VSRS Sklep X Ips 249/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-07-09

Martina Lippai (preds.), Marko Prijatelj (poroč.), Borivoj Rozman

disciplinska kršitev - pooblaščeni arhitekt - dovoljenost revizije - zelo hude posledice - vpliv na poslovanje - objava disciplinske sankcije

Trditveno in dokazno breme za izpolnjevanje pogojev za dovoljenost revizije je na revidentu.

Ker revident kljub izrečeni disciplinski sankciji še naprej lahko opravlja svojo dejavnost, ni izkazal zatrjevanih zelo hudih posledic, ki naj bi usodno vplivala na njegovo poslovanje.

Revident bi lahko v obdobju več kot devetih mesecev (od dokončnosti sklepa v disciplinskem postopku oziroma od objave disciplinske sankcije pa do vložitve obravnavane revizije) pridobil dokaze o zatrjevanih zelo hudih posledicah, če bi te obstajale. Ker pa se v reviziji zgolj pavšalno sklicuje na vpliv izpodbijane odločbe na njegovo poslovanje in za to ne prilaga dokazov, zelo hudih posledic ni izkazal.

II. Tožeča stranka sama trpi svoje stroške revizijskega postopka.

1. Zoper v uvodu tega sklepa navedeno sodbo sodišča prve stopnje je tožeča stranka (v nadaljevanju revident) vložila revizijo iz

razloga po 3. točki drugega odstavka 83. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1). Priglaša tudi stroške postopka.

3. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo na podlagi prvega odstavka 63. člena ZUS-1 zavrnilo revidentovo tožbo zoper sklep Disciplinske komisije Zbornice za arhitekturo in prostor Slovenije (v nadaljevanju ZAPS) št. D/JS_HOTEL-170/13-ZAPS/DZ-DK/12 z dne 20. 5. 2013. Disciplinska komisija ZAPS je s sklepom revidenta kot pooblaščenega arhitekta spoznala za krivega: (1) da je kot odgovorni projektant in odgovorni vodja projekta izdelal in podpisal projekt za pridobitev gradbenega dovoljenja PGD ..., julij 2009, spremembe september 2009, februar 2010, marec 2010 in april 2010 za rekonstrukcijo stavb na naslovu ..., pri čemer v projektu ni bilo prikazano območje za določitev strank v skladu s tedaj veljavno določbo 49. a člena Zakona o graditvi objektov (v nadaljevanju ZGO-1) in Uredbo o območju za določitev strank v postopku izdaje gradbenega dovoljenja; (2) da je za isti objekt izdelal in podpisal projekt izvedenih del PID ..., ki vsebuje lažne ali zavajajoče podatke, saj niso razvidne vse spremembe, ki pomenijo odstopanja od izdanega gradbenega dovoljenja oziroma PGD, kar je v nasprotju z določilom 33. člena Pravilnika o projektni dokumentaciji; (3) da je kot odgovorni vodja projekta podpisal izjavo o skladnosti, v kateri je skupaj z odgovornim nadzornikom potrdil, da so bile v PID vnesene vse spremembe, ki so nastale med gradnjo, da so te spremembe skladne s PGD in izdanim gradbenim dovoljenjem, da te spremembe ne vplivajo na spremembo z gradbenim dovoljenjem določenih lokacijskih in drugih pogojev ter elementov, ki bi lahko vplivali na zdravstvene pogoje, okolje, varnost objekta ali predpisane bistvene zahteve in da take spremembe ne vplivajo na zagotavljanje neoviranega dostopa oziroma gibanja funkcionalno oviranih oseb, ter da je objekt zgrajen skladno s predpisi, čeprav takšna izjava ni resnična, saj v PID niso navedene vse spremembe oziroma so te prikazane neresnično. V izreku je navedeno še, da je revident s takim ravnanjem storil težje disciplinske kršitve iz 38., 39., 45. in 46. točke 7. člena Disciplinskega pravilnika in pri tem ravnal naklepno, zato mu je bil izrečen disciplinski ukrep začasen odvzem pooblastila ali licence z začasno izključitvijo iz zbornice za 12 mesecev, izvršitev disciplinske sankcije pa se odloži za 2 leti, če v tem obdobju ne bo storil druge težje disciplinske kršitve. V 2. točki izreka je bil izrečen stranski ukrep objave sankcije na spletni strani zbornice. Naloženo mu je bilo tudi plačilo stroškov postopka. Zoper sklep Disciplinske komisije ZAPS je revident vložil pritožbo, ki jo je Disciplinsko sodišče ZAPS zavrnilo sklepom št. D/JS_HOTEL-242/13-ZAPS/DZ-DS/5 z dne 4. 9. 2013.

4. Po drugem odstavku 83. člena ZUS-1 je revizija dovoljena, če je izpolnjen eden izmed tam navedenih pogojev za njeno dovoljenost. Po ustaljeni upravnosodni praksi Vrhovnega sodišča je tako trditveno kot dokazno breme o obstoju pogojev za dovoljenost revizije na strani revidenta, saj revizije po uradni dolžnosti ni mogoče dovoliti oziroma uvesti. Ustavno sodišče RS je že v več sklepih (Up-858/08 z dne 3. 6. 2008, Up-1124/08 z dne 23. 9. 2008, Up-1057/08 z dne 2. 4. 2009, Up-1186/08 z dne 23. 4. 2009 in Up-1808/08 z dne 17. 9. 2009) ugotovilo, da takšno stališče ni v nasprotju z Ustavo RS.

5. Revident uveljavlja dovoljenost revizije na podlagi 3. točke drugega odstavka 83. člena ZUS-1, po kateri je revizija dovoljena, če ima odločitev, ki se izpodbija v upravnem sporu, zelo hude posledice za stranko.

6. Revident dovoljenost revizije utemeljuje z navedbami, da ima izrečen disciplinski ukrep zanj zelo hude posledice, saj mu je s tem prepovedano opravljanje njegove dejavnosti za obdobje enega leta, kar je lahko tudi usodno za njegovo poslovanje. Navaja, da je splošno znano dejstvo, da je gospodarska kriza prizadela tudi slovensko arhitekturno stroko, zaradi česar je težko pridobiti stranke oziroma investitorje, z izrečenim ukrepom pa mu je onemogočeno aktivno nastopati na izjemno konkurenčnem trgu pridobivanja strank. Navedeno mu dodatno onemogoča stranski ukrep objave sankcije na spletni strani zbornice, saj se mu s tem zmanjšuje z leti trdega dela pridobljen ugled strokovnjaka in vzbuja dvom v njegovo strokovnost, kar je izjemno škodljivo pri konkuriranju na trgu pridobivanja novih strank oziroma investitorjev. Intenzivnost hude posledice dodatno utemeljuje z navedbo, da je okrnjeni ugled izjemno težko vzpostaviti v prejšnje stanje in ima v večini primerov dolgotrajne posledice in vpliv na poslovanje oškodovane osebe, tj. revidenta.

7. Po presoji Vrhovnega sodišča revident trditvenega in dokaznega bremena o obstoju zatrjevanega pogoja za dovoljenost revizije ni izpolnil.

8. Revidentu je bila sicer res izrečena disciplinska sankcija začasnega odvzema pooblastila ali licence z začasno izključitvijo iz zbornice za dobo 12 mesecev, vendar je bilo istočasno odločeno tudi, da se izvršitev te disciplinske sankcije odloži za dobo 2 let, če v tem obdobju kršitelj ne bo storil druge težje disciplinske kršitve. Ker revident še naprej lahko opravlja svojo dejavnost, ni izkazal zatrjevanih zelo hudih posledic izpodbijane odločbe, ki naj bi usodno vplivale na  njegovo poslovanje.

9. Revident niti ni izkazal, da bi mu zelo hude posledice nastale zaradi objave disciplinske sankcije na spletni strani zbornice. Peti odstavek 13. člena Disciplinskega pravilnika določa, da se vse disciplinske sankcije objavijo že po dokončnosti sklepa v disciplinskem postopku. Ta sklep je v obravnavanem primeru postal dokončen s sklepom Disciplinskega sodišča z dne 4. 9. 2013. Po podatkih iz spisa je od dokončnosti sklepa v disciplinskem postopku oziroma od objave disciplinske sankcije pa do vložitve obravnavane revizije (dne 6. 6. 2014) preteklo več kot devet mesecev. Po presoji Vrhovnega sodišča bi revident v tem obdobju lahko pridobil dokaze o zatrjevanih zelo hudih posledicah, če bi te obstajale. Ker pa se revident v reviziji zgolj pavšalno sklicuje na vpliv izpodbijane odločbe na njegovo poslovanje in za to ne prilaga dokazov, zelo hudih posledic ni izkazal (glej tudi sklepa Vrhovnega sodišča X Ips 754/2007 in X Ips 295/2009).

10. Glede na to, da revident ni izkazal izpolnjevanja uveljavljanega pogoja za dovoljenost revizije iz drugega odstavka 83. člena ZUS-1, je Vrhovno sodišče revizijo zavrglo kot nedovoljeno na podlagi 89. člena ZUS-1.

11. Ker je Vrhovno sodišče revizijo zavrglo, revident sam trpi svoje stroške revizijskega postopka (prvi odstavek 165. člena v zvezi s 154. členom Zakona o pravdnem postopku in prvim odstavkom 22. člena ZUS-1).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.