TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS sklep III Ips 13/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-02-24

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), mag. Marijan Debelak, dr. Miodrag Đorđević, mag. Rudi Štravs

dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - gospodarski spor - zavrženje revizije

Ker vrednost spora in s tem izpodbijanega dela pravnomočne sodbe, ki znaša 97.852,48 EUR, ne presega revizijskega praga iz 490. člena ZPP in ker tožeča stranka ni izkazala, da bi bila revizija dopuščena, ta ni dovoljena. Zato jo je Vrhovno sodišče na podlagi 377. člena ZPP zavrglo.

Vsaka stranka krije sama svoje stroške revizijskega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo terjatve v višini 97.852,48 EUR, ki jo je tožeča stranka vtoževala na odškodninski podlagi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo prvostopenjsko sodbo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožeča stranka vložila revizijo zaradi bistvenih kršitev določb pravdnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava. Predlaga, da revizijsko sodišče reviziji ugodi in sodbo sodišča druge stopnje (v zvezi s sodbo sodišča prve stopnje) spremeni tako, da tožbenemu zahtevku v celoti ugodi s stroškovno posledico; podrejeno pa, da sodbi sodišč druge in prve stopnje razveljavi ter zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

4. Revizija je bila vročena toženi stranki, ki v odgovoru na revizijo predlaga njeno zavrnitev s stroškovno posledico.

6. Revizija je v gospodarskih sporih dovoljena le, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 200.000,00 EUR (490. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP) ali če jo na predlog stranke dopusti Vrhovno sodišče (tretji odstavek 367. člena ZPP).

7. Ker vrednost spora in s tem izpodbijanega dela pravnomočne sodbe, ki znaša 97.852,48 EUR, ne presega revizijskega praga iz 490. člena ZPP in ker tožeča stranka ni izkazala, da bi bila revizija dopuščena, ta ni dovoljena. Zato jo je Vrhovno sodišče na podlagi 377. člena ZPP zavrglo.

8. Izrek o revizijskih pravdnih stroških temelji na določbi prvega odstavka 165. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 154. člena ZPP in prvim odstavkom 155. člena ZPP. Tožeča stranka z revizijo ni uspela, zato nosi svoje stroške revizije, vsebinski odgovor tožene stranke na revizijo pa glede na naravo odločitve o reviziji ni bil potreben.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III R 1/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-02-10

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - odgovornost države za delo sodišča

Po ustaljeni sodni praksi bi bil videz nepristranskosti lahko prizadet, če bi sodniki določenega sodišča odločali o škodi, ki naj bi jo stranki povzročilo isto sodišče v drugi sodni zadevi.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Kopru.

1. Tožeča stranka je pri Okrožnem sodišču v Ljubljani zoper toženo stranko vložila  tožbo za plačilo premoženjske škode, ki naj bi ji nastala zaradi kršitve pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja. Škodo naj bi ji s protipravnim ravnanjem povzročilo Okrožno sodišče v Ljubljani.

2. Okrožno sodišče v Ljubljani je podalo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. V zadevi, na katero se nanaša vložena tožba, so namreč sodile tri sodnice gospodarskega oddelka Okrožnega sodišča v Ljubljani, kar bi pri odločanju o vtoževani škodi lahko strankam in javnosti vzbudilo dvom v nepristranskost tega sodišča.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi.

5. Tak tehten razlog predstavlja tudi zahteva po zagotovitvi objektivne nepristranskosti sodišča. Po ustaljeni sodni praksi bi bil namreč videz nepristranskosti lahko prizadet, če bi sodniki določenega sodišča odločali o škodi, ki naj bi jo stranki povzročilo isto sodišče v drugi sodni zadevi.(1)

6. Vrhovno sodišče je zato odločilo, da se za odločanje v tej zadevi določi Okrožno sodišče v Kopru.

Op. št. (1): Enako sklepa VS RS III R 26/2013 z dne 13. 9. 2013 in III R 12/2015 z dne 5. 5. 2015.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 134/2011, enako tudi I R 12/2012
VSRS sklep III DoR 7/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-02-24

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - neupravičena pridobitev - nadomestitev koristi zaradi uporabe tuje stvari - dejanska uporaba tuje stvari

Revizija se opusti glede vprašanja, ali je za nadomestitev koristi zaradi uporabe tuje stvari v svojo korist na podlagi 198. člena OZ potrebno izkazovati in dokazovati, da je tisti, ki je imel stvar v posesti, tujo stvar dejansko uporabljal in se z uporabo okoristil.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja, ali je za nadomestitev koristi zaradi uporabe tuje stvari v svojo korist na podlagi 198. člena Obligacijskega zakonika potrebno izkazovati in dokazovati, da je tisti, ki je imel stvar v posesti, tujo stvar dejansko uporabljal in se z uporabo okoristil.

1. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku delno ugodilo, in sicer za plačilo 6.802,42 EUR iz naslova neplačanih najemnin, kot je bila ta obveznost dogovorjena z najemno pogodbo (I. točka izreka sodbe). Višji tožbeni zahtevek pa je zavrnilo, saj tožnica ni izkazala utemeljenosti tožbenega zahtevka na odškodninski ali kondikcijski podlagi (II. točka izreka sodbe).

2. Pritožbeno sodišče je pritožbo tožnice zavrnilo ter potrdilo sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem (zavrnilnem in stroškovnem) delu.(1)

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku izpolnjeni glede ustrezno preoblikovanega pravnega vprašanja, navedenega v izreku sklepa, saj gre za pomembno pravno vprašanje za zagotovitev enotne uporabe prava. Revizijo je zato glede tega (sicer tretjega zastavljenega) vprašanja dopustilo.

Op. št. (1): I. točka izreka sodbe sodišča druge stopnje bi se morala (pravilno) glasiti: „Pritožba se zavrne in se v izpodbijanem delu (v točki II in III izreka) potrdi izpodbijana sodba.“

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep VIII DoR 4/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-02-10

mag. Ivan Robnik (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), mag. Marijan Debelak

predlog za dopustitev revizije - nepopoln predlog - zavrženje predloga - predložitev sodbe sodišča druge stopnje

Ker tožnica predlogu ni priložila pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje, ga je Vrhovno sodišče zavrglo.

1. Tožnica je  na Vrhovno sodišče dne 8. 1. 2016 vložila predlog za dopustitev revizije zoper sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča Pdp 652/2015 z dne 26. 11. 2015, vendar predlogu sodbe ni priložila.

2. Po tretjem odstavku 367b. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99 in naslednji) mora stranka predlogu za dopustitev revizije med drugim priložiti izvod pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje. Če stranka ne ravna v skladu s to določbo, se po šestem odstavku 367b. člena ZPP predlog zavrže.

3. Ker tožnica predlogu ni priložila pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje, ga je Vrhovno sodišče v skladu s citiranimi določbami ZPP zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 168/2009, enako tudi II DoR 14/2010, II DoR 317/2010
VSRS sklep I R 6/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-01-21

Anton Frantar (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

spor o pristojnosti - nepravdni postopek - odločanje o stikih z otrokom - izbirna pristojnost

Sodišče, glede katerega je po 40. čl. ZNP podana izbirna pristojnost, se ne sme izreči za krajevno nepristojno.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Mariboru.

1. Udeleženca postopka sta starša mladoletne A. A., ki je bila zaupana v varstvo in vzgojo predlagateljici. Slednja je na Okrožno sodišče v Mariboru vložila predlog za spremembo odločbe o stikih otroka z očetom - nasprotnim udeležencem. Med postopkom, ki ga je vodilo pod opr. št. N 42/2015, je okrožno sodišče z vpogledom v uradne evidence ugotovilo, da imata predlagateljica in otrok stalno prebivališče prijavljeno na uvodoma navedenem naslovu, torej na območju, ki sodi pod sodno oblast Okrožnega sodišča v Novem mestu. Zato se je izreklo, za krajevno nepristojno in zadevo odstopilo po njegovi presoji krajevno pristojnemu Okrožnemu sodišču v Novem mestu.

2. Okrožno sodišče v Novem mestu je sprožilo negativni kompetenčni spor. Svojo krajevno pristojnost odklanja. Opozarja, da je bil predlog vložen pri Okrožnem sodišču v Mariboru, ker je to krajevno pristojno glede na stalno prebivališče nasprotnega udeleženca, kar je skladno z določbo prvega odstavka 12. člena Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP), da pa ta zakon v 40. členu določa, da je v postopkih iz razmerji med starši in otroci krajevno pristojno tudi sodišče, ki je krajevno pristojno za otroka. Zakon torej omogoča izbirno pristojnost. Po določbi 22. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) se lahko sodišče po uradni dolžnosti izreče za krajevno nepristojno le, kadar je podana izključna krajevna pristojnost kakšnega drugega sodišča.

3. Za odločanje v tej zadevi je krajevno pristojno Okrožno sodišče v Mariboru.

4. Argumenti, s katerimi je Okrožno sodišče v Novem mestu utemeljilo predlog za odločitev v sporu o pristojnosti N 3/2016 z dne 12. 1. 2016, v celoti držijo in jim ni česa dodati. Okrožno sodišče v Novem mestu ni izključno krajevno pristojno za odločanje o stikih med nasprotnim udeležencem in mladoletno hčerjo, zato se Okrožno sodišče v Mariboru, glede katerega je podana izbirna pristojnost, ne bi smelo izreči za krajevno nepristojno. Skladno z določbami procesnih predpisov, na katere se pravilno opira predlog, je Vrhovno sodišče odločilo, da je podana krajevna pristojnost Okrožnega sodišča v Mariboru.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep I R 145/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-01-07

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

spor o pristojnosti - izvršilni postopek - izvršba na podlagi verodostojne listine - COVL - predlog za razveljavitev potrdila o izvršljivosti

V postopku izvršbe na podlagi verodostojne listine, po ugotovitvi pravnomočnosti sklepa o izvršbi, je za vodenje in odločanje v izvršilnem postopku na prvi stopnji krajevno pristojno tisto sodišče, ki je krajevno pristojno za odločanje glede na dovoljena sredstva izvršbe. To sodišče je pristojno tudi za odločanje o postopku nasprotne izvršbe, v postopku obnove postopka, v postopku za vrnitev v prejšnje stanje in ne glede na drugi odstavek 42.c člena tega zakona tudi v postopku razveljavitve potrdila o pravnomočnosti oziroma izvršljivosti sklepa o izvršbi.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici.

1. V obravnavani zadevi je upnik vložil predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine. Okrajno sodišče v Ljubljani, COVL, je izdalo sklep o izvršbi. Po ugotovitvi, da je sklep pravnomočen, je bila zadeva odstopljena Okrajnemu sodišču v Slovenski Bistrici, kot sodišču, pristojnemu za vodenje in odločanje v izvršilnem postopku.

2. Dolžnika sta kasneje podala vlogo, ki vsebuje: predlog za razveljavitev klavzule o pravnomočnosti in izvršljivosti, predlog za obnovo postopka, predlog za vrnitev v prejšnje stanje, in nato, posledično, tudi ugovor zoper sklep o izvršbi.

3. Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici se je s sklepom VL 75845/2015 z dne 9. 11. 2015 izreklo za nepristojno za odločanje o predlogu dolžnikov. Zadevo je odstopilo Okrajnemu sodišču v Ljubljani.

4. Okrajno sodišče v Ljubljani je sprožilo spor o pristojnosti in se sklicevalo na določbo tretjega odstavka 40.c člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ).

5. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici.

6. Okrajno sodišče v Ljubljani utemeljeno opozarja na določbo tretjega odstavka  40.c člena ZIZ, ki se glasi: V postopku izvršbe na podlagi verodostojne listine, po ugotovitvi pravnomočnosti sklepa o izvršbi, je za vodenje in odločanje v izvršilnem postopku na prvi stopnji krajevno pristojno tisto sodišče, ki je krajevno pristojno za odločanje glede na dovoljena sredstva izvršbe. To sodišče je pristojno tudi za odločanje o postopku nasprotne izvršbe, v postopku obnove postopka, v postopku za vrnitev v prejšnje stanje in ne glede na drugi odstavek 42.c člena tega zakona tudi v postopku razveljavitve potrdila o pravnomočnosti oziroma izvršljivosti sklepa o izvršbi.

7. Zato je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 25. člena Zakona o pravdnem postopku odločilo, da je za odločanje pristojno Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici.

ZIZ člen 40c, 40c/2, 40c/3. ZPP člen 25, 25/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep I R 2/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-01-21

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Rudi Štravs

spor o pristojnosti - krajevna pristojnost - stalno prebivališče dolžnika - opredelitev naslova dolžnika v predlogu za izvršbo - ustalitev pristojnosti

Po določbi drugega odstavka 17. člena ZPP se pristojnost presodi na podlagi navedb v predlogu za izvršbo in na podlagi dejstev, ki so sodišču znana. V predlogu za izvršbo je upnik navedel naslov dolžnikovega stalnega prebivališča na območju Okrajnega sodišča v Šentjurju. S tem se  je krajevna pristojnost, kot je Vrhovno sodišče pojasnilo že v številnih zadevah, ustalila.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Šentjurju.

1. Upnik je predlog za izvršbo vložil pred Okrajnim sodiščem v Šentjurju. V predlogu je navedel naslov dolžnika: ..., Šentjur.

2. Okrajno sodišče v Šentjurju je opravilo poizvedbe o dolžnikovem prebivališču in ugotovilo, da je naslov stalnega prebivališča toženca ... v Celju. Zato je izdalo sklep, da ni pristojno za odločanje v tej zadevi ter je po pravnomočnosti sklepa zadevo odstopilo Okrajnemu sodišču v Celju.

3. Okrajno sodišče v Celju je sprožilo kompetenčni spor. Opozarja, da je Okrajno sodišče v Šentjurju napačno uporabilo določbo drugega odstavka 17. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

4. Za odločanje v tej zadevi je krajevno pristojno Okrajno sodišče v Šentjurju.

5. Po določbi drugega odstavka 17. člena ZPP se pristojnost presodi na podlagi navedb v predlogu za izvršbo in na podlagi dejstev, ki so sodišču znana. V predlogu za izvršbo je upnik navedel naslov dolžnikovega stalnega prebivališča na območju Okrajnega sodišča v Šentjurju. S tem se  je krajevna pristojnost, kot je Vrhovno sodišče pojasnilo že v številnih zadevah,(1) ustalila. Za odločanje v tej zadevi je torej pristojno Okrajno sodišče v Šentjurju.

Op. št. (1): Primerjaj sklep I R 8/2015 z dne 29. 1. 2015.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep I R 5/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-01-28

Anton Frantar (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov ekonomičnosti - zapuščinski postopek - prebivališče dedičev

Upoštevajoč dejstvo, da vsi dediči prebivajo na območju Okrajnega sodišča v Domžalah, in okoliščino, da je pri Centru za socialno delo v Domžalah v teku postavitev skrbnika za poseben primer mladoletnim otrokom, sodišče ocenjuje, da bo zapuščinski postopek mogoče hitreje in z manjšimi stroški izvesti pred Okrajnim sodiščem v Domžalah.

Za odločanje v zapuščinski zadevi se določi Okrajno sodišče v Domžalah.

1. Pri Okrajnem sodišču v Kopru je v teku zapuščinski postopek po pokojni A. A. Okrajno sodišče v Kopru je predlagalo prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrajno sodišče v Domžalah, ker vsi dediči prebivajo na območju Okrajnega sodišča v Domžalah. Mladoletni dediči bodo zaradi kolizije interesov z zakonitim zastopnikom potrebovali skrbnika za poseben primer, ki bo zastopal njihove interese v zapuščinskem postopku. Postopek postavitve skrbnika za poseben primer je že v teku pri Centru za socialno delo v Domžalah. Dejstvo, da zapuščino med drugim sestavlja nepremičnina – stanovanje v Kopru, ki je vknjiženo v zemljiški knjigi, ni ovira, da se postopek ne bi izvedel na kateremkoli drugem okrajnem sodišču.

3. Temelj prenosa krajevne pristojnosti po 67. členu Zakona o pravdnem postopku, ki se smiselno uporablja v zapuščinskem postopku (163. člen Zakona o dedovanju), je načelo ekonomičnosti. Vrhovno sodišče lahko določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek. Upoštevajoč dejstvo, da vsi dediči prebivajo na območju Okrajnega sodišča v Domžalah, in okoliščino, da je pri Centru za socialno delo v Domžalah v teku postavitev skrbnika za poseben primer mladoletnim otrokom B., C. in D. A., sodišče ocenjuje, da bo zapuščinski postopek mogoče hitreje in z manjšimi stroški izvesti pred Okrajnim sodiščem v Domžalah. Tega sklepa v ničemer ne spreminja ugotovitev, da zapuščino med drugim sestavlja nepremičnina v Kopru, saj je ta vknjižena v zemljiški knjigi, zato ni ovir, da se postopek ne bi izvedel na kateremkoli drugem okrajnem sodišču, ne pa na Okrajnem sodišču v Kopru.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep I R 10/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-02-04

Anton Frantar (preds.), Tomaž Pavčnik (poroč.), mag. Rudi Štravs

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - uslužbenka pristojnega sodišča kot stranka v postopku

„Drug tehten razlog“ za določitev pristojnosti drugega sodišča so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti sodišča. Okoliščina, da je toženka zaposlena na Okrožnem sodišču v Krškem, je takšna okoliščina in utemeljuje predlog za prenos pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Novem mestu.

1. Pred Okrožnim sodiščem v Krškem potek pravdna zadeva IV P 206/2015. Okrožno sodišče v Krškem je Vrhovnemu sodišču predložilo toženkin predlog za prenos pristojnosti v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Predlog utemeljuje z okoliščino, da je toženka zaposlena na Okrožnem sodišču v Krškem.

3. V skladu s 67. členom ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa o zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi.

4. „Drug tehten razlog“ za določitev pristojnosti drugega sodišča so po ustaljeni sodni praksi tudi okoliščine, zaradi katerih bi bil lahko okrnjen videz nepristranskosti sodišča. Okoliščina, da je toženka zaposlena na Okrožnem sodišču v Krškem, je takšna okoliščina in utemeljuje predlog za prenos pristojnosti. Vrhovno sodišče je zato za odločanje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, Okrožno sodišče v Novem mestu.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 135/2009, enako tudi I R 71/2010
VSRS sklep II DoR 357/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-01-14

Anton Frantar (preds.), Janez Vlaj (poroč.), mag. Nina Betetto

CIVILNO PROCESNO PRAVO - KMETIJSKA ZEMLJIŠČA - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - prodaja kmetijskih zemljišč - kmetijska zemljišča - dobra vera - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - zavrnitev dokaznega predloga - sodna praksa

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja, ali je bila v konkretni zadevi sodna praksa Vrhovnega sodišča v zvezi s sklenitvijo pogodb za prodajo kmetijskih zemljišč pravilno uporabljena in ali je v zvezi z zavrnitvijo dokaznega predloga tožnika o nedobrovernosti šeste in sedme toženke podana kršitev določb pravdnega postopka.

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja, ali je bila v konkretni zadevi sodna praksa Vrhovnega sodišča v zvezi s sklenitvijo pogodb za prodajo kmetijskih zemljišč uporabljena pravilno in ali je v zvezi z zavrnitvijo dokaznega predloga tožnika o nedobrovernosti šeste in sedme toženke podana kršitev določb pravdnega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tako primarni, kot tudi podredni tožbeni zahtevek tožnika.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije zoper pravnomočno sodbo. Meni, da je sodba višjega sodišča materialnopravno nepravilna, saj so bili ob sklepanju pogodb med toženimi strankami podani ničnostni razlogi, ker so bile pogodbe  sklenjene v nasprotju s prisilnimi predpisi, ki urejajo promet s kmetijskimi zemljišči. Kot pomembno pravno vprašanje izpostavi, ali morajo sodišča uporabljati sodno prakso v času odločanja, ali presojajo v časovnicah - o vsakem postopku različno, glede na čas sklepanja in izdaje sodb in takratno sodno prakso. Ker je sodišče najprej zavrnilo njegov dokazni predlog, da so podani ničnosti razlogi v zvezi s pogodbo med šesto in sedmo toženko,  nato pa presodilo, da tožnik le-teh ni uspel dokazati, je podana bistvena kršitev določb pravdnega postopka.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanj, izpostavljenih v predlogu tožnika in opredeljenih v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367. c člena istega zakona).

ZPP člen 339, 339/2, 367a, 367a/1, 367c, 367c/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.