VSRS sklep II DoR 266/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-09-12

Janez Vlaj (preds.), Anton Frantar (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

dovoljenost predloga za dopustitev revizije - podredni tožbeni zahtevek - opredelitev vrednosti spornega predmeta - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Vrednost spornega predmeta je bila ustrezno opredeljena zgolj za primarni zahtevek, ki je pravnomočno zavrnjen in ga toženka ne (more) izpodbijati, za oba podredna zahtevka pa ne, kar pomeni, da toženka nima pravice do revizije zoper izpodbijani del pravnomočne sodbe.

- zavrne se primarni tožbeni zahtevek, da je darilna pogodba, sklenjena            14. 1. 1970 med J. K. in E. K. (v nadaljevanju Darilna pogodba), nična in neveljavna; da je vknjižba lastninske pravice v korist toženke na nepremičninah parc. št. 774/9, 775/4 in 774/8, vse k. o. ..., na podlagi sklepa o dedovanju D 318/2000 z dne 29. 6. 2000 (v nadaljevanju Sklep o dedovanju) neveljavna; da se izbriše zemljiškoknjižno stanje na podlagi Darilne pogodbe in Sklepa o dedovanju, tako da se pri nepremičninah parc. št. 774/9, 775/4 in 774/8, vse k. o. ..., izbriše lastninska pravica toženke in vpiše lastninska pravica v korist tožnika (I. točka izreka);

- darilna pogodba je nična in neveljavna v delu, ki se nanaša na nepremičnine parc. št. 774/9, 775/4 in 774/8, vse k. o. ...; višji tožbeni zahtevek v tem delu se zavrne (II. točka izreka);

- vknjižba lastninske pravice v korist toženke na nepremičninah parc. št. 774/9, 775/4 in 774/8, vse k. o. ..., na podlagi Sklepa o dedovanju je neveljavna (III. točka izreka);

- toženka je dolžna tožniku izstaviti za vknjižbo primerno listino, na podlagi katere bo mogoč zemljiškoknjižni prenos lastninske pravice na nepremičninah parc. št. 774/9, 775/4 in 774/8, vse k. o. ..., v korist tožnika do celote (IV. točka izreka);

- toženka je dolžna tožniku plačati stroške postopka v višini 4.188,67 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (V. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi toženke in izpodbijano sodbo v II., III. in IV. točki izreka razveljavilo, razen kolikor se odločitev nanaša na nepremičnino parc. št. 774/8 k. o. ..., poleg tega je razveljavilo tudi stroškovno odločitev v V. točki izreka in v tem obsegu zadevo vrnilo v novo sojenje (I. točka izreka); sicer pa je pritožbo zavrnilo in v preostalem izpodbijanem, a nerazveljavljenem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje       (II. točka izreka).

3. Zoper to sodbo je toženka na podlagi 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem predlaga, da Vrhovno sodišče zoper I. točko izreka sodbe sodišča druge stopnje, kolikor se ta nanaša na parc. št. 774/8 k. o. ..., in zoper II. točko njenega izreka (le v obsegu, kolikor se ta nanaša na parc. št. 774/8 k. o. ...), dopusti revizijo glede vprašanja, kako se presoja načelo dobre vere (vedenje) pridobitelja nepremičnine, ki je to pridobil na podlagi razpolagalnega posla (darilne pogodbe) od odsvojitelja, če je bil pravni posel sklenjen v obdobju, ko se je lastninska pravica pridobila že s sklenitvijo pravnega posla (že s tem je pridobil stvarnopravno razpolago in vpis v zemljiško knjigo ni bil konstitutivnega značaja), in glede vprašanja, ali je bil za presojo dobre vere v navedenem obdobju obvezen prevzem nepremičnine v dejansko posest.

ko predmet tožbenega zahtevka ni denarni znesek, pravica do revizije pa je odvisna od vrednosti spornega predmeta,

aktivno ravnati tako, da tožnik (že) v tožbi označi vrednost spornega predmeta (primerjaj

drugi odstavek 180. člena ZPP in drugi odstavek  44. člena istega zakona)

, toženec pa morebitnemu izostanku oznake ali pravilnosti označene vrednosti pravočasno ugovarja (položaj je /povsem/ enak, če tožnik spremeni tožbo /primerjaj 184. člen ZPP/; takrat mora oceniti vrednost spremenjenega spornega predmeta, sicer si ne zagotovi pravice do revizije)(1).

Če imajo zahtevki v tožbi različno podlago (ali če se uveljavljajo zoper več tožencev), mora tožnik v skladu z drugim odstavkom 41. člena ZPP navesti vrednost spornega predmeta za vsak zahtevek posebej in ne za vse zahtevke skupaj (ter za vsakega toženca posebej in ne za vse tožence skupaj).(2)

6. Tožnik je v tožbi z dne 27. 11. 2008 postavil primarni(3) in podredni(4) tožbeni zahtevek, pri čemer je opredelil (zgolj) eno(tno) vrednost spornega predmeta (v znesku 45.000 EUR). V (zadnji) pripravljalni vlogi z dne 30. 5. 2011 je tema dvema zahtevkoma dodal še enega, in sicer kot prvi podredni tožbeni zahtevek(5), primarni tožbeni zahtevek je ostal primarni, prvotni podredni tožbeni zahtevek pa je postal drugi podredni zahtevek; vrednost spornega predmeta je ostala (zgolj) en(otn)a (v znesku 45.000 EUR).

7. Toženka v predlogu vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe opredeli z navedbo „pcto za revizijo 20.000,00 €“, kar ni (ne more biti) upoštevno.(6) Pojasniti je nadalje treba, da se po ustaljeni praksi Vrhovnega sodišča v primeru, ko je v tožbi navedena ena vrednost spornega predmeta za primarni (glavni) in podredni zahtevek, ki temeljita na različnih pravni in dejanski podlagi, šteje, da je navedena vrednost za primarni zahtevek, za podredni pa ne.(7) V konkretnem primeru je (bila) torej vrednost spornega predmeta ustrezno opredeljena zgolj za primarni zahtevek, ki je pravnomočno zavrnjen in ga toženka ne (more) izpodbija(ti)(8), za oba podredna zahtevka pa ne, kar pomeni, da toženka nima pravice do revizije zoper izpodbijani del pravnomočne sodbe, s katerim je odločeno o delu prvega podrednega tožbenega zahtevka.

n predlog za dopustitev revizije ima lahko le enake posledice kot nedovoljena revizija, zato ga je Vrhovno sodišče

Primerjaj odločbe Vrhovnega sodišča RS II Ips 194/2002 z dne 3. 10. 2002, II Ips 5/2002 z dne 16. 10. 2002, II Ips 291/2003 z dne 20. 5. 2004, II Ips 401/2005 z dne 29. 3. 2006 idr.

Če tožnik ne ravna tako in v takšnem primeru navede le eno vrednost spornega predmeta, gre za tako imenovano nediferencirano vrednost spornega predmeta.

arilna pogodba nična in neveljavna; (2) da je vknjižba lastninske pravice na nepremičninah parc. št. 774/9, 775/4 in 774/8, vse k. o. ..., vpisana na podlagi Sklepa o dedovanju, neveljavna; (3) da se izbriše zemljiškoknjižno stanje, nastalo na temelju Darilne pogodbe in Sklepa o dedovanju, tako da se pri nepremičninah parc. št. 774/9, 775/4 in 774/8, vse k. o. ..., izbriše lastninska pravica toženke in vpiše lastninska pravica v korist tožnika.

Z njim je od sodišča zahteval, naj razsodi, da

je lastnik nepremičnin parc. št. 774/9, 775/4 in 774/8, vse k. o. ....

arilna pogodba nična in neveljavna; (2) da je vknjižba lastninske pravice na nepremičninah parc. št. 774/9, 775/4 in 774/8, vse k. o. ..., vpisana na podlagi Sklepa o dedovanju, neveljavna; (3) da je toženka dolžna tožniku izstaviti za vknjižbo primerno listino, na podlagi katere bo mogoč zemljiškoknjižni prenos lastninske pravice na nepremičninah parc. št. 774/9, 775/4 in 774/8, vse k. o. ..., v korist tožnika.

V tožbi navedene vrednosti spornega predmeta toženec ne more spreminjati; tega kasneje ne more niti tožnik, niti sporazumno s tožencem

primerjaj sklep Vrhovnega sodišča RS II Ips 37/2001 z dne 29. 11. 2001 in J. Zobec v

L. Ude in drugi, Pravdni postopek: zakon s komentarjem, 1. knjiga, Uradni list RS, GV Založba, Ljubljana 2005

Op. št. (7):    Primerjaj odločbe II Ips 359/2009 z dne 11. 11. 2010, II Ips 219/2008 z dne 27. 8. 2008, II Ips 259/2005 z dne 11. 6. 2007 idr.

Op. št. (8):    Pripomniti velja, da vrednost tega zahtevka znaša 45.000 EUR, kar pomeni, da je (bi bila) revizija zoper odločitev o tem zahtevku dovoljena že po samem zakonu (primerjaj

i odstavek 367. člena ZPP) in je ne bi bilo (najprej) treba (oziroma sploh mogoče) dovoliti.

ZPP člen 41, 44, 44/2, 180, 180/2, 184, 377.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.