TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 110/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-09-12

Anton Frantar (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), Janez Vlaj

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - prebivališče strank in prič

Razlogi smotrnosti za delegacijo pristojnosti so podani takrat, kadar je glede na okoliščine mogoče pričakovati, da bo pri določenem sodišču postopek potekal hitreje, z manjšimi zapleti ali nižjimi stroški kot pri pristojnem sodišču.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Kopru.

1. Tožba je bila vložena pri pristojnem Okrožnem sodišču v Kopru. S sklepom Višjega sodišča v Kopru Su 010400/2013-337 je bila dne 17. 6. 2013 pristojnost prenesena na Okrožno sodišče v Novi Gorici, na podlagi 105.a Zakona o sodiščih (ZS).

2. Toženki sta po svojem pooblaščencu na sodišče naslovili „prošnjo“ naj zadevo obravnava Okrožno sodišče v Kopru, saj na njegovem območju živita tako toženki kot tudi vse predlagane priče, ki so „starejše, bolne in celo na dializi“. Stroški prevozov v Novo Gorico in izguba časa so veliki in nepotrebni.

3. Okrožno sodišče v Novi Gorici je predložilo navedeno vlogo toženk Vrhovnemu sodišču, da bi o njej odločilo na podlagi določbe 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP).

4. Predlog delegacije sodne pristojnosti je utemeljen.

5. Vrhovno sodišče lahko tudi na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek.(1) Razlogi smotrnosti za delegacijo pristojnosti so podani takrat, kadar je glede na okoliščine mogoče pričakovati, da bo pri določenem sodišču postopek potekal hitreje, z manjšimi zapleti ali nižjimi stroški kot pri pristojnem sodišču. Iz odgovora na tožbo je razvidno, da so bili podani dokazni predlogi z zaslišanjem sedmih prič in toženk, ki vse prebivajo na območju Okrožnega sodišča v Kopru. Zato je v skladu z načelom ekonomičnosti, da o zadevi odloča Okrožno sodišče v Kopru.

Op. št. (1):   Primerjaj določbo 67. člena ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep III R 54/2004, enako tudi III R 48/2004
Sklep VIII R 16/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-10-15

dr. Aleksej Cvetko (preds.), mag. Ivan Robnik (poroč.), Miran Blaha

delegacija pristojnosti - določitev drugega stvarno pristojnega sodišča - nekdanji sodnik porotnik

Po poteku mandata sodniku porotniku, zlasti če je od poteka mandata poteklo že dalj časa, zgolj zaradi preteklega opravljanja funkcije sodnika porotnika niso podani pogoji v smislu navedenih določb ZPP za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za vodenje postopka in odločanje v sporu, v katerem kot stranka nastopa bivši sodnik porotnik, saj ni ugotovljeno, da bi se postopek na tak način lažje opravil, oziroma da bi bili za tako odločitev podani drugi tehtni razlogi.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

1. Tožena stranka je med postopkom v tej zadevi predlagala izločitev predsednika senata in obeh sodnikov porotnikov, podredno pa je predlagala določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za odločanje v zadevi, ker je bil tožnik do leta 2010 več mandatov sodnik porotnik pri Delovnem sodišču v Mariboru, oziroma njegovem zunanjem oddelku v Murski Soboti. Predsednik sodišča je s predlogom za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča soglašal ne glede na to, da je tožniku mandat sodnika porotnika že potekel.

3. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

4. Po poteku mandata sodniku porotniku, zlasti če je od poteka mandata poteklo že dalj časa, zgolj zaradi preteklega opravljanja funkcije sodnika porotnika niso podani pogoji v smislu navedenih določb ZPP za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za vodenje postopka in odločanje v sporu, v katerem kot stranka nastopa bivši sodnik porotnik, saj ni ugotovljeno, da bi se postopek na tak način lažje opravil, oziroma da bi bili za tako odločitev podani drugi tehtni razlogi.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 168/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-09-05

Anton Frantar (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel, Aljoša Rupel, mag. Rudi Štravs

revizija - pravočasnost revizije - rok za vložitev revizije

Zavrženje revizije, ker je vložena po poteku 30-dnevnega roka od vročitve prepisa izpodbijane odločbe.

1. Sodišče  prve  stopnje  je  razsodilo, da sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani opr. št. 0010 I 2003/812040 z dne 2. 9. 2003 ostane v veljavi v delu, kjer je toženi stranki naloženo plačilo glavnice v višini 947.785,42 EUR z zakonitimi zamudnimi obrestmi od 16. 7. 2003 dalje do plačila, v ostalem delu 1. točke sklep razveljavilo ter tožbeni zahtevek v tem delu zavrnilo. V veljavi je obdržalo tudi 3. točko sklepa o izvršbi in toženi stranki naložilo plačilo pravdnih stroškov.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo ter v izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Toženec v reviziji zoper sodbo sodišča druge stopnje uveljavlja vse revizijske razloge ter predlaga, da revizijsko sodišče reviziji ugodi in izpodbijani sodbi v celoti razveljavi, tožbeni zahtevek tožeče stranke pa zavrne oziroma zadevo vrne v ponovno odločanje sodišču prve stopnje.

4. Revizija je bila vročena nasprotni stranki, ki nanjo ni odgovorila.

6. Zoper pravnomočno sodbo, izdano na drugi stopnji, lahko stranke vložijo revizijo v 30 dneh od vročitve prepisa sodbe (prvi odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

7. V obravnavani zadevi je bila sodba sodišča druge stopnje tedanjemu pooblaščencu tožene stranke vročena 11. 6. 2010, kar je razvidno iz povratnice v sodnem spisu. Rok za vložitev revizije je pričel teči 12. 6. 2010 in je potekel 11. 7. 2010 (nedelja), zato bi morala biti revizija vložena najkasneje  prvi delovni dan po poteku roka, to je 12. 7. 2010. Pooblaščenec tožene stranke je revizijo vložil s priporočeno pošiljko dne 25. 8. 2010, torej po poteku revizijskega roka, zato je Vrhovno sodišče prepozno revizijo po določbi 377. člena ZPP zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 65/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-10-15

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

ZDRAVSTVENO ZAVAROVANJE - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - uveljavljanje pravic iz zdravstvenega zavarovanja - odgovornost delodajalca - povrnitev škode zaradi stroškov zdravljenja - prispevek oškodovanca k nastanku škode

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je delodajalec odgovoren za škodo po     86. členu ZZVZZ za stroške zdravljenja oškodovanca ne glede na prispevek (soodgovornost) oškodovanca za škodni dogodek?

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je delodajalec odgovoren za škodo po     86. členu ZZVZZ za stroške zdravljenja oškodovanca ne glede na prispevek (soodgovornost) oškodovanca za škodni dogodek?

1. Tožena stranka je bila obsojena na plačilo vtoževanega zneska, ki predstavlja plačilo stroškov, nastalih v zvezi z zdravljenjem zavarovanca tožeče stranke I. K. S pritožbo ni uspela.

2. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v obsegu, začrtanem z navedenim vprašanjem, dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 59/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-09-13

Vladimir Balažic (preds.), Franc Testen (poroč.), dr. Mile Dolenc

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - izvršba na podlagi menice - neupravičena pridobitev - poplačilo pred pravnomočnostjo kasneje razveljavljenega sklepa o izvršbi na podlagi menice

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je s tem, ko je bil razveljavljen sklep o izvršbi na podlagi menice, na podlagi katerega se je upnik uspel poplačati še pred pravnomočnostjo sklepa, odpadla podlaga v smislu tretjega odstavka 190. člena OZ in je dolžnik zaradi odpadle podlage zato upravičen zahtevati plačilo izterjanega zneska ne glede na morebitno utemeljenost poplačila upnika po pogodbi.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je s tem, ko je bil razveljavljen sklep o izvršbi na podlagi menice, na podlagi katerega se je upnik uspel poplačati še pred pravnomočnostjo sklepa, odpadla podlaga v smislu tretjega odstavka 190. člena Obligacijskega zakonika in je dolžnik zaradi odpadle podlage zato upravičen zahtevati plačilo izterjanega zneska ne glede na morebitno utemeljenost poplačila upnika po pogodbi.

1. Tožeča stranka je vtoževala tožbeni zahtevek iz naslova neupravičene obogatitve. Zatrjevala je, da je tožena stranka na podlagi sklepa o izvršbi še pred njegovo pravnomočnostjo prejela znesek, ki ga sama zahteva s tožbo, pri čemer je bil kasneje isti sklep o izvršbi v celoti razveljavljen in postopek ustavljen.

2. Sodišče prve stopnje je sklep o izvršbi v 1. točki izreka ohranilo v veljavi za znesek 16.755,77 EUR z zamudnimi obrestmi, v preostanku pa ga je za znesek 49.269,84 EUR z zamudnimi obrestmi razveljavilo in tožbeni zahtevek zavrnilo. Sodišče druge stopnje je sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je sklep o izvršbi v 1. točki izreka ostal v veljavi v celoti. Pritrdilo je pritožbi tožeče stranke, da je bila podlaga za prisilno izterjani znesek v izvršilnem postopku sklep o izvršbi na podlagi menice z dne 6. 12. 2010 in da je z njegovo razveljavitvijo odpadla podlaga, po kateri je tožena stranka znesek prejela.

3. Tožena stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Kot sporno izpostavlja vprašanje, ali je pravilno stališče sodišča druge stopnje, ki se v presojo utemeljenosti poplačila tožene stranke po pogodbi med pravdnima strankama ni spuščalo. Pri tem se opredeli do obstoječe sodne prakse (III Ips 29/1999 z dne 17. 2. 2000, II DoR 311/2012 z dne 29. 11. 2012).

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, obstajajo pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), zato je revizijo glede tega vprašanja dopustilo.

6. O stroških predloga za dopustitev revizije bo odločeno ob odločanju o stroških celotnega revizijskega postopka.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 190

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 85/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-10-15

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

dovoljenost revizije - laična revizija - opravljen državni pravniški izpit - postulacijska sposobnost - zavrženje revizije

Tožeča stranka je vložila laičen predlog za revizijo zoper sklep sodišča druge stopnje, pri čemer ni izkazala, da ima opravljen pravniški državni izpit. Ker je predlog za revizijo vložila stranka, ki nima postulacijske sposobnosti, je ta nedovoljena.

1. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije zoper sklep sodišča druge stopnje, s katero je le-to zavrnilo pritožbi tožeče stranke in potrdilo izpodbijana sklepa.

3. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP). Izjema velja le v primeru, če ima stranka ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP).

4. V obravnavani zadevi je tožeča stranka 26. 8. 2013 vložila laičen predlog za revizijo zoper sklep sodišča druge stopnje, pri čemer ni izkazala, da ima opravljen pravniški državni izpit.

5. Ker je predlog za revizijo vložila stranka, ki nima postulacijske sposobnosti, je ta nedovoljen. Vrhovno sodišče je zato njen predlog zavrglo

(drugi odstavek 374. člena ZPP v zvezi s 377. členom ZPP).

ZPP člen 86, 86/3, 86/4, 374, 374/2, 377.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 1257/2008, enako tudi II Ips 578/2008, VSRS Sklep II DoR 60/2019
Sklep III DoR 63/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-10-15

Vladimir Balažic (preds.), Franc Testen (poroč.), dr. Mile Dolenc

OBLIGACIJSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - izpodbijanje dolžnikovih pravnih dejanj - neplačevitost dolžnika

Revizija se dopusti glede vprašanj iz izreka odločbe.

- ali mora upnik zatrjevati in dokazovati neplačevitost vseh solidarnih dolžnikov oziroma oškodovanje upnikov s strani vseh solidarnih dolžnikov, kadar izpodbija pravno dejanje enega od njih, da bi uspel dokazati obstoj objektivnega pogoja za izpodbijanje pravnih dejanj;

- ali tretji (prejemnik koristi) lahko ugovarja, da bi se lahko upnik poplačal od drugih solidarnih dolžnikov;

- ali je v zvezi s presojo obstoja objektivnega pogoja za izpodbijanje dolžnikovih pravnih dejanj upnik dolžan unovčiti menice oziroma vsa zavarovanja svoje terjatve, ki jih ima na voljo po pogodbi.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo primarni tožbeni zahtevek za izpodbijanje pravnih dejanj dolžnika (poroka) ter podrejeni tožbeni zahtevek za ugotovitev ničnosti pogodb o prodaji nepremičnine in vzpostavitev prejšnjega zemljiškoknjižnega stanja. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo ter izpodbijano sodbo potrdilo. Sodišče druge stopnje je presodilo, da pogoji za izpodbijanje pravnih dejanj niso izpolnjeni, ker tožeča stranka ni zatrjevala, da je poskušala priti do poplačila z uveljavitvijo zavarovanj v obliki menic posojilojemalcev in porokov. Štelo je, da če upnik lahko uspe s poplačilom na kakršen koli drug način (četudi s težavami), pogoji za izpodbijanje niso podani.

2. Tožeča stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije glede izpolnjevanja objektivnega pogoja za izpodbijanje dolžnikovih pravnih dejanj, in sicer glede pogoja neplačevitosti dolžnika oziroma pogoja, da je bilo dejanje storjeno v škodo upnikov (255. člen Obligacijskega zakonika, OZ). Vprašanja je zastavila v zvezi z obstojem dolžnosti predhodnega uveljavljanja poplačila od preostalih solidarnih dolžnikov oziroma v zvezi z obstojem dolžnosti predhodne unovčitve vseh sredstev zavarovanja, v konkretnem primeru menice. Zatrjevala je odsotnost sodne prakse Vrhovnega sodišča in neenotnost sodne prakse višjih sodišč (VSK Cp 1315/2009 z dne 19. 4. 2010, VSM I Cp 885/2011 z dne 14. 11. 2011,  VSL I Cp 2023/2012 z dne 15. 1. 2013). Vprašanji je zastavila tudi v zvezi z zatrjevano kršitvijo določb pravdnega postopka.

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, opredeljenih v izreku tega sklepa, obstajajo pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, zato je revizijo glede teh vprašanj dopustilo.

5. O stroških predloga za dopustitev revizije bo odločeno ob odločanju o stroških celotnega revizijskega postopka.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 69/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-10-15

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

bistvena kršitev določb pravdnega postopka - pravočasnost grajanja procesnih kršitev - prekluzija - zavrnitev dokaznega predloga

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je uveljavljanje procesnih kršitev zaradi neizvedbe predlaganih dokazov v pritožbi pravočasno (skladno z določbo prvega odstavka 286.b člena ZPP) v primeru, če sodišče na glavni obravnavi (vse do njenega zaključka) ni sprejelo sklepa o zavrnitvi takih neizvedenih dokazov in tudi ni pojasnilo razlogov za zavrnitev takih dokazov?

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je uveljavljanje procesnih kršitev zaradi neizvedbe predlaganih dokazov v pritožbi pravočasno (skladno z določbo prvega odstavka 286.b člena ZPP) v primeru, če sodišče na glavni obravnavi (vse do njenega zaključka) ni sprejelo sklepa o zavrnitvi takih neizvedenih dokazov in tudi ni pojasnilo razlogov za zavrnitev takih dokazov?

1. Tožena stranka je bila obsojena na plačilo vtoževanega zneska, ki predstavlja plačilo izvedenih del tožeče stranke po izstavljeni končni situaciji. Pobotni ugovor tožene stranke je sodišče prve stopnje zavrnilo oziroma ugotovilo, da v pobot uveljavljena terjatev ne obstoji. S pritožbo tožena stranka ni uspela.

2. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v obsegu, začrtanem z navedenim vprašanjem, dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep VIII DoR 70/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-10-24

dr. Aleksej Cvetko (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Miran Blaha

predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga - nepopoln predlog - vsebina predloga

Predlog za dopustitev revizije ne vsebuje obveznih sestavin iz četrtega odstavka 367b. člena ZPP, zato ga je Vrhovno sodišče zavrglo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za razveljavitev sklepov tožene stranke o prepovedi opravljanja dejavnosti tožnici v družbi K. d.o.o. Presodilo je, da obstaja konflikt interesov med delom tožnice kot pravosodne policistke in njeno funkcijo direktorice zavarovalniške družbe. Tožena stranka je izdala posebno navodilo, ki med drugim med dejavnosti, ki so javnemu uslužbencu prepovedane, šteje tudi delo na področju zavarovalništva.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožničino pritožbo in pritrdilo dejanskim in pravnim zaključkom sodišča prve stopnje.

3. V pravočasnem predlogu za dopustitev revizije tožnica postavlja vrsto vprašanj (osem), od katerih se štiri nanašajo na naravo Navodila, dve na naravo ukrepa (prepovedi) in dve na ugotavljanje konflikta interesov.

5. V predlogu za dopustitev revizije mora stranka natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito (četrti odstavek 367. b člena ZPP).

Vrhovno sodišče ugotavlja, da predlog ne vsebuje navedenih sestavin, zato ga je na podlagi  šestega odstavka 367. b člena ZPP zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep VIII DoR 50/2010-5, enako tudi VSRS Sklep VIII DoR 48/2010, VSRS Sklep VIII DoR 52/2010
Sklep VIII DoR 72/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-10-29

dr. Aleksej Cvetko (preds.), Miran Blaha (poroč.), mag. Marijan Debelak

DELOVNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - plačilo odškodnine - zastaranje - pretrganje zastaranja - vložitev tožbe pri nepristojnem sodišču

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja, ali je zastaranje pretrgano s pravočasno vložitvijo tožbe pri nepristojnem sodišču, ki je bila odstopljena pristojnemu sodišču po izteku zastaralnih rokov.

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja, ali je zastaranje pretrgano s pravočasno vložitvijo tožbe pri nepristojnem sodišču, ki je bila odstopljena pristojnemu sodišču po izteku zastaralnih rokov.

1. Sodišče prve stopnje je delno ugodilo tožbenemu zahtevku tožeče stranke (delodajalca) in naložilo toženi stranki (delavcu) plačilo odškodnine v višini 26.677,63 EUR, višji zahtevek v višini 17.158,79 EUR pa je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je  na pritožbo tožene stranke prvostopno sodbo spremenilo tako, da je zavrnilo tudi tožbeni zahtevek za plačilo  26.677,63 EUR, tožeči stranki pa naložilo plačilo stroškov tožene stranke. Tako je odločilo, ker je sodišče prve stopnje nepravilno odločilo o ugovoru tožene stranke glede zastaranja v primeru, ko je tožba vložena pri nepristojnem sodišču.

3. Tožeča stranka predlaga dopustitev revizije zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje glede vprašanja, ali je zastaranje pretrgano že s pravočasno vložitvijo tožbe pri nepristojnem sodišču, čeprav je bila kasneje tožba zaradi stvarne nepristojnosti odstopljena pristojnemu sodišču, ki je spis prejelo po izteku zastaralnih rokov. Tožba za povrnitev škode, ki je nastala 6. 5. 2002 je bila najprej dne 5. 5. 2005 pravočasno vložena na Okrožno sodišče v Kopru, ki pa se je izreklo za nepristojno in je zadevo odstopilo Delovnemu sodišču v Kopru, ki je spis prejelo 19. 10. 2007. Po vložitvi tožbe so bila pri Okrožnem sodišču v Kopru opravljena številna procesna dejanja in šele na naroku 17. 10. 2007 se je sodišče izreklo za stvarno nepristojno. Pristojno delovno sodišče mora postopati po določbi drugega odstavka 23. člena ZPP in nadaljevati postopek, kot da bi se začel pred njim. Kar pomeni, da ostanejo v veljavi tudi materialno pravni učinki vložene tožbe, tudi ta, da so varovani zastaralni roki. Sklep sodišča VIII Ips 240/2011 obravnava vprašanje prekluzivnega roka za vložitev tožbe in ne vprašanja zastaralnega roka. Sodne prakse Vrhovnega sodišča o tem vprašanju še ni, sodna praksa Višjega sodišča pa ni enotna (drugačna odločitev je bila sprejeta v sklepu Pdp 989/2011 z dne 10. 11. 2011).

4. Revizijsko sodišče ocenjuje, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP podani glede pravnega vprašanja, oblikovanega v izreku sklepa, zato je revizijo dopustilo (tretji odstavek 367. a člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep VIII DoR 61/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-10-24

dr. Aleksej Cvetko (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Miran Blaha

SOCIALNO ZAVAROVANJE - INVALIDI - CIVILNO PROCESNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost revizije po zakonu - zavrženje predloga

V sporu o pravici do priznanja in izplačila nadomestila zaradi dela v skrajšanem delovnem času, je revizija dovoljena že po zakonu.

1. S pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je bilo tožnici priznano nadomestilo zaradi dela s skrajšanim delovnim časom za čas od 17. 12. 2008 do 26. 12. 2010, zavrnjen pa je bil zahtevek za priznanje in izplačilo nadomestila za čas od 11. 12. 2002 do 16. 12. 2008.

2. Tožeča stranka je v zvezi z odločitvijo o zavrnitvi dela tožbenega zahtevka vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem postavlja vprašanje, ali ji je tožena stranka dolžna plačati nadomestilo v zvezi s skrajšanim delovnim časom od dne, ko je bila s sodno odločbo ugotovljena invalidnost II. kategorije, ali od dne, ko so bili pristojni organi obveščeni o spremembi njenega statusa.

4. Po tretjem odstavku 367. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99 in naslednji) je revizija v primerih, ko ni dovoljena že po zakonu, dovoljena le, če jo v skladu s 367.a členom ZPP dopusti sodišče (dopuščena revizija).

5. Po 4. točki 31. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1, Ur. l. RS št. 2/2004) je v socialnih sporih o pravicah do in iz socialnih zavarovanj in socialnega varstva, razen v sporih o pravici do dodatka za pomoč in postrežbo, pravici do invalidnine za telesno okvaro in pravici do zdraviliškega zdravljenja, revizija vselej dovoljena. Tak spor je tudi spor o pravici do priznanja in izplačila nadomestila zaradi dela v skrajšanem delovnem času.

6. Ker glede na navedeno ni ne pravne podlage ne pravnega interesa tožeče stranke za vložitev predloga za dopustitev revizije v tem socialnem sporu, ga je Vrhovno sodišče zavrglo kot nedovoljenega (tretji odstavek 367. člena ZPP ob smiselni uporabi 377. in 374. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.