Sklep III Ips 106/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-10-15

Vladimir Balažic(preds.), Franc Testen (poroč.), dr. Mile Dolenc, dr. Miodrag Đorđević, mag. Rudi Štravs

bistvena kršitev določb pravdnega postopka - pravočasnost grajanja procesnih kršitev - prekluzija - zavrnitev dokaznega predloga

Zavrnitev dokaznega predloga lahko predstavlja kršitev pravdnega postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, kadar razlogi za takšno odločitev niso ustavno sprejemljivi. Ali je bila storjena ta kršitev, pa stranka ne ve, dokler sodišče takšne odločitve ne obrazloži. Kršitve, za katero ne more vedeti, ali je bila storjena, stranka ne more uveljavljati. Z razlogi za zavrnitev dokaznega predloga po zaslišanju tožeče stranke se je tožeča stranka seznanila šele v sodbi, zato je bila njena pritožbena graja pravočasna.

Reviziji se ugodi, sodba sodišča druge stopnje se razveljavi in se zadeva vrne temu sodišču v novo sojenje.

Odločitev o stroških revizijskega postopka se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo prvi primarni tožbeni zahtevek za ugotovitev ničnosti sklepa nadzornega sveta tožene stranke o odpoklicu tožeče stranke – predsednika uprave tožene stranke z dne 23. 3. 2009 (prva alineja 1. točke izreka), kot tudi njemu podrejeni tožbeni zahtevek za razveljavitev tega sklepa (druga alineja 1. točke izreka). Prav tako je zavrnilo drugi primarni tožbeni zahtevek za plačilo odškodnine v znesku 330.000,00 EUR z zamudnimi obrestmi zaradi nezakonitega odpoklica tožeče stranke - predsednika uprave tožene stranke (tretja alineja 1. točke izreka). Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zoper odločitev iz tretje alineje 1. točke izreka sodbe sodišča prve stopnje zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Sodišči prve in druge stopnje sta presodili, da je nadzorni svet tožene stranke utemeljeno odpoklical tožečo stranko – predsednika uprave tožene stranke, ker uprava ni pridobila predhodnega soglasja nadzornega sveta k poslu določene vrste (prva alineja drugega odstavka 268. člena Zakona o gospodarskih družbah, v nadaljevanju ZGD-1).

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožeča stranka vložila revizijo zaradi zmotne uporabe materialnega prava in bistvene kršitve določb pravdnega postopka (prvi odstavek 370. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

3. Revizija je bila vročena toženi stranki, ki v odgovoru na revizijo predlaga njeno zavrnitev.

4. Tožeča stranka v reviziji očita bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz prvega odstavka 339. člena ZPP v zvezi z določbo prvega odstavka 286. b člena ZPP, ker se sodišče druge stopnje ni spustilo v presojo pritožbenega očitka o zavrnitvi dokaznega predloga, in sicer z obrazložitvijo, da bi morala tožeča stranka zatrjevano procesno kršitev uveljavljati na naroku pred sodiščem prve stopnje. Tožeča stranka v reviziji očita tudi zmotno uporabo materialnega prava, in sicer navaja, da ni šlo za posel, za katerega bi uprava potrebovala predhodno soglasje nadzornega sveta, ter da je bilo soglasje nadzornega sveta podano naknadno.

6. ZPP v prvem odstavku 286. b člena določa, da mora stranka kršitev določb pravdnega postopka pred sodiščem prve stopnje uveljavljati takoj, ko je to mogoče. Kršitve na katere se sklicuje pozneje, vključno v pravnih sredstvih, se upoštevajo le, če stranka teh kršitev brez svoje krivde predhodno ni mogla navesti.

7. Iz zapisnika o naroku z dne 13. 10. 2010 izhaja, da je sodišče prve stopnje na tem naroku sprejelo dokazni sklep, da se preberejo listine v prilogi spisa ter da se drugi dokazni predlogi zavrnejo, pri čemer na naroku svoje odločitve ni obrazložilo. Sodišče prve stopnje je šele v obrazložitvi sodbe zapisalo, da drugih dokazov ni izvedlo, ker so listine glede tistega, kar je bilo po njegovi oceni pravno pomembno, zadoščale za razsojo zadeve (drugi odstavek na 5. strani obrazložitve sodbe sodišča prve stopnje). Tožeča stranka je v pritožbi očitala bistveno kršitev določb pravdnega postopka, ki naj bi jo sodišče prve stopnje zagrešilo s tem, ko je zavrnilo dokazni predlog po zaslišanju tožeče stranke, ki bi lahko pojasnila način financiranja investicije in potek pridobivanja soglasij. Sodišče druge stopnje procesnega očitka tožeče stranke ni vsebinsko obravnavalo, ker je štelo, da gre za zatrjevanje procesne kršitve, ki bi jo morala tožeča stranka glede na določbo prvega odstavka 286. b člena ZPP uveljavljati takoj, ko je bilo to mogoče, torej na samem naroku, na katerem je sodišče prve stopnje njen dokazni predlog zavrnilo (7. točka obrazložitve sodbe sodišča druge stopnje).

8. Revizijski očitek tožeče stranke, da je sodišče druge stopnje kršilo določbo prvega odstavka 286. b člena ZPP, je utemeljen. Načelna dolžnost sodišč, da izvedejo predlagane dokaze, ni neomejena, saj obstajajo upravičeni razlogi za zavrnitev izvedbe predlaganih dokazov. Sodišče mora v sklepu, s katerim zavrne izvedbo dokaza, navesti, zakaj je predlagani dokaz zavrnilo (drugi odstavek 287. člena ZPP). Če tega ne stori v samem sklepu, je sodišče dolžno razloge za zavrnitev predlaganega dokaza pojasniti v končni odločbi. Zavrnitev dokaznega predloga lahko predstavlja kršitev pravdnega postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, kadar razlogi za takšno odločitev niso ustavno sprejemljivi. Ali je bila storjena ta kršitev, pa stranka ne ve, dokler sodišče takšne odločitve ne obrazloži. Kršitve, za katero ne more vedeti, ali je bila storjena, stranka ne more uveljavljati. Z razlogi za zavrnitev dokaznega predloga po zaslišanju tožeče stranke se je tožeča stranka seznanila šele v sodbi, zato je bila njena pritožbena graja pravočasna.(1)

9. Glede na navedeno je sodišče druge stopnje kršilo določbo prvega odstavka 286. b člena ZPP, ta kršitev pa bi lahko vplivala na zakonitost in pravilnost izpodbijane sodbe. Zaradi podane bistvene kršitve določb pravdnega postopka (2. točka prvega odstavka 370. člena ZPP) je Vrhovno sodišče že iz tega razloga sodbo sodišča druge stopnje razveljavilo in zadevo vrnilo temu sodišču v novo sojenje (prvi odstavek 379. člena ZPP). Sodišče druge stopnje se bo moralo v novem sojenju vsebinsko opredeliti tudi do pritožbenega očitka glede zavrnitve dokaznega predloga po zaslišanju tožeče stranke.

10. Odločitev o revizijskih stroških tožeče in tožene stranke temelji na tretjem odstavku 165. člena ZPP.

Op. št. (1):    Glej tudi sklep VS RS II Ips 425/2011 z dne 25. 9. 2012.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.