VSRS Sklep III R 36/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-12-09

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), Franc Seljak

spor o pristojnosti - gospodarski spor - subjektivni kriterij - javni sklad - spor zaradi kršitve pogodbe - civilnopravno razmerje

V konkretnem postopku ne gre za spor v zvezi z dodelitvijo sredstev sklada in torej ne gre za primer, ko bi tožeča stranka v pravdi nastopala kot stranka na podlagi posebnega zakona. Tožeča stranka v tem postopku vtožuje terjatev iz naslova kršitve že sklenjene pogodbe o neposrednem sofinanciranju kadrovskih štipendij delodajalcu. Gre torej za klasično civilnopravno pogodbeno razmerje, o katerem je pristojno odločati civilno sodišče.

Za odločanje v zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani je s sklepom VL 64370/2016 z dne 31. 8. 2016 razveljavilo sklep o izvršbi z dne 20. 6. 2016 v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba, in sklenilo, da bo o zahtevku in stroških v pravdnem postopku odločalo Okrožno sodišče v Ljubljani.

2. Okrožno sodišče v Ljubljani je sprožilo spor o pristojnosti (prvi odstavek 24. člena in drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Meni, da je za odločanje stvarno pristojno okrajno sodišče, saj ne gre za gospodarski spor. Po prvem odstavku 47. člena ZPP je v zadevi pristojno Okrajno sodišče v Mariboru.

3. Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

4. ZPP v 1. točki prvega odstavka 481. člena gospodarski spor opredeljuje na podlagi subjektivnega kriterija. Zakon določa, da pravila o gospodarskih sporih veljajo v sporih, v katerih je vsaka od strank katera od navedenih oseb: gospodarska družba, zavod (vključno javni zavod), zadruga, država ali samoupravna lokalna skupnost.

5. Tožena stranka je organizirana v pravnoorganizacijski obliki javnega sklada, ki v 1. točki prvega odstavka 481. člena ZPP ni naveden kot oseba, za katero veljajo pravila o gospodarskih sporih. Tožeča stranka zato subjektivnega kriterija za sojenje po določbah ZPP o gospodarskih sporih ne izpolnjuje.

6. Drugi odstavek 482. člena ZPP določa, da pravila v postopku v gospodarskih sporih veljajo tudi v sporih med osebami iz 481. člena in 1. do 3. točke prvega odstavka tega člena ter državnimi organi in organizacijami z javnimi pooblastili, kadar te nastopajo v pravdi kot stranke na podlagi posebnega zakona.

7. Tožeča stranka je javni sklad, ki je bil ustanovljen z namenom dodeljevanja sredstev za vlaganje v razvoj človeških virov in kadrov za večjo zaposljivost, vseživljenjsko učenje, konkurenčnost, prenos znanja in povezovanje znanstveno-raziskovalne sfere in univerz z gospodarstvom, izobraževalnega sistema s potrebami trga dela in za štipendiranje.(1) Tako naštete naloge opredeljujejo njena javna pooblastila. Tožeča stranka o dodelitvi sredstev odloča po določbah zakona, ki ureja splošni upravni postopek.(2)

8. V konkretnem postopku ne gre za spor v zvezi z dodelitvijo sredstev sklada in torej ne gre za primer, ko bi tožeča stranka v pravdi nastopala kot stranka na podlagi posebnega zakona. Tožeča stranka v tem postopku namreč vtožuje terjatev iz naslova kršitve že sklenjene pogodbe o neposrednem sofinanciranju kadrovskih štipendij delodajalcu za šolsko/študijsko leto 2013/2014 z dne 11. 12. 2013 za čas študijskega leta 2013/2014. Gre torej za klasično civilnopravno pogodbeno razmerje, o katerem je pristojno odločati civilno sodišče.

9. Pristojnost okrožnega sodišča v konkretni zadevi tudi ni utemeljena s katerim drugim kriterijem iz drugega odstavka 32. člena ZPP, kakor tudi ne z vrednostjo spornega predmeta, ki ne presega 20.000 EUR. Za določitev stvarne pristojnosti se zato uporabi splošno pravilo prvega odstavka 30. člena ZPP, po katerem je za sojenje v zadevi stvarno pristojno okrajno sodišče.

10. Upoštevaje navedbo upnika v predlogu za izvršbo, ki ji tožena stranka v ugovoru zoper sklep o izvršbi z dne 20. 6. 2016 ni ugovarjala, je bila med strankama dogovorjena krajevna pristojnost Okrajnega sodišča v Ljubljani (drugi odstavek 62. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju). Zato je Vrhovno sodišče odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

(1) Prvi odstavek 5. člena Akta o preoblikovanju javne ustanove "Ad futura, znanstveno-izobraževalna fundacija Republike Slovenije, javni sklad" v Javni sklad Republike Slovenije za razvoj kadrov in štipendije, Uradni list, št. 51/2009.

(2) Določba 11. člena Splošnih pogojev poslovanja Javnega sklada Republike Slovenije za razvoj kadrov in štipendije, Uradni list RS, št. 91/2009, 102/2012 in 108/2013.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.