Sklep I R 94/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-08-29

Anton Frantar (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), Janez Vlaj

Izvršilno sodišče mora biti v fazi odločanja o ugovoru proti sklepu o izvršbi, seznanjeno z vsemi okoliščinami, ki lahko vplivajo na pristojnost sodišča v nadaljnjem sodnem postopku, saj sicer ne bi imelo podlage za racionalno odločanje.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Celju.

1. Izvršilno sodišče (Okrajno sodišče v Ljubljani) je na ugovor dolžnika (sedaj tožene stranke) razveljavilo sklep o izvršbi VL 167969/2010 z dne 25. 11. 2010 in odločilo, da bo o zahtevku in stroških v pravdnem postopku odločalo Okrožno sodišče v Celju.

2. Okrožno sodišče v Celju je dne 27. 11. 2012 izdalo sklep, da ni krajevno pristojno za odločanje v pravdni zadevi in bo zato po pravnomočnosti sklepa zadeva odstopljena Okrožnemu sodišču v Ljubljani. Pri tem se je sodišče sklicevalo na sporazum strank o krajevni pristojnosti sodišča, ki ga je tožeča stranka priložila pripravljalni vlogi z dne 26. 9. 2011, s katero je „ugovarjala krajevno pristojnost naslovnega sodišča“.

3. Okrožno sodišče v Ljubljani je 8. 7. 2013 sprožilo spor o pristojnosti, ker je Okrožno sodišče v Celju, pred izdajo sklepa o svoji nepristojnosti, že razpisalo prvi narok za glavno obravnavo.

4. Okrožno sodišče v Ljubljani je utemeljeno sprožilo spor o pristojnosti.

5. Sodišče mora biti seznanjeno z okoliščinami, ki vplivajo na krajevno pristojnost, v najzgodnejši fazi sodnega postopka. Tožnik zato lahko uveljavlja sporazum strank o krajevni pristojnosti le v tožbi (ki ji mora tudi priložiti listino o sporazumu), toženec pa lahko tak sporazum uveljavlja le v odgovoru na tožbo, pri čemer se lahko sodišče izreče v takem primeru za krajevno nepristojno do razpisa glavne obravnave.(1) Zato velja tudi v izvršilnem postopku, da se mora na sporazum o krajevni pristojnosti sklicevati upnik načeloma že v izvršilnem predlogu, dolžnik pa v ugovoru proti izvršilnemu sklepu.(2) V primeru, da dolžnik vloži obrazložen ugovor proti sklepu o izvršbi, namreč izvršilno sodišče razveljavi sklep o izvršbi v delu, v katerem je dovolilo izvršbo in določilo izvršitelja, in opravljena izvršilna dejanja. Sodišče nato nadaljuje postopek kot pri ugovoru zoper plačilni nalog; če za to ni pristojno, pa se izreče za nepristojno in zadevo odstopi pristojnemu sodišču. Pri tem upošteva sporazum o krajevni pristojnosti, če ga je upnik uveljavljal in priložil predlogu za izvršbo, oziroma če ga je dolžnik uveljavljal v ugovoru zoper sklep o izvršbi in mu ga priložil.(3) Izvršilno sodišče mora biti v fazi odločanja o ugovoru proti sklepu o izvršbi, seznanjeno z vsemi okoliščinami, ki lahko vplivajo na pristojnost sodišča v nadaljnjem sodnem postopku, saj sicer ne bi imelo podlage za racionalno odločanje. Okrožno sodišče v Celju se je zato zmotno izreklo za krajevno nepristojno na podlagi prepoznega uveljavljanja sporazuma o pristojnosti.

Op. št. (1):    Primerjaj določbe 69. in prvega odstavka 22. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP.

Op. št. (2):    Primerjaj določbo 15. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju – ZIZ.

Op. št. (3):    Primerjaj drugi odstavek 62. člena ZIZ.

ZPP člen 22, 22/1, 69. ZIZ člen 62, 62/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.