TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep VIII DoR 30/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-06-10

Miran Blaha (preds.), dr. Aleksej Cvetko (poroč.), mag. Ivan Robnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DELOVNO PRAVO - JAVNI USLUŽBENCI

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - res iudicata - plača - dodatki

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo pravilo o pravnomočno že razsojeni stvari.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo pravilo o pravnomočno že razsojeni stvari.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku za obračun in izplačilo dodatka na osnovno plačo tožnika za mesec september 2012 v višini 585,88 EUR in toženi stranki naložilo v plačilo tožnikove stroške postopka. Ugotovilo je, da tožniku pripada dodatek za čas od 1. 9. 2012 do 25. 9. 2012 po sodbi na podlagi pripoznave Delovnega sodišča v Mariboru Pd 4/2012. Tožena stranka mu je sicer že izplačala dodatek od oktobra 2011 do avgusta 2012 v skladu z izdano sodbo na podlagi pripoznave ter za čas od 26. 9. 2012 do 30. 9. 2012 (potem ko je podpisal novo pogodbo o zaposlitvi).

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožene stranke in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek v celoti zavrnilo in tožniku naložilo plačilo stroškov postopka tožene stranke. Obrazložilo je, da je sodba na podlagi pripoznave spremenila odločbo tožene stranke z dne 26. 9. 2011 tako, da mu je priznala 20-odstotni dodatek od oktobra 2011 dalje do avgusta 2012. Tako sodišče ni imelo podlage za priznanje dodatka za september 2012.

3. Tožeča stranka je vložila predlog za dopustitev revizije. V njem navaja, da je bilo v sodbi na podlagi pripoznave odločeno, da tožniku po spremenjeni odločbi tožene stranke o njegovi plači pripada pravica do dodatka od oktobra 2011 dalje. Pravnomočno spremenjena odločba tožene stranke z dne 26. 9. 2011 je podlaga za priznanje denarnega zahtevka za september 2012, o katerem še ni bilo odločeno.

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), zato je revizijo dopustilo v tako začrtanem obsegu  (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I Ips 30361/2010, enako tudi I Ips 60349/2011-79
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-03-13

Barbara Zobec (preds.), Marko Šorli (poroč.), mag. Damijan Florjančič, Maja Tratnik, Vesna Žalik

zahteva za varstvo zakonitosti - dovoljenost - pravnomočnost - sklep o razveljavitvi

Razveljavitveni sklep pritožbenega sodišča je odločitev o teku postopka, ki nalaga sodišču prve stopnje novo meritorno odločanje. Predstavlja procesno dejanje sodišča, ki ga ni mogoče izpodbijati s pravnim sredstvom in takšna odločitev zaradi svoje pravne narave tudi ne more postati pravnomočna v smislu drugega odstavka 132. člena ZKP.

I. Zahteva obsojenca za varstvo zakonitosti se zavrže.

II. Obsojenca se oprosti plačila sodne takse.

1. Višje sodišče v Kopru je s sklepom I Kp 20/2013 z dne 5. 9. 2013 razveljavilo sklep Okrožnega sodišča v Novi Gorici IKZ 3/2013 z dne 16. 7. 2013 in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nadaljnji postopek. Zoper ta sklep je obsojenec vložil zahtevo za varstvo zakonitosti (v kateri izpodbija tudi sklep Višjega sodišča v Kopru II Kp 30361/2010 z dne 9. 1. 2014) zaradi kršitve kazenskega zakona.

2. Vrhovni državni tožilec na to zahtevo v skladu z določilom drugega odstavka 423. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) ugotavlja, da v spisu ni podatka, kdaj je obsojenec sklep, ki ga izpodbija z zahtevo za varstvo zakonitosti prejel, da pa je mogoče zanesljivo sklepati, da je od prejema sklepa pa do vložitve zahteve preteklo več kot tri mesece, kar pomeni, da je zahteva vložena prepozno.

3. Odločba, ki jo izpodbija obsojenec, je sklep pritožbenega sodišča, s katerim je razveljavilo odločitev sodišča prve stopnje o ugotovitvi, da je izvršitev zaporne kazni zoper obsojenca zastarala in se ne sme več izvršiti. Razveljavitveni sklep pritožbenega sodišča je odločitev o teku postopka, ki nalaga sodišču prve stopnje novo meritorno odločanje. Predstavlja procesno dejanje sodišča, ki ga ni mogoče izpodbijati s pravnim sredstvom in takšna odločitev zaradi svoje pravne narave tudi ne more postati pravnomočna v smislu drugega odstavka 132. člena ZKP, zato zoper takšno odločitev tudi zahteva za varstvo zakonitosti ni dovoljena in jo je Vrhovno sodišče v skladu z določbo drugega odstavka 423. člena ZKP zavrglo.

4. Odločitev o oprostitvi obsojenca plačila sodne takse temelji na določbi četrtega odstavka 95. v zvezi z 98.a členom ZKP.

Opr. št: I Ips 60349/2011-79, ECLI:SI:VSRS:2011:I.IPS.60349.2011.79

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 391/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-05-22

Anton Frantar (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - rok za vložitev predloga za dopustitev revizije - prepozna vloga - nepopolna vloga - priloge predloga za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Prepozen in nepopoln predlog za dopustitev revizije.

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da sta toženi stranki dolžni v tridesetih dneh vzpostaviti prejšnje stanje tako, da zgradita v stanovanju št. 3 v prvem nadstropju večstanovanjske hiše ..., ki je v lasti prvotožene stranke in v posesti drugotožene stranke, ter nad streho te hiše, dne 23. 12. 2010 porušen dimnik v skupni višini 5,7 m in širine 60 x 60 cm tako, da bo tožeči stranki omogočen funkcionalen pristop njegove tuljave na dimnik v pralnici.

2. Toženca trdita, da je drugostopenjsko sodišče z uvodoma navedeno sodbo tako odločitev, zoper katero vlagata predlog za dopustitev revizije, potrdilo. Predlagata dopustitev revizije glede vprašanja, ali sta prvostopenjsko in pritožbeno sodišče pravilno uporabili materialno pravo, ko nista upoštevali in nista ugotavljali. da je neuporaben dimnik v konkretnem primeru predstavljal nevarnost in ali sta toženi stranki utemeljeno naložili zgraditev funkcionalnega dimnika namesto porušenega, ki je bil neuporaben.

4. Po določbi prvega odstavka 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko stranke predlog za dopustitev revizije vložijo v tridesetih dneh po vročitvi pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje. Toženi stranki sta sodbo pritožbenega sodišča prejeli 30. 10. 2013. Rok za vložitev predloga se je tako iztekel 29. 11. 2013. Ker je bil na pošto priporočeno oddan šele 2. 12. 2013 (po določbi drugega odstavka 112. člena ZPP se šteje dan oddaje na pošto priporočeno za dan izročitve sodišču), je prepozna.

5. Po določbi tretjega odstavka 367. b člena ZPP mora biti predlogu za dopustitev revizije priložen izvod pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje. V konkretnem primeru ni bilo tako: v predlogu je sicer med prilogami navedena tudi sodba Višjega sodišča v Mariboru I Cp 698/2013, ni pa bila predlogu tudi priložena; priložena mu je bila sicer sodba Okrajnega sodišča v Mariboru I P 158/2012, a s tem kršitev formalne zahteve po obvezni priložitvi pravnomočne odločbe ni bila sanirana.

6. Zaradi vsakega od zgoraj navedenih razlogov je predlog za dopustitev revizije nedovoljen. Vrhovno sodišče ga je zato moralo zavreči (377. člen v zvezi s prvim odstavkom 367.b člena ZPP in šesti odstavek 367.b člena ZPP).

ZPP člen 112, 112/2, 367b, 367b/1, 367b/3, 367b/6., 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 149/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-06-18

Anton Frantar (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Aljoša Rupel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev nepremoženjske škode - višina odškodnine

Revizija se dopusti glede vprašanja primernosti odškodnina za nematerialno škodo.

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali je bila tožniku prisojena primerna odškodnina iz naslova nematerialne škode?

1. Tožnik je od sodišča zahteval, naj toženi zavarovalnici naloži plačilo odškodnine za škodo, ki mu je nastala v prometni nesreči 24. 4. 2009. Podlaga odškodninske odgovornosti med pravdnima strankama ni bila sporna. Sodišče je tako tožbenemu zahtevku delno ugodilo in je toženi stranki naložilo, da mora poleg že izplačane valorizirane odškodnine v znesku 80.105,50 EUR tožniku plačati še 19.394,50 EUR za nepremoženjsko škodo, v presežku pa je zahtevek zavrnilo. Sodišče druge stopnje je pritožbi obeh pravdnih strank zavrnilo in je sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

2. Zoper odločitev sodišča druge stopnje o zavrnitvi njene pritožbe tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije. Vztraja pri pritožbenih trditvah, da je prisojena odškodnina previsoka in da se sodišče druge stopnje ni opredelilo do primerov, ki jih je tožena stranka kot primerljive navajala v svoji pritožbi. V predlogu utemeljuje, zakaj meni, da je bila za posamezno obliko nepremoženjske škode tožniku prisojena previsoka odškodnina in se sklicuje na več zadev Vrhovnega sodišča II Ips 103/2011, II Ips 18/2011, II Ips 444/2007, II Ips 891/2009, II Ips 40/2009 in II Ips 818/2008.

4. Vrhovno sodišče je ocenilo,da je v obravnavani zadevi izpolnjen pogoj za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je revizijo na podlagi tretjega odstavka 367.c člena ZPP dopustilo glede predlaganega vprašanja.

ZPP člen 367a, 367a71, 367c, 367c/3. OZ člen 179.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 82/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-06-12

Anton Frantar (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Aljoša Rupel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - STVARNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - neupravičena uporaba stanovanja - dobra vera - uporabnina - stvarnopravne reparacije - odstop od sodne prakse zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Tožnika neutemeljeno zatrjujeta odstop od ustaljene sodne prakse Vrhovnega sodišča, po kateri dobra vera ni predpostavka pravice do uporabnine, pač pa je pri kondikcijskih in verzijskih zahtevkih dobra vera pomembna le v zvezi z zamudnim obrestovanjem in z vračanjem plodov.

1. Tožnika sta lastnika garaže na parc. št. 3183 k.o. ..., ki jo je v obdobju, na katero se nanaša tožbeni zahtevek, imela v posesti Mestna občina ... tako, da jo je oddajala v najem tretji osebi. Tožnika sta zahtevala plačilo uporabnine.

2. Sodišče prve stopnje je tožnikoma uporabnino prisodilo za čas od maja 2009 dalje, zahtevek za plačilo uporabnine za čas od maja 2007 do aprila 2009 pa je zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je sodbo prvostopenjskega sodišča potrdilo.

4. Tožnika sta vložila predlog za dopustitev revizije zoper zavrnilni del sodbe in sicer glede pravnih vprašanj (1) ali dobra vera neupravičenega uporabnika tuje stvari izključuje obveznost plačila uporabnine in (2) ali pravila o stvarnopravnih reparacijah po Stvarnopravnem zakoniku (v nadaljevanju SPZ) derogirajo obligacijsko pravna pravila o obveznosti plačila uporabnine po določbah Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ). Zatrjujeta odstop od ustaljene sodne prakse Vrhovnega sodišča, po kateri dobra vera ni predpostavka pravice do uporabnine, pač pa je pri kondikcijskih in verzijskih zahtevkih dobra vera pomembna le v zvezi z zamudnim obrestovanjem in z vračanjem plodov.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso podani: na obe vprašanji, ki ju zastavlja predlog za dopustitev revizije je Vrhovno sodišče že odgovorilo (nazadnje v zadevi II Ips 100/2013) in odločitev v konkretni zadevi ni v nasprotju z njegovimi stališči. Predlog tožnikov je zato zavrnilo.

SPZ člen 95, 96. OZ člen 198. ZPP člen 367a.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 57/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-06-05

Anton Frantar (preds.), Aljoša Rupel (poroč.), Janez Vlaj

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - odškodninski spor - sedež stranke v postopku - prebivališče stranke v postopku - prebivališče prič - kraj škodnega dogodka

Škodni dogodek se je zgodil v Trbovljah, tožnica in predlagane štiri priče imajo prebivališče v Trbovljah, tožena stranka ima svojo območno enoto v Trbovljah. Postopek se bo z manjšimi stroški in s prihrankom časa izvedel pri Okrajnem sodišču v Trbovljah, zato je predlog za delegacijo utemeljen.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Trbovljah.

1. Tožeča stranka je 3. 2. 2014 na Okrajno sodišče v Ljubljani vložila tožbo zoper toženo stranko zaradi plačila odškodnine 3.287,17 EUR. Tožbeni zahtevek je posledica škodnega dogodka z dne 4. 7. 2013, ko naj bi po navedbah v tožbi pes zavarovanke tožene stranke napadel tožničinega psa in tožnico ter ji povzročil nepremoženjsko ter premoženjsko škodo.

2. Tožena stranka je predlagala, da se zadeva zaradi ekonomičnosti in smotrnosti postopka prenese v obravnavo na Okrajno sodišče v Trbovljah.

3. Tožeča stranka je predlogu tožene stranke nasprotovala, češ da ni podanih nobenih razlogov oziroma okoliščin, da bi se pravdni postopek lažje opravil na Okrajnem sodišču v Trbovljah kot na Okrajnem sodišču v Ljubljani.

5. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP) lahko Vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

6. Vrhovno sodišče se strinja z navedbo v predlogu tožene stranke, da se bo v tej pravdni zadevi postopek lažje opravil pri Okrajnem sodišču v Trbovljah, kot pri Okrajnem sodišču v Ljubljani, kjer je bila vložena tožba. Gre za pravdo zaradi plačila odškodnine v zvezi s škodnim dogodkom, ki se je zgodil v Trbovljah, tožnica in predlagane štiri priče imajo prebivališče v Trbovljah, tožena stranka pa ima svojo Območno enoto Trbovlje. Iz tega je razvidno, da se bo pravdni postopek z manjšimi stroški in s prihrankom časa izvedel pri Okrajnem sodišču v Trbovljah, pri čemer okoliščina, da ima tožeča stranka pooblaščenca iz Ljubljane ne more pretehtati nad ostalimi okoliščinami. Vrhovno sodišče zato ocenjuje, da opisane okoliščine očitno kažejo na smotrnost izvedbe pravdnega postopka pri Okrajnem sodišču v Trbovljah, zato je v skladu s 67. členom ZPP predlogu za delegacijo ugodilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 13/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-02-06

Anton Frantar (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - zakonec sodnika pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Okoliščina, da tožnikova žena opravlja sodniško funkcijo na stvarno in krajevno pristojnem sodišču, je razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Brežicah.

1. Tožnik je odškodninsko tožbo zoper državo vložil pri stvarno in krajevno pristojnem Okrajnem sodišču v Krškem. Nato je podal predlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) na drugo stvarno pristojno sodišče, po možnosti izven območja sodne pristojnosti Okrožnega sodišča v Krškem. Predlog je utemeljil z okoliščino, da njegova žena opravlja funkcijo sodnice prav na Okrajnem sodišču v Krškem, ki je sodišče z majhnim številom sodnikov, ki so med seboj v prijateljskih odnosih in v vsakodnevnih službenih stikih, kar bi navzven objektivno zbudilo dvom v nepristranskost sojenja v njegovi zadevi.

3. Po določbi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Drug tehten razlog v smislu navedene zakonske določbe je tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki se odraža v zaupanju strank in javnosti v odločanje posameznega sodišča. In v konkretnem primeru okoliščine, ki jih izpostavlja tožnik, predstavljajo tak razlog. Zato je Vrhovno sodišče njegovemu predlogu ugodilo in določilo pristojnost Okrajnega sodišča v Brežicah.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 35/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-04-09

Anton Frantar (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), Janez Vlaj

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - sedež stranke v postopku - prebivališče stranke v postopku - sedež pooblaščenca

Z vidika ekonomičnosti je nedvomno racionalnejše, da sodni postopek poteka v kraju, ki je najbližji prebivališču (sedežu) udeležencev postopka.

Za sojenje se določi pristojnost Okrajnega sodišča v Trbovljah.

1. Toženka je v odgovoru na tožbo predlagala, da se zaradi ekonomičnosti postopka zadevo prenese v obravnavo pred stvarno pristojno Okrajno sodišče v Trbovljah. Tožnik ima namreč na območju tega sodišča stalno prebivališče, tam pa je tudi sedež območne enote toženke in pisarna njene pooblaščenke. Tožnikova pooblaščenka je iz Celja, njena pot do Trbovelj pa je za 6o km krajša, kot če bi se vozila na pristojno sodišče v Ljubljani.

3. Vrhovno sodišče lahko tudi na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek(1). Z vidika ekonomičnosti je nedvomno racionalnejše, da sodni postopek poteka v kraju, ki je najbližji prebivališču (sedežu) udeležencev postopka. Zato je Vrhovno sodišče določilo pristojnost trboveljskega okrajnega sodišča.

Op. št. (1):    Primerjaj določbo 67. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 44/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-05-15

Anton Frantar (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - PRAVO INTELEKTUALNE LASTNINE

spor o pristojnosti - spor iz avtorskih pravic - stvarna pristojnost

V sporih iz avtorskih pravic je ne glede na vrednost spornega predmeta po 6. točki drugega odstavka 32. člena ZPP pristojno okrožno sodišče. V skladu z drugim odstavkom 103. člena ZS je za odločanje v sporih o pravicah intelektualne lastnine na prvi stopnji krajevno izključno pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

Za odločanje o zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani je v postopku izvršbe na podlagi verodostojne listine s sklepom o izvršbi VL 153424/2013 z dne 1. 10. 2013 tožencu v dajatvenem delu naložilo, da mora tožniku plačati 1.081,61 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od zapadlosti terjatve in mu povrniti stroške izvršilnega postopka. Na toženčev ugovor je sodišče s sklepom z dne 5. 11. 2013 svoj sklep o izvršbi v delu, v katerem je bila zoper toženca dovoljena izvršba, razveljavilo, in odločilo, da bo o zahtevku in stroških postopka odločalo sodišče v pravdnem postopku, ki bo nadaljevalo postopek kot pri ugovoru zoper plačilni nalog.

2. Okrožno sodišče v Mariboru je s sklepom I Pg 1797/2013 z dne 23. 1. 2013 sklenilo, da ni stvarno pristojno za reševanje zadeve, ki bo po pravnomočnosti sklepa odstopljena Okrajnemu sodišču v Slovenski Bistrici. Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici pristojnosti ni sprejelo in je sprožilo negativni kompetenčni spor. Opozarja, da gre v sporni zadevi za spor v zvezi s plačilom nadomestila za javno predvajanje glasbenih del na prireditvah, ki jih je organiziral toženec. Ker gre za spor iz avtorskih pravic po Zakonu

in sorodnih pravicah (v nadaljevanju ZASP), je podana stvarna pristojnost Okrožnega sodišča (6. točka drugega odstavka 32. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP). Upoštevati je treba tudi Zakon o sodiščih (v nadaljevanju ZS), ki v                        drugem odstavku 103. člena določa, da je za odločanje v sporih o pravicah intelektualne lastnine na prvi stopnji krajevno izključno pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

3. V tej pravdni zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

4. V obravnavni pravdni zadevi gre za spor v zvezi s plačilom nadomestila za javno predvajanje glasbenih del na prireditvah, ki jih je organiziral toženec, torej za spor iz avtorskih pravic po ZASP. V sporih iz avtorskih pravic je ne glede na vrednost spornega predmeta po 6. točki drugega odstavka 32. člena ZPP pristojno okrožno sodišče. V skladu z drugim odstavkom 103. člena ZS je za odločanje v sporih o pravicah intelektualne lastnine na prvi stopnji krajevno izključno pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

5. Vrhovno sodišče Republike Slovenije je na podlagi 25. člena ZPP odločilo, da je za odločanje v tej pravdni zadevi pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

ZPP člen 25. ZS člen 103. ZPP člen 32, 32/2-6.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 50/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-05-29

Anton Frantar (preds.), Aljoša Rupel (poroč.), mag. Rudi Štravs

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - zavarovanje terjatve - začasna odredba - sodnik pristojnega sodišča kot stranka postopka - objektivna nepristranskost

Okoliščina, da je sodnik pristojnega sodišča stranka v postopku zavarovanja terjatev, je tehten razlog za določitev drugega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Mariboru.

1. Upnika sta v postopku zavarovanja nedenarne terjatve vložila predlog za izdajo začasne odredbe pri Okrajnem sodišču na Ptuju.

2. Upnika sta namesto pristojnega Okrajnega sodišča na Ptuju predlagala določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za odločanje v obravnavani zadevi. Navedla sta, da bi se lahko pojavil dvom v nepristranskost sodnikov tega sodišča, ki so sodelavci upnika, ki je okrajni sodnik na Okrajnem sodišču na Ptuju ter dela na izvršilnem oddelku, ki obravnava vlogo upnikov.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP), v zvezi s 15. členom in 239. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) lahko Vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi.

5. V obravnavanem primeru je upnik zaposlen kot sodnik na pristojnem Okrajnem sodišču na Ptuju in sicer kot sodnik na izvršilnem oddelku. Vrhovno sodišče ocenjuje, da je podan tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Navedena okoliščina bi namreč utegnila pri nasprotni stranki in nasploh pri javnosti vzbuditi vtis pristranskosti in neobjektivnosti odločanja pristojnega sodišča. Zato je Vrhovno sodišče po 67. členu ZPP predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi zavarovanja določilo Okrajno sodišče v Mariboru.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.