VSRS sklep II DoR 383/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-03-24

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - povrnitev škode - odgovornost delodajalca - odgovornost lastnika zemljišča - padec - poledenela tla - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Vrhovno sodišče ugotavlja, da pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani. Ker je tako, je v skladu s 367.c členom ZPP Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Tožnik je v tej pravdi uveljavljal plačilo odškodnine za škodo, ki mu je nastala, ko se je poškodoval na poti v službo. Zdrsnilo mu je na poledenelem parkirišču, ki je bilo prekrito s snežno odejo.

2. Sodišče prve stopnje je za odškodninske posledice tožniku prisodilo 14.965 EUR. Najprej je ugotovilo malomarno ravnanje zunanjega izvajalca zimske službe. Nato se je oprlo na pravno stališče, da je vsak delodajalec dolžan poskrbeti za varno delo svojih delavcev, kar ne velja le na ožjem delovnem mestu, marveč tudi na drugih površinah delodajalca, na katerih se delavci gibajo pred prihodom na delovno mesto. Dalje se je oprlo na dejansko ugotovitev, da na spornem parkirišču parkirajo delavci tožnikovega delodajalca. Pojasnilo je, da je družba A. s pogodbami z uporabniki prevzela nadzor nad izvajanjem zimske službe, zato njen ugovor pasivne legitimacije odpade.

3. Pritožbeno sodišče je pritožbi toženke ugodilo in sodbo spremenilo tako, da je zahtevek v celoti zavrnjen. Poudarilo je, da je ključno pravno vprašanje, ali sodi malomarno ravnanje zunanjega izvajalca v pravno sfero tožnikove delodajalke B., kajti z družbo A. tožnik ni v pravnem razmerju. Ker družba B. ni prevzela nadzora nad izvajanjem zimske službe, tudi ne more odgovarjati za opustitev nadzora in tudi ni odgovorna za malomarno ravnanje zunanjega izvajalca.

4. Tožnik vlaga predlog za dopustitev revizije glede naslednjih vprašanj:

„Ali je sodišče pravilno uporabilo določbo 186. člena OZ (in na splošno materialno pravo) ob upoštevanju nespornega dejstva, da  je tožnikov delodajalec B. imel v času škodnega dogodka sklenjeno zavarovanje splošne odgovornosti iz dejavnosti pri toženi stranki in da je imel naročnik gospodarska družba A., d. d. v času škodnega dogodka sklenjeno zavarovanje splošne odgovornosti iz dejavnosti in da sta obe gospodarski družbi imeli sklenjeni pogodbi za izvajanje čiščenja parkirišča, na katerem je zdrsnilo tožniku in ali je morebiti višje sodišče s tem spregledalo omenjeno nesporno dejstvo oziroma dogovor med tožnikovim delodajalcem in A.?“

„Ali je ugovor pasivne legitimacije tožene stranke, na katerega je sodišče oprlo svojo odločitev, zadosti konkretiziran in utemeljen, in ali je za ugovor v pritožbi, v kolikor je bil spremenjen, prepozen, in ali pritožbeno sodišče ni s tem spregledalo kršitev določila 286.a člena ZPP?“

„Ali se je pritožbeno sodišče opredelilo do vseh pomembnih dejstev v svoji sodbi (glede pomanjkljive razsvetljave, glede neočiščenega pločnika, prepoznih opozoril tožnikovega delodajalca in družbe A., ki jih je tožnik navajal tekom postopka) in ali ni s tem kršilo določbe 14. točke 339. člena ZPP, ker se ni izreklo o vseh odločilnih dejstvih ali kršilo določbe 15. točke 339. člena ZPP?“

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani. Ker je tako, je v skladu s 367.c členom ZPP Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.