Sodba VIII Ips 139/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-10-14

dr. Aleksej Cvetko (preds.), mag. Ivan Robnik (poroč.), Miran Blaha, mag. Marijan Debelak, Marjana Lubinič

odpoved pogodbe o zaposlitvi - krivdni razlog - samovoljna izraba letnega dopusta - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - prekluzija - sprememba senata

Dejstvo, da sodišče ob delni spremembi senata (zamenjava enega od sodnikov porotnikov) in sklepu, da se obravnava priče znova, v smislu tretjega odstavka 302. člena ZPP ni pridobilo izjav strank glede tega, da se tožnik ne zasliši znova, temveč da se le prebere zapisnik o njegovem predhodnem zaslišanju, lahko pomeni le relativno bistveno kršitev določb pravdnega postopka. Kolikor je tožnik menil, da gre za bistveno kršitev v smislu prvega odstavka 339. člena ZPP, bi moral na podlagi 286.b člena ZPP tako kršitev uveljavljati takoj že pred sodiščem prve stopnje na obravnavnem naroku dne 4. 7. 2012, ki se je opravil pred spremenjenim senatom. Vendar tega ni storil in ni navedel ovir, da tega ni mogel storiti. Zato je sodišče druge stopnje utemeljeno ugotovilo, da te kršitve glede na določbe navedenega člena ZPP ni mogel uveljavljati v pritožbenem postopku, prav tako pa je ne more uveljavljati v postopku z revizijo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev nezakonitosti redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz krivdnega razloga, ki jo je tožena stranka vročila tožniku dne 27. 9. 2011. Hkrati je zavrnilo zahtevek za ugotovitev, da tožniku delovno razmerje ni prenehalo in zahtevek za realizacijo pravic iz delovnega razmerja ter vrnitev tožnika na delo. Presodilo je, da je bila po predhodnem pisnem opozorilu na kršitev delovnih obveznosti in možnost odpovedi pogodbe o zaposlitvi v primeru ponovne kršitve z dne 8. 11. 2010 sporna redna odpoved tožniku zakonito podana zaradi samovoljne izrabe letnega dopusta v času od 13. 8. do 28. 8. 2011, ne da bi imel tožnik, kot poslovodja bencinskega servisa, za odsotnost z dela zaradi dopusta v tem času predhodno pisno ali ustno odobritev pristojnega nadrejenega delavca.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožnik revizijo zaradi bistvene kršitve določb pravdnega postopka. Sodišču očita napačno uporabo pravil o prekluziji, ker ni upoštevalo njegovih navedb in dokaznih predlogov v vlogi z dne 3. 7. 2012, s katero je tožnik le odgovarjal na nove navedbe in dokaze iz toženkine vloge z dne 14. 6. 2012. Prav tako sodišču očita kršitev načela kontradiktornosti, ker ob zamenjavi člana senata ni ponovilo že predhodno izvedenih dokazov, oziroma je obravnavo pred spremenjenim senatom nadaljevalo brez ustreznega sklepa in izjav strank. V tej zvezi sodišču očita bistveno kršitev pravdnega postopka v smislu 8. in 1. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP).

5. Na podlagi 371. člena ZPP revizijsko sodišče preizkusi izpodbijano sodbo samo v tistem delu, v katerem se izpodbija z revizijo, in v mejah razlogov, ki so v njej navedeni.

6. Revizijsko sodišče soglaša s presojo, da sodišče prve stopnje utemeljeno ni upoštevalo tožnikove druge pripravljalne vloge z dne 3. 7. 2012 (razen pisne izjave A. L. z dne 20. 6. 2012), ker je bil tožnik z navedbami v tej pripravljalni vlogi prekludiran tako glede na določbe prvega odstavka 286. člena ZPP (ker bi lahko te iste navedbe podal že v tožbi oziroma prvi pripravljalni vlogi), kot glede na določbe drugega odstavka tega člena (tožnik ni izkazal, da teh navedb ni mogel posredovati pravočasno, da bi lahko bile že pred obravnavo, razpisano za 4. 7. 2012, vročene toženi stranki). Zato v reviziji očitana bistvena kršitev določb pravdnega postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP ni podana.

7. Sodišče prve stopnje je izdalo sodbo v senatu, pred katerim je bil opravljen drugi in tretji obravnavi narok in glavna obravnava zaključena. Na obeh narokih so bili izvedeni vsi dokazi, razen dokaz z neposrednim zaslišanjem tožnika, ki je bil zaslišan na prvem naroku, ki se je vršil pred senatom, v katerem je sodeloval drug sodnik porotnik. Zapisnik o izpovedbi tožnika je bil tako pred senatom, ki je izdal sodbo, ob zaključku obravnave le prebran. Že glede na to ni bila podana v reviziji očitana bistvena kršitev določb pravdnega postopka iz 1. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, to je, da je pri izdaji sodbe sodeloval sodnik ali sodnik porotnik, ki ni sodeloval na glavni obravnavi.

8. Dejstvo, da sodišče ob delni spremembi senata (zamenjava enega od sodnikov porotnikov) in sklepu, da se obravnava priče znova, v smislu tretjega odstavka 302. člena ZPP ni pridobilo izjav strank glede tega, da se tožnik ne zasliši znova, temveč da se le prebere zapisnik o njegovem predhodnem zaslišanju, lahko pomeni le relativno bistveno kršitev določb pravdnega postopka. Kolikor je tožnik menil, da gre za bistveno kršitev v smislu prvega odstavka 339. člena ZPP, bi moral na podlagi 286.b člena ZPP tako kršitev uveljavljati takoj že pred sodiščem prve stopnje na obravnavnem naroku dne 4. 7. 2012, ki se je opravil pred spremenjenim senatom. Vendar tega ni storil in ni navedel ovir, da tega ni mogel storiti. Zato je sodišče druge stopnje utemeljeno ugotovilo, da te kršitve glede na določbe navedenega člena ZPP ni mogel uveljavljati v pritožbenem postopku, prav tako pa je ne more uveljavljati v postopku z revizijo.

9. Ker v reviziji uveljavljane bistvene kršitve določb pravdnega postopka niso podane, je sodišče na podlagi 378. člena ZPP revizijo kot neutemeljeno zavrnilo.

ZPP člen 286, 286b, 302, 302/3, 339, 339/1, 339/2, 339/2-1,

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.