objavljeno v sodnem in poslovnem registru (na straneh AJPES-a); in ali je sklepčna tožba, s katero tožnika zahtevata plačilo od toženca kot fizične osebe, čeprav je njegova odgovornost, upoštevajoč prenos podjetja s. p.-ja na družbo S., d. o. o., subsidiarna, ker tožnika v tožbi ne zatrjujeta, da sta plačilo predhodno zahtevala od družbe S., d. o. o.

4. Predlog je utemeljen v obsegu, opredeljenem v izreku tega sklepa.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena istega zakona).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 635

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.