TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS Sklep I R 92/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-09-01

Anton Frantar (preds.), Janez Vlaj (poroč.), mag. Rudi Štravs

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sodnik organizacijske enote stvarno pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Okoliščina, da je stranka tega postopka sodnik okrajnega sodišča, ki je organizacijska enota sicer stvarno in krajevno pristojnega okrožnega sodišča za odločanje v zadevi, je - upoštevaje tudi v predlogu opisano poznanstvo med sodniki ter način povezanosti in komuniciranja ob izpolnjevanju službenih obveznosti sodnikov istega sodnega okrožja - tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča v pomenu določbe 67. člena ZPP.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Ljubljani.

1. V tem postopku pred Okrožnim sodiščem v Kranju je slednje na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) predlagalo delegacijo pristojnosti z obrazložitvijo, da je prvi toženec sodnik Okrajnega sodišča na Jesenicah, da se sodniki Okrožnega sodišča v Kranju z njim osebno poznajo, srečujejo z njim ob izpolnjevanju službenih obveznosti, ki se tičejo sodnega okrožja in ob reševanju konkretnih zadev, na primer pravdnih zadev, vezanih na zapuščinske postopke, ki jih vodi ter ob reševanju v postopkih mediacije.

3. Po določbi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog pristojnega sodišča (ali stranke) določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Okoliščina, da je stranka tega postopka sodnik okrajnega sodišča, ki je organizacijska enota sicer stvarno in krajevno pristojnega okrožnega sodišča za odločanje v zadevi, je - upoštevaje tudi v predlogu opisano poznanstvo med sodniki ter način povezanosti in komuniciranja ob izpolnjevanju službenih obveznosti sodnikov istega sodnega okrožja - tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča v pomenu določbe 67. člena ZPP.(1)  Ta okoliščina bi namreč utegnila pri nasprotni stranki vzbuditi vtis pristranskosti, hkrati pa bi mogla negativno vplivati tudi na percepcijo javnosti o nevtralnosti in s tem objektivne nepristranskosti odločanja v postopku pred Okrožnim sodiščem v Kranju. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo krajevno najbližje stvarno pristojno sodišče, torej Okrožno sodišče v Ljubljani.

(1) Glej odločitve VS RS na primer v zadevah I R 18/2001, I R 22/2002, I R 32/2003 in druge, ki so primerljive z obravnavano.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 307/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-11-24

Anton Frantar (preds.), Janez Vlaj (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

ODŠKODNINSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev nepremoženjske škode - kršitev osebnostnih pravic - pravica do zasebnosti - objava časopisnega članka v učbeniku - podlage odškodninske odgovornosti - protipravnost - vzročna zveza - nastanek škode - višina odškodnine

Revizija se dopusti glede vprašanj, ali so izpolnjene vse predpostavke odškodninske odgovornosti prve toženke; in ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo pri odločanju o višini odškodnine.

Revizija se dopusti glede vprašanj, ali so izpolnjene vse predpostavke odškodninske odgovornosti prve toženke; in ali je sodišče pravilno uporabilo materialno pravo pri odločanju o višini odškodnine.

1. Sodišče prve stopnje je toženkama naložilo, da morata nerazdelno tožnici plačati znesek 30.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženk zavrnilo in potrdilo prvostopenjsko sodbo.

3. Prva toženka v predlogu za dopustitev revizije navaja, da objava dela spornega članka v šolskem učbeniku, ker je le-ta še vedno dostopen na spletu, ne more pomeniti protipravnosti. Poleg tega identiteta tožnice samo na podlagi navedenega članka ni ugotovljiva. Trdi, da tudi vzročna zveza ni izkazana, prisojena odškodnina pa se ji zdi pretirana. Predlaga dopustitev revizije glede devetih vprašanj, ki jih je mogoče strniti v vprašanja, ali (konkretna) objava dela članka v šolskem učbeniku pomeni poseg v tožničine pravice iz 35. in 38. člena Ustave, upoštevajoč tudi 39. člen Ustave; ali objava članka, ki je prosto dostopen na spletu, tudi v šolskem učbeniku pomeni protipravno ravnanje; in ali je v obravnavanem primeru, upoštevajoč okoliščine konkretnega primera, podana vzročna zveza in pravno priznana škoda. Zatrjuje tudi kršitev razpravnega načela in se ob tem sklicuje na zadevi VSRS II Ips 453/2007 in VIII Ips 125/2013.

4. Predlog je utemeljen v obsegu, opredeljenem v izreku tega sklepa.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanj, opredeljenih v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena istega zakona).

OZ člen 131. URS člen 35, 38, 39. ZPP člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 258/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-12-01

Anton Frantar (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

dopuščena revizija - lastninska pravica na nepremičnini - izstavitev zemljiškoknjižne listine - darilo - razveza zakonske zveze - nova stvar

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja ali je pritožbeno sodišče pri odločanju o tožnikovi lastninski pravici na sporni nepremičnini pravilno uporabilo materialno pravo.

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja ali je pritožbeno sodišče pri odločanju o tožnikovi lastninski pravici na sporni nepremičnini pravilno uporabilo materialno pravo.

1. Tožnik in toženka sta sklenila zakonsko zvezo leta 1965, tožnikova mati pa jima je podarila sporno zemljišče (vsakemu polovico), da bi mladoporočenca na njem postavila stanovanjsko hišo. Zakonska zveza je bila razvezana leta 1972, tožnik pa je kasneje na spornem zemljišču sezidal hišo.

2. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je tožnik izključni lastnik nepremičnine in naložilo toženki, da izstavi tožniku listino za zemljiškoknjižni prenos lastninske pravice.

3. Pritožbeno sodišče je delno ugodilo pritožbi toženke in zavrglo tožbo v delu, ki se nanaša na zemljiškoknjižno listino. V preostalem delu je toženkino pritožbo zavrnilo in potrdilo prvostopenjsko sodbo. Stališče sodišča je, da je tožnik pridobil izključno lastninsko pravico, ker je ustvaril novo stvar tako, da je brez toženkine pomoči zgradil hišo.

4. Toženka je v predlogu za dopustitev revizije nižjima sodiščema očitala procesno kršitev, ker v postopku ni bil postavljen izvedenec gradbene stroke. Problematizirala pa je tudi uporabo materialnega prava, ki je imela za posledico nastanek tožnikove izključne lastninske pravice na sporni nepremičnini.

6. Vrhovno sodišče je v skladu z določbami 367.c člena in 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) dopustilo revizijo glede pravnega vprašanja, ki je razvidno iz izreka tega sklepa.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep II DoR 229/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-10-06

Anton Frantar (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev nepremoženjske škode - duševne bolečine zaradi zmanjšane življenjske aktivnosti - višina odškodnine

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bila odškodnina za pretrpljene duševne bolečine zaradi zmanjšane življenjske aktivnosti odmerjena prenizko.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bila odškodnina za pretrpljene duševne bolečine zaradi zmanjšane življenjske aktivnosti odmerjena prenizko.

1. Sodišče prve stopnje je tožnici prisodilo 32.900,00 EUR(1)  odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 3. 6. 2014 do plačila, sicer je višji tožbeni zahtevek  zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi obeh pravdnih strank zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnica je vložila predlog za dopustitev revizije in predlagala dopustitev revizije glede vprašanja, ali je odškodnina za nepremoženjsko škodo zaradi zmanjšane življenjske aktivnosti odmerjena prenizko. Povzema ugotovitve nižjih sodišč in meni, da je prisojena odškodnina za nepremoženjsko škodo za pretrpljene duševne bolečine zaradi zmanjšane življenjske aktivnosti glede na sodno prakso Vrhovnega sodišča RS (II DoR 86/2015 II Ips 328/2014, II Ips 102/2012 in II Ips 891/2009) prenizka. Iz tega naslova je s tožbo sicer zahtevala odškodnino v višini 55.000,00 EUR, upravičena pa je vsaj do 40.000,00 EUR. Oškodovanci v zadevah, na katere se sklicuje, so bili približno enake starosti kot tožnica v času škodnega dogodka in trpijo podobne duševne bolečine zaradi zmanjšane življenjske aktivnosti. Tožnica svojega poklica ne more več opravljati, saj ni sposobna opravljati stoječega dela ali povezanega s hojo, opravil na višini in del, pri katerih je potrebna hoja po stopnicah. Je invalid III. kategorije. Omejena je v gibanju v prostem času, v gospodinjstvu in pri delu na vrtu. Poškodovan gleženj bo treba zatrditi, saj so bolečine zdaj, ko je kirurško zdravljenje zaključeno, prehude.

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da je glede v izreku opredeljenega pravnega vprašanja izpolnjen pogoj za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), zato je revizijo na podlagi tretjega odstavka 367.c člena ZPP dopustilo.

(1) Z vmesno sodbo P 269/2014-19 z dne 25. 2. 2015 je sodišče razsodilo, da toženka za škodo po temelju odgovarja do 70 %, tožnica pa do 30 %.

OZ člen 179. ZPP člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep VIII R 21/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-12-07

mag. Ivan Robnik (preds.), mag. Irena Žagar (poroč.), mag. Marijan Debelak

delegacija pristojnosti - tehten razlog - poslovni odnos med sodiščem in stranko

Pogodbeno razmerje med sodiščem in prvo toženo stranko predstavlja tehten razlog, da o tožbenem zahtevku zoper to stranko ne odloča to sodišče. Zato je Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo kot drugo pristojno sodišče Delovno sodišče v Mariboru.

Za odločanje v tem sporu se določi Delovno sodišče v Mariboru.

1. Tožeča stranka je pri Delovnem sodišču v Celju vložila tožbo zaradi plačila denarne odškodnine za nepremoženjsko škodo v višini 8.000,00 EUR s pp.

2. Predsednica Delovnega sodišča v Celju je ugotovila, da ima sodišče s prvo toženo stranko sklenjeno pogodbo Su 013052/2015-6 z dne 28. 12. 2015, po kateri ta za sodišče opravlja storitve fizičnega in tehničnega varovanja v poslovnih prostorih sodišča. Predlagala je, da Vrhovno sodišče RS določi drugo stvarno pristojno sodišče za odločanje v tej zadevi.

4. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek ali če so za to podani tehtni razlogi.

5. Pogodbeno razmerje med sodiščem in prvo toženo stranko predstavlja tehten razlog, da o tožbenem zahtevku zoper to stranko ne odloča to sodišče. Zato je Vrhovno sodišče za odločanje v tej zadevi določilo kot drugo pristojno sodišče Delovno sodišče v Mariboru.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 31/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-10-26

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - terjatev iz razmerja med sodiščem in stranko

Okoliščina, da je predmet postopka terjatev iz razmerja med Okrožnim sodiščem v Ljubljani in toženo stranko, spada med takšne tehtne razloge. Če bi o zadevi odločalo to sodišče, bi bilo lahko ogroženo zaupanje strank, potencialno pa tudi javnosti, v objektivno nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

Za odločanje v zadevi se določi Okrožno sodišče v Celju.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani je po vložitvi ugovora dolžnika (tožene stranke) razveljavilo sklep o izvršbi VL 50040/2016 z dne 16. 5. 2016 v delu, v katerem je dovoljena izvršba. Odločilo je, da bo o zahtevku in stroških odločalo Okrožno sodišče v Ljubljani v pravdnem postopku. To sodišče je Vrhovnemu sodišču predlagalo določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za odločanje v tej zadevi. Predlog je utemeljilo z navedbo, da je predmet postopka terjatev Okrožnega sodišča v Ljubljani.

3. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, pred katerim naj se postopek nadaljuje, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Drug tehten razlog v smislu navedene zakonske določbe je tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Ta naj bi zagotovila, da bo izključen vsak dvom, ki bi lahko omajal zaupanje strank v odločanje sodišča.

4. Okoliščina, da je predmet postopka terjatev iz razmerja med Okrožnim sodiščem v Ljubljani in toženo stranko, spada med takšne tehtne razloge. Če bi o zadevi odločalo to sodišče, bi bilo lahko ogroženo zaupanje strank, potencialno pa tudi javnosti, v objektivno nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

5. Ker v predlogu za delegacijo uveljavljena okoliščina utemeljuje prenos krajevne pristojnosti, je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v zadevi določilo Okrožno sodišče v Celju (67. člen ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III R 34/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-11-22

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), Franc Seljak

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - spor, ki nastane med vodenjem stečajnega postopka - tožba za izpodbijanje pravnih dejanj stečajnega dolžnika - izključna krajevna pristojnost

Samo dejstvo, da v obravnavanem primeru stečajni postopek in pravdni postopek (tožba za izpodbijanje pravnih dejanj stečajnega dolžnika) vodi ista sodnica Okrožnega sodišča v Krškem, še ne pomeni okoliščine, ki bi sama po sebi vzbujala dvom v objektivno nepristranskost sojenja.

1. Tožena stranka je v predlogu za delegacijo pristojnosti z dne 29. 9. 2016 predlagala, da se zadeva dodeli drugemu stvarno pristojnemu sodišču, ker sodnica, ki vodi stečajni postopek nad dolžnikom (tožečo stranko), ne more hkrati razsojati tudi sporov, ki izvirajo oziroma so v povezavi s tem stečajnim postopkom. Na ta način je po mnenju tožene stranke prizadeta ustavno varovana pravica do naravnega sodnika in s tem prizadet videz nepristranskosti delovanja sodišča.

3. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Predlagateljica s predlogom za delegacijo pristojnosti ne zasleduje primarnega namena, kateremu je ta institut namenjen (lažje oziroma smotrnejše postopanje v zadevi), temveč meni, da so podani drugi tehtni razlogi za to. Tehtni razlogi lahko pomenijo tudi zagotavljanje ustavne pravice do nepristranskega sojenja.

4. ZPP v 63. členu določa, da je za sojenje v sporih, ki nastanejo med stečajnim postopkom ali v zvezi z njim, izključno krajevno pristojno sodišče, ki vodi stečajni postopek. Iz te določbe tako izhaja, da isto (okrožno) sodišče vodi stečajni postopek in odloča v sporih v zvezi s tem postopkom. Samo dejstvo, da v obravnavanem primeru oba postopka vodi ista sodnica Okrožnega sodišča v Krškem, tako še ne pomeni okoliščine, ki bi sama po sebi vzbujala dvom v objektivno nepristranskost sojenja. Drugih razlogov, zakaj oziroma v čem naj bi bila v teh primerih prizadeta pravica stranke do nepristranskega sojenja, pa tožena stranka v predlogu ne zatrjuje.

5. V predlogu zatrjevana dejstva ne utemeljujejo prenosa pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Zato je Vrhovno sodišče predlog tožene stranke kot neutemeljen zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep VIII Ips 49/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-04-05

mag. Ivan Robnik (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), mag. Marijan Debelak, dr. Mateja Končina Peternel, Borut Vukovič

Sodišče je ugotovilo, da je revizija umaknjena na podlagi podpisane izjave revidenta, podane v sodni poravnavi, da revizijo umika.

Ugotovi se, da je tožeča stranka umaknila revizijo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev nezakonitosti izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi z dne 30. 1. 2014 in za priznanje vseh pravic iz delovnega razmerja.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je tožnik dne 7. 1. 2016 vložil revizijo. Dne 23. 3. 2016 je sodišče prejelo izvod sodne poravnave, sklenjene 16. 3. 2014 pred sodiščem prve stopnje v zadevi I Pd 77/2014. V njej je tožnik podal in podpisal izjavo, da revizijo v zadevi I Pd 244/2014 umika.

4. Na podlagi 383. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) veljajo v postopku z revizijo smiselno določbe drugega in tretjega odstavka 334. člena ZPP o umiku pritožbe. V smislu teh določb lahko stranka umakne že vloženo revizijo, dokler sodišče o njej ne odloči. Tak umik revizije se ne more preklicati. Vrhovno sodišče zato s tem sklepom ugotavlja, da je tožeča stranka vloženo revizijo umaknila, kar pomeni, da o njej ne bo odločalo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep X Ips 404/2007, enako tudi X Ips 306/2008, X Ips 15/2010
VSRS sklep VIII DoR 26/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-04-06

mag. Marijan Debelak (preds.), mag. Ivan Robnik (poroč.), Borut Vukovič

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga - tedenski počitek - odškodnina

V istovrstnem sporu pripadnika S. v. je revizijsko sodišče na podlagi dopuščene revizije tožene stranke v sodbi VIII Ips 30/2016 z dne 8. 3. 2016 že zavzelo stališča do pravnih vprašanj, ki bi lahko bila tudi v tej zadevi pomembna za zagotovitev pravne varnosti in enotne uporabe prava in za razvoj prava preko sodne prakse v smislu 367a. člena ZPP. Glede na to razlogi za dopustitev revizije v tej zadevi niso podani.

1. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje v njenem ugodilnem delu, s katero je bilo  toženi stranki naloženo, da tožniku zaradi nezagotavljanja tedenskega počitka v času njegove napotitve na opravljanje nalog mednarodne mirovne misije na Kosovo plača 5.255,70 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi in stroški postopka.

2. Tožena stranka predlaga, da se zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje dopusti revizija. Kot pomembna pravna vprašanja izpostavlja naravo tedenskega počitka in prisojenega zneska ter njegovo zapadlost, upoštevanje posebnega položaja tožnika, kot pripadnika Slovenske vojske, glede na določbe Direktive 2003/88/ES z dne 4. 11. 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa in Direktive Sveta z dne 12. 6. 1989 o uveljavljanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu ter vprašanje razlage določb 53. člena Zakona o službi v Slovenski vojski (v nadaljevanju ZSSloV).

4. V istovrstnem sporu pripadnika Slovenske vojske je revizijsko sodišče na podlagi dopuščene revizije tožene stranke v sodbi VIII Ips 30/2016 z dne 8. 3. 2016 že zavzelo stališča do pravnih vprašanj, ki bi lahko bila tudi v tej zadevi pomembna za zagotovitev pravne varnosti in enotne uporabe prava in za razvoj prava preko sodne prakse v smislu 367a. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Glede na to razlogi za dopustitev revizije v tej zadevi niso podani.

5. Glede na navedeno je sodišče na podlagi drugega odstavka 367c. člena ZPP predlog za dopustitev revizije zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 301/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-01-14

mag. Nina Betetto (preds.), Janez Vlaj (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

OBLIGACIJSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - izbris družbe iz sodnega registra - aktivni družbenik - solidarna odgovornost družbenikov za obveznosti izbrisane družbe

Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani.

1. Sodišče prve stopnje je tožencu naložilo, da mora tožniku plačati znesek 7.973,30 EUR z obrestmi. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženec v predlogu za dopustitev revizije sodišču prve in druge stopnje očita, da ga je zmotno štelo za aktivnega družbenika izbrisane družbe in da je s tem objektiviziralo odgovornost družbenika za dolgove izbrisane družbe. Meni, da je v postopku dokazal, da je bil v družbi S., d. o. o., pasivni družbenik. Predlaga dopustitev revizije glede vprašanj, ali je pri presoji, ali gre za pasivnega ali aktivnega družbenika in s tem povezano možnost vpliva družbenika na poslovanje družbe treba upoštevati tudi dejanske možnosti za uspeh vplivanja s pravnimi instrumenti; ali domneva iz osmega odstavka 442. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (v nadaljevanju ZFPPIPP) glede izpolnjenosti predpostavke iz 2. točke sedmega odstavka 442. člena ZFPPIPP velja tudi za regresno razmerje med posameznimi družbeniki;(1)  in ali je treba v regresnem razmerju med posameznimi družbeniki izbrisane družbe upoštevati načelo vestnosti in poštenja ter na njegovi podlagi upoštevati  njihovo dejansko odgovornost za izbris družbe iz sodnega registra brez likvidacije (ker sodne prakse Vrhovnega sodišča glede zadnjih dveh vprašanj še ni). Pavšalno navrže še kršitev iz 8. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženčev predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

Op. št. (1): V zvezi s tem poudarja, da je domneva uzakonjena zaradi varstva upnikov (in ne družbenikov).

ZPP člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2. ZFPPIPP člen 442.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.