TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS sklep III Ips 91/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-09-02

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc, Brigita Domjan Pavlin, Aljoša Rupel

dovoljenost revizije - dopuščena revizija - nepopolna vloga - priloge - predlog za dopustitev revizije - zavrženje revizije

Tožeča stranka je dopuščeni reviziji priložila le sklep o dopustitvi revizije, ne pa tudi predloga za dopustitev revizije.

Ker se v postopku z revizijo ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev (336. člen ZPP v zvezi s 383. členom ZPP), je Vrhovno sodišče revizijo kot nepopolno zavrglo (377. člen ZPP v zvezi z             drugim odstavkom 373. člena ZPP).

Tožeča stranka nosi sama stroške revizijskega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da se v razmerju med pravdnima strankama razveljavi dogovor, s katerim je tožeča stranka toženi stranki odsvojila dostavno tovorno vozilo in delovno vozilo – avtožerjav, ter učinek prenosa lastninske pravice z izročitvijo teh premičnin. Zavrnilo je tudi tožbeni zahtevek, da je za primer, če vrnitev premičnin ni več mogoča, tožena stranka dolžna tožeči stranki plačati vrednost blaga po cenah na dan izdaje sodne odločbe, vendar najmanj 6.312,00 EUR, z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 30. 9. 2011, ter tožbeni zahtevek za plačilo nadomestila za neupravičeno uporabo premičnin v višini 8,00 EUR na dan za čas od 30. 9. 2011 do dneva dejanskega vračila premičnin.

2. Sodišče druge stopnje je prvostopenjsko sodbo potrdilo.

3. Vrhovno sodišče je s sklepom III DoR 22/2014-9 z dne 1. 4. 2014 dopustilo revizijo glede vprašanja, ali je v dejanskih okoliščinah konkretnega primera podan objektivni element izpodbojnosti po prvem odstavku 271. člena Zakona  o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP) tudi tedaj, če (bodoči) stečajni dolžnik odsvoji nekomu, ki ni njegov upnik, stvar za polovično (prenizko) ceno.

5. Revizijo, ne glede na to, ali je dovoljena ali dopuščena, stranka vedno vloži pri sodišču, ki je izreklo sodbo prve stopnje (prvi odstavek 373. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Vendar pa zakon za vložitev dopuščene revizije predpisuje dodatne procesne predpostavke oziroma zahteve. Stranka mora dopuščeni reviziji priložiti predlog za dopustitev revizije in sklep o dopustitvi revizije (drugi odstavek 373. člena ZPP).

6. V obravnavanem primeru je tožeča stranka dopuščeni reviziji priložila le sklep o dopustitvi revizije, ne pa tudi predloga za dopustitev revizije.

7. Ker se v postopku z revizijo ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev (336. člen ZPP v zvezi s 383. členom ZPP), je Vrhovno sodišče revizijo kot nepopolno zavrglo (377. člen ZPP v zvezi z             drugim odstavkom 373. člena ZPP).

8. Izrek o revizijskih pravdnih stroških temelji na določbi prvega odstavka           165. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 154. člena ZPP.

ZPP člen 108, 336, 373, 373/1, 373/2, 383.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II Ips 172/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-09-04

Janez Vlaj (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), Karmen Iglič Stroligo, dr. Mateja Končina Peternel, Aljoša Rupel

dovoljenost revizije - nepravdni postopek - zapuščinski postopek - zavrženje revizije

Zapuščinski postopek je vrsta nepravdnega postopka, v nepravdnih postopkih pa revizije ni. Dovoljenost revizije tudi ni določena s posebnim zakonom.

1. Sodišče prve stopnje je izdalo sklep, da se zapuščinski postopek prekine, dediča S. B. pa napoti na pravdo, v kateri bo dokazoval obseg zapuščine.

2. Pritožbeno sodišče je s sklepom ugodilo pritožbi dediča S. B. in razveljavilo navedeni sklep sodišča prve stopnje.

3. Dedinje B., Z. in F. B. so vložile revizijo zoper pravnomočni sklep pritožbenega sodišča.

5. Zapuščinski postopek je vrsta nepravdnega postopka, v nepravdnih postopkih pa revizije ni.(1) Dovoljenost revizije tudi ni določena s posebnim zakonom.

6. Vrhovno sodišče je zato revizijo zavrglo na podlagi določbe 377. člena Zakona o pravdnem postopku.

Op. št. (1):    Primerjaj 34. člen Zakona o nepravdnem postopku - ZNP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 1024/2007, enako tudi II Ips 241/2008
VSRS sklep II DoR 279/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-09-25

Anton Frantar (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - zastopanje - odvetnik - pooblastilo - novo pooblastilo za vložitev predloga za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Spor se nanaša na neveljavnost hipoteke in gre tako za spor o stvarni pravici na nepremičninah. Zato glede dovoljenosti revizije ni mogoče upoštevati zakonskih določb o postopku v gospodarskih sporih. Revizija je dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 40.000,00 EUR in je zaradi tega ni mogoče s sklepom še posebej dopustiti.

1. Toženka je vložila predlog za dopustitev revizije zoper pravnomočno sodbo pritožbenega sodišča, s katero je bila v celoti zavrnjena njena pritožbe in v celoti potrjena prvostopenjska sodba, s katero je bilo ugodeno tožbenemu zahtevku. Vrednost spornega predmeta znaša 100.000,00 EUR.

3. Spor se nanaša na neveljavnost hipoteke in gre tako za spor o stvarni pravici na nepremičninah. Zato glede dovoljenosti revizije ni mogoče upoštevati zakonskih določb o postopku v gospodarskih sporih.(1) Revizija je dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 40.000,00 EUR(2) in je zaradi tega ni mogoče s sklepom še posebej dopustiti.

4. Za vložitev izrednih pravnih sredstev mora odvetnik predložiti novo pooblastilo.(3) Novo pooblastilo je lahko sestavljeno šele po tem, ko odvetnik prejme pravnomočno odločbo zoper katero namerava vložiti izredno pravno sredstvo. Odvetnik A. A. je prejel odločbo sodišča druge stopnje dne 4. 7. 2014 in zato pooblastilo, ki je datirano dne 17. 6. 2014, ne predstavlja novega pooblastila. Predlogu za dopustitev revizije tako ni bilo priloženo veljavno pooblastilo in je zato podan razlog, da se pravno sredstvo zavrže.(4)

Op. št. (1):     Primerjaj določbo zadnjega odstavka 481. člena in določbo 490. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP.

Op. št. (2):    Drugi odstavek 367. člena ZPP.

Op. št. (3):    Drugi odstavek 95. člena ZPP.

Op. št. (4):    Primerjaj določbo petega odstavka 98. člena ZPP.

ZPP člen 95, 95/2, 98, 98/5, 367, 481, 490.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 281/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-10-02

Anton Frantar (preds.), mag. Nina Betetto (poroč.), dr. Ana Božič Penko

ODŠKODNINSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - vmesna sodba - povrnitev škode - odgovornost - pločnik pred vhodom v stavbo - poškodba pri padcu na pločniku - ravnanje oškodovanca - deljena odgovornosti - dokazovanje - izvedenec - postavitev drugega izvedenca - odstop od sodne prakse - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Ker predlagateljica ni izkazala odstopa od (relevantne) sodne prakse in ker očitanih procesnih kršitev ni verjetno izkazala, pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP niso podani.

1. Sodišče prve stopnje je z vmesno sodbo odločilo, da je tožbeni zahtevek po temelju utemeljen. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo vmesno sodbo sodišča prve stopnje, odločitev o stroških pa je pridržalo za končno odločbo.

2. Toženka vlaga predlog za dopustitev revizije in predlaga, da se revizija dopusti glede pravnih vprašanj:

1) ali je bil v konkretnem primeru drugi izvedenec postavljen mimo pravil pravdnega postopka in sodišče zato njegovega mnenja ne bi smelo uporabiti pri odločanju?

2) ali je materialnopravno stališče o obstoju toženkine odškodninske odgovornosti oziroma odgovornosti njenega zavarovanca pravilno?

3) ali obrazložen ugovor tožene stranke glede temelja odškodninske odgovornosti, da je tožnica v celoti sama odgovorna za nastalo škodo, vsebuje tudi ugovor, da je vsaj delno soodgovorna in je posledično sodišče dolžno presojati tudi morebitno delno odgovornost oškodovanke za nastalo škodo oziroma ali v takem primeru lahko o deljeni odgovornosti odloči na podlagi 171. člena v zvezi s 185. členom Obligacijskega zakonika?

4. Ker predlagateljica ni izkazala odstopa od (relevantne) sodne prakse in ker očitanih procesnih kršitev ni verjetno izkazala, pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP niso podani. Vrhovno sodišče je zato predlog toženke zavrnilo (drugi odstavek 367. c člen ZPP).

OZ člen 171, 179, 185. ZPP člen 254, 254/3, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 11/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-09-23

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

dopuščena revizija - sklep o ustavitvi postopka - delni umik tožbenega zahtevka - prekoračitev tožbenega zahtevka

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče prekoračilo tožbeni zahtevek, če je odločilo o umaknjenem delu tožbenega zahtevka, ki s sklepom še ni bil ustavljen.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče prekoračilo tožbeni zahtevek, če je odločilo o umaknjenem delu tožbenega zahtevka, ki s sklepom še ni bil ustavljen.

1. Sodišče prve stopnje je v delu, ki je pomemben za odločitev o predlogu za dopustitev revizije, odločilo, da je tožena stranka dolžna tretji tožnici plačati pogodbeno kazen v znesku 2,467.423,75 EUR z 2,5 % letnimi obrestmi za čas od 30. 7. 2009 do 5. 10. 2011, od 6. 10. 2011 dalje pa z zakonskimi zamudnimi obrestmi, v roku 15 dni, pod izvršbo (I. točka izreka njegove sodbe).

2. Sodišče druge stopnje je (v prvi alineji III. točke izreka odločbe) razveljavilo prvostopno sodbo v delu, v katerem je toženi stranki naložilo, da mora plačati tretji tožnici 200.000,00 (2,467.423,75 – 2,267.423,75) EUR z 2,5 % letnimi obrestmi za čas od 30. 7. 2009 do 5. 10. 2011, od 6. 10. 2011 dalje pa z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ter spremenilo odločitev o stroških postopka.

3. Zoper navedeni del odločbe sodišča druge stopnje je tretja tožnica vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem sodišču očita kršitev določb pravdnega postopka. Meni, da so bile bistveno kršene določbe prvega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP ter ustavna pravica do sodnega varstva, saj pristojno sodišče o njenem (delnem) zahtevku ni odločalo. Trdi, da odločitev sodišč posega v bistvo sodnega varstva in da je v nasprotju z ustaljeno sodno prakso Vrhovnega sodišča. Ker glede umaknjenega dela tožbe postopek ni bil ustavljen, ni imela možnost pritožbe, s čimer bi se lahko odpravile posledice, če je sodišče štelo, da je bila tožba delno umaknjena za več, kot to meni sama. Trdi, da so ji kršene pravice do pravnega sredstva in obravnavanja pred sodiščem. Predlaga, da revizijsko sodišče predlogu ugodi ter revizijo dopusti glede vprašanj: (1) ali mora sodišče odločiti oz. ustaviti postopek glede tožbe, ki je delno umaknjena (v umaknjenem delu), (2) ali je sodišče prekoračilo tožbeni zahtevek, če je odločilo o umaknjenem delu tožbenega zahtevka, ki s sklepom še ni bil ustavljen, ter (3) ali je sodišče bistveno kršilo določbe pravdnega postopka in ustavnih pravic strank, ker ni odločilo o celotnem tožbenem zahtevku.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede drugega vprašanja. Vrhovno sodišče je zato revizijo glede tega vprašanja dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 112/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-09-23

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

ZDRAVSTVENO ZAVAROVANJE - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev škode - nesreča pri delu - odgovornost delodajalca - samostojni podjetnik - regresni zahtevek zavoda za zdravstveno zavarovanje

Predlog se dopusti glede vprašanja, ali je po določbi 87. člena ZZVZZ samostojni podjetnik dolžan Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije povrniti škodo, ki je temu nastala, ker se je samostojni podjetnik poškodoval v delovni nezgodi in ni izvedel ustreznih higiensko-sanitarnih ukrepov, ukrepov varstva pri delu ali drugih ukrepov, predpisanih ali odrejenih za varnost ljudi.

Predlog se dopusti glede vprašanja, ali je po določbi 87. člena ZZVZZ samostojni podjetnik dolžan Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije povrniti škodo, ki je temu nastala, ker se je samostojni podjetnik poškodoval v delovni nezgodi in ni izvedel ustreznih higiensko-sanitarnih ukrepov, ukrepov varstva pri delu ali drugih ukrepov, predpisanih ali odrejenih za varnost ljudi.

1. Sodišče prve stopnje je v delu, relevantnem za odločitev o predlogu za dopustitev revizije, razsodilo, da je tretjetoženec dolžan tožeči stranki v 15 dneh plačati 25.301,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 15. 5. 2012 do plačila.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožeče stranke zoper navedeni del izreka sodbe sodišča prve stopnje ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek zoper tretjetoženca zavrnilo.

3. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, obstajajo pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, zato je revizijo glede tega vprašanja dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 89/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-09-23

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

CIVILNO PROCESNO PRAVO - IZVRŠILNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA

dopuščena revizija - povrnitev škode - odškodninska odgovornost države za delo sodišča - izvršilni postopek - prodaja nepremičnine na javni dražbi - vpis lastninske pravice v zemljiško knjigo - pravice kupca - nemožnost vpisa lastninske pravice - podlage odškodninske odgovornosti - protipravnost

glede vprašanja, ali je materialnopravno pravilna odločitev sodišča prve in druge stopnje, da - v primeru, ko kupec na javni dražbi kupi nepremičnino in se na podlagi sklepa o izročitvi nepremičnine ne more vpisati v zemljiško knjigo kot lastnik - niso podani elementi odškodninske odgovornosti države na podlagi 26. člena Ustave RS.

glede vprašanja, ali je materialnopravno pravilna odločitev sodišča prve in druge stopnje, da - v primeru, ko kupec na javni dražbi kupi nepremičnino in se na podlagi sklepa o izročitvi nepremičnine ne more vpisati v zemljiško knjigo kot lastnik - niso podani elementi odškodninske odgovornosti države na podlagi 26. člena Ustave RS?

1. Sodišče prve stopnje je delno ugodilo tožbenemu zahtevku in toženi stranki naložilo plačilo 25.246,20 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. V presežku (za 23.993,80 EUR) je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je prvostopenjsko sodbo spremenilo in tožbeni zahtevek zavrnilo v celoti.

3. Vrhovno sodišče je reviziji tožeče stranke ugodilo in sodbo sodišča druge stopnje razveljavilo ter zadevo vrnilo sodišču druge stopnje v novo sojenje.

4. Sodišče druge stopnje je v ponovljenem sojenju pritožbi tožene stranke ugodilo in izpodbijano sodbo v ugodilnem delu spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek tudi v tem delu, to je za znesek 25.246,20 EUR, zavrnilo.

5. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

6. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede (prvega) predlaganega pravnega vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 26

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep X Ips 254/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-07-07

Sodba UPRS (zunanji oddelek v Novi Gorici) III U 52/2014

umik revizije in predloga za izdajo začasne odredbe

Če stranka umakne revizijo in predlog za izdajo začasne odredbe, sodišče ugotovi umik pravnega sredstva.

Ugotovi se, da je tožeča stranka umaknila revizijo in predlog za izdajo začasne odredbe.

1. Z izpodbijano sodbo je sodišče prve stopnje na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) zavrnilo tožbo tožeče stranke zoper sklep Republike Slovenije, Ministrstva za izobraževanje, znanost in šport,  št. 092-254/2013/3 z dne 23. 10. 2013 (I. točka izreka sodbe), in odločilo, da vsaka stranka trpi svoje stroške postopka (II. točka izreka sodbe).

2. Zoper navedeno sodbo sodišča prve stopnje je tožeča stranka vložila pravočasno revizijo in predlog za izdajo začasne odredbe po drugem odstavku                       84. člena ZUS-1, ki pa ju je z vlogo z dne 30. 6. 2014 umaknila.

3. Po prvem odstavku 22. člena ZUS-1 se v upravnem sporu za vprašanje postopka, ki z ZUS-1 niso urejena, primerno uporabljajo določbe Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Vprašanje umika revizije v ZUS-1 ni urejeno, ZPP pa v 383. členu določa, da se za revizijo, če ni v določbah o reviziji drugače določeno, smiselno uporabljajo določbe ZPP o pritožbi, med drugim tudi drugi odstavek 334. člena ZPP. Ta določa, da lahko stranka umakne že vloženo pritožbo, dokler sodišče druge stopnje ne izda odločbe. Ob smiselni uporabi navedene določbe za revizijo je Vrhovno sodišče po prejemu vloge, s katero je tožeča stranka umaknila revizijo in predlog za izdajo začasne odredbe, ugotovilo umik revizije in predloga za izdajo začasne odredbe.

4. Sodnik posameznik je v tej zadevi odločal na podlagi drugega odstavka                         14. člena ZUS-1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep I R 86/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-09-18

Janez Vlaj (preds.), Anton Frantar (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku - objektivna nepristranskost sodišča

Okoliščina, da je sodnica pristojnega sodišča stranka – upnica v izvršilnem postopku, bi namreč utegnila pri nasprotni stranki povzročiti dvom v korektnost tega postopka, hkrati pa bi bila lahko prizadeta objektivna nepristranskost sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Grosupljem.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani, ki je stvarno in krajevno pristojno za odločanje v tej izvršilni zadevi, predlaga Vrhovnemu sodišču delegacijo pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Navaja, da je upnica sodnica sodišča, ki obravnava konkretno izvršilno zadevo, zato naj bi obstajale objektivne ovire, ki bi vzbujale videz pristranskega sojenja, če bi se postopek nadaljeval pred tem sodiščem.

3. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP)(1) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Delegacija pristojnosti je (tudi) pomemben procesni institut za zagotavljanje ustavne pravice do nepristranskega sojenja, ki obsega tako nepristransko sojenje sodnika v konkretni zadevi kot tudi varovanje videza nepristranskosti sojenja, ki ohranja zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh.

4. Tudi Vrhovno sodišče ocenjuje, da je v obravnavanem primeru podan tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Okoliščina, da je sodnica pristojnega Okrajnega sodišča v Ljubljani stranka – upnica v izvršilnem postopku, bi namreč utegnila pri nasprotni stranki povzročiti dvom v korektnost tega postopka, hkrati pa bi bila lahko prizadeta objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža zlasti v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.(2) Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v zadevi določilo Okrajno sodišče v Grosupljem.

Op. št. (1):    Primerjaj tudi 15. člen Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ).

Op. št. (2):    Primerjaj tudi sklepa Vrhovnega sodišča RS I R 50/2014 z dne 29. 5. 2014 in I R 101/2013 z dne 5. 9. 2013.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep I R 90/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-09-18

Anton Frantar (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), Janez Vlaj

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča

Zgolj zatrjevane slabe izkušnje predlagatelja v drugih sodnih postopkih same po sebi ne zadoščajo za to, da bi bil podan razlog delegacije pristojnosti.

1. Toženec je predlagal delegacijo pristojnosti sodišča, ker naj bi bil podan utemeljen dvom v objektivno nepristranskost pristojnega Okrožnega sodišča v Slovenj Gradcu. V preteklosti naj bi bil toženec v drugih sodnih postopkih žrtev kršitev procesnega prava in kršitve pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja. Težko naj bi bilo tudi verjeti, „da ne obstaja na naslovnem sodišču sklenjen tok dogodkov med sodnimi osebami, načinom vodenja postopkov in odločitvami, ki so bile v teh postopkih v preteklosti sprejete.“

2. Toženčev predlog je bil poslan tožnici, ta pa je predlogu nasprotovala.

4. Vrhovno sodišče lahko tudi na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Med druge tehtne razloge spada tudi zahteva po objektivni nepristranskosti določenega sodišča, kar pomeni, da mora biti izključen vsak upravičen dvom strank v nepristranskost sodišča. Zgolj zatrjevane slabe izkušnje predlagatelja v drugih sodnih postopkih same po sebi ne zadoščajo za to, da bi bil podan razlog delegacije pristojnosti. Trditve predlagatelja tudi niso dovolj konkretizirane, da bi bilo iz njih mogoče razbrati kaj sploh predstavlja razlog za predlagateljev dvom v nepristranskost pristojnega sodišča. Zaradi tega je Vrhovno sodišče zavrnilo toženčev predlog.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep I R 83/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-09-04

Janez Vlaj (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

spor o pristojnosti - izvršilni postopek - izvršba na nepremičnine - krajevna pristojnost

Ob pravilnem upoštevanju določb drugega in tretjega odstavka 35. člena in 166. člena ZIZ je za vodenje izvršbe pristojno Okrajno sodišče v Piranu, na katerega območju je nepremičnina, glede katere je bila predlagana izvršba.

Za vodenje izvršbe je pristojno Okrajno sodišče v Piranu.

1. Okrajno sodišče v Novem mestu je izdalo sklep o pristopu k že začeti izvršbi glede nepremičnin z območja Novega mesta. Odločilo je tudi, da se glede parc. št. ... k.o. 2631 - Portorož, vodenje izvršbe odstopi Okrajnemu sodišču v Kopru, kot krajevno pristojnemu sodišču.

2. Okrajno sodišče v Kopru je sprožilo spor o pristojnosti, ker je na stališču, da bi morala biti zadeva odstopljena krajevno pristojnemu Okrajnemu sodišču v Piranu, na območju katerega ležijo nepremičnine, ki so vpisane v katastrsko občino Portorož.

3. Okrajno sodišče v Kopru je utemeljeno sprožilo spor o pristojnosti.

4. Ob pravilnem upoštevanju določb drugega in tretjega odstavka 35. člena in 166. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) je za vodenje izvršbe pristojno Okrajno sodišče v Piranu, na katerega območju je nepremičnina, glede katere je bila predlagana izvršba.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.