VSRS Sklep II DoR 264/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2016-12-01

Anton Frantar (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), mag. Rudi Štravs

predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije - pomanjkljiva vloga - opredelitev pomembnega pravnega vprašanja

Uveljavljanje revizijskih razlogov samo po sebi ni razlog za dopustitev revizije. Predlog, ki ne vsebuje konkretne in natančne opredelitve pravnega vprašanja in njegove pomembnosti za pravni red v celoti, ki upravičuje odločanje Vrhovnega sodišča, je nepopoln.

1. Tožnika vlagata predlog za dopustitev revizije zoper sodbo, s katero je sodišče druge stopnje zavrnilo njuno pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje o zavrnitvi njunega primarnega zahtevka za izstavitev zemljiškoknjižne listine za vpis lastninske pravice na nepremičninah 197, 199, 200 in 22.S k. o. D. v njuno korist, za vsakega ½, podrejenega zahtevka za plačilo 30.000,00 EUR in tudi nadaljnjega podrejenega zahtevka za ugotovitev, da sta dejanska lastnika nepremičnin 197, 199, 200 in 22.S k. o. ... Uveljavljata zmotno uporabo materialnega prava in trdita, da jima ni zagotovljena pravna varnost v skladu z Ustavo (enakost pred zakonom, enako varstvo pravic, pravica do zasebne lastnine). V predlogu grajata celotno odločitev sodišča druge stopnje, saj se je po njunem mnenju sodišče druge stopnje postavilo na napačno materialnopravno stališče glede dobrovernosti pridobitve nepremičnin, dobroverne posesti nepremičnin, veljavnosti pravnih poslov, sklenjenih s takratno lastnico A. P., in glede zastaranja.

3. Po prvem odstavku 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) sodišče dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. V četrtem odstavku 367.b člena ZPP pa so določene stroge zahteve o obveznih sestavinah predloga za dopustitev revizije: stranka mora natančno in konkretno navesti sporno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito; natančno in konkretno mora izkazati tudi obstoj sodne prakse vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala. Zahtevanim formalnim pogojem predlagatelja nista zadostila. V svoji vlogi namreč nista opredelila, katero naj bi bilo sporno pravno vprašanje, o katerem naj odloči Vrhovno sodišče, prav tako je izostala natančna in konkretna navedba okoliščin, ki bi kazale na pomembnost spornih pravnih vprašanj za pravni red v celoti. Tožnika sicer utemeljujeta, v čem naj bi bila sodba druge stopnje napačna, vendar pa je to vsebina revizije in ne predloga za njeno dopustitev. Uveljavljanje revizijskih razlogov samo po sebi ni razlog za dopustitev revizije. Predlog, ki ne vsebuje konkretne in natančne opredelitve pravnega vprašanja in njegove pomembnosti za pravni red v celoti, ki upravičuje odločanje Vrhovnega sodišča, je nepopoln.

4. Ker torej predlog ne izpolnjuje formalnih zahtev iz četrtega odstavka 367.b člena ZPP, ga je Vrhovno sodišče na podlagi šestega odstavka istega člena ZPP zavrglo.

ZPP člen 367a, 367a/1, 367b, 367b/4, 367b/6.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep III DoR 102/2011, enako tudi III DoR 98/2011