Sodba in sklep VIII Ips 167/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-09-30

mag. Ivan Robnik (preds.), dr. Aleksej Cvetko (poroč.), mag. Marijan Debelak, Marjana Lubinič, Aljoša Rupel

diskriminacija - odpoved pogodbe o zaposlitvi - neutemeljen odpovedni razlog - trajna nezmožnost za delo - razlogi nesposobnosti

Izpodbijana odpoved ni bila podana iz razloga nesposobnosti v smislu                         druge alineje prvega odstavka 88. člena ZDR, pač pa zaradi tožničine trajne nezmožnosti za opravljanje dela pod pogoji iz pogodbe o zaposlitvi iz zdravstvenih razlogov. Iz tega razloga je mogoče pogodbo o zaposlitvi odpovedati le izjemoma (po četrti alineji drugega odstavka 88. člena ZDR, saj je različno obravnavanje (diskriminacija) delavca  v zvezi z odpovedjo pogodbe o zaposlitvi glede na  njegovo zdravstveno stanje prepovedano (6. člena ZDR).

Reviziji se ugodi in se sodba sodišča druge stopnje delno spremeni tako, da se pritožbi tožeče stranke ugodi in se sodba sodišča prve stopnje delno spremeni tako, da se ugotovi nezakonitost odpovedi pogodbe o zaposlitvi tožene stranke tožeči stranki z dne 26. 8. 2009.

V ostalem (glede tožbenega zahtevka, da je tožena stranka dolžna tožnico vrniti na delo in jo z dnem 1. 12. 2009 prijaviti v socialna zavarovanja ter glede odločitve o stroških postopka) se sodbi sodišč druge in prve stopnje razveljavita in se zadeva v tem delu vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

Odločitev o revizijskih stroških se pridrži za končno odločbo.

1. Tožnica je bila pri toženi stranki zaposlena od 1. 3. 2001 na delovnem mestu šivanje, nato pa ji je 27. 3. 2005 zaradi odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga prenehalo delovno razmerje. Na podlagi sodbe Delovnega sodišča v Mariboru Pd 338/2005 z dne 16. 6. 2006 v zvezi s sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča Pdp 940/2006 z dne 30. 8. 2007 je bila tožnica ponovno prijavljena v zavarovanje in 19. 2. 2009 je tožena stranka tožnico pozvala na delo. Tožnica je sporočila, da je v bolniškem staležu in se na delo vse do konca maja 2009 ni vrnila. Tožena stranka jo je napotila na preventivni zdravstveni pregled, po prejemu zdravniškega spričevala, iz katerega je izhajalo, da tožnica trajno ne izpolnjuje posebnih zdravstvenih zahtev za delovno mesto šivanje, pa ji je 26. 8. 2009 podala redno odpoved pogodbe o zaposlitvi iz razloga nesposobnosti.

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev nezakonitosti in razveljavitev te odpovedi pogodbe o zaposlitvi, ki je bila tožnici podana 26. 8. 2009. Nadalje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je tožena stranka dolžna tožnico vrniti na delo in jo z dnem 1. 12. 2009 prijaviti v socialna zavarovanja.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Strinjalo se je z dejanskimi in pravnimi zaključki sodišča prve stopnje.

4. Zoper pravnomočno sodbo, izdano na drugi stopnji, je tožnica vložila revizijo iz revizijskih razlogov zmotne uporabe materialnega prava in bistvene kršitve določb pravdnega postopka iz 15. točke 339. člena Zakona o delovnih razmerjih (v nadaljevanju ZPP). Navaja, da ji je bila pogodba o zaposlitvi odpovedana nezakonito, saj ji je bila odpovedana zato, ker je zbolela tekom večletnega dela pri toženi stranki, ne pa zato, ker bi bila nesposobna v smislu določb 88. člena Zakona o delovnih razmerjih (v nadaljevanju ZDR). Gre za nedopusten odpovedni razlog in diskriminatorno (sodno) prakso, ki odpira pot množičnemu odpuščanju delavcev zgolj na podlagi zdravniškega spričevala medicine dela. Nadalje navaja, da je tožena stranka v času, ko je bila pri njej zaposlena, ni pošiljala na periodične zdravstvene preglede. V kolikor bi to zakonsko obveznost izpolnjevala, bi že pred veliko leti ugotovila, da ima tožnica zdravstvene težave s hrbtenico in bi ji lahko preuredila delovno mesto, ji zmanjšala normativ itd. ter s tem preprečila slabšanje zdravstvenega stanja tožnice. Tudi v primeru, da bi šlo za zakonit odpovedni razlog, je le-ta nastal pred osmimi oziroma najmanj pred šestimi leti, ne pa 3. 6. 2009 z datumom zdravniškega spričevala medicine dela in tako odpoved pogodbe o zaposlitvi tudi ni bila podana v zakonitem roku. Tudi sicer bi tožena stranka delovno mesto šivanje lahko prilagodila tožničinemu zdravstvenemu stanju in tako tudi iz tega vidika ni razlogov za odpoved, dejansko stanje v zvezi s temi trditvami tožnice pa je ostalo nerazčiščeno. Tožnica še navaja, da je pogoj za zakonitost redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz razloga nesposobnosti, da delavec ne izpolnjuje pogojev za opravljanje dela, ki so določeni z zakoni in izvršilnimi predpisi. Če delavec ne izpolnjuje pogojev, ki jih delodajalec določi v svojih splošnih aktih in ne izhajajo iz zakona ali izvršilnega predpisa, izdanega na podlagi zakona, odpoved iz razloga nesposobnosti zaradi neizpolnjevanja pogojev za opravljanje dela ni možna.

5. Tožena stranka je na revizijo odgovorila. Prereka revizijske navedbe in predlaga zavrnitev revizije.

7. Po določbi 371. člena ZPP revizijsko sodišče izpodbijano sodbo preizkusi samo v delu, v katerem se z revizijo izpodbija, in v mejah razlogov, ki so v njej navedeni. Po izrecni določbi tretjega odstavka 370. člena ZPP revizije ni mogoče vložiti zaradi zmotne ali nepopolne ugotovitve dejanskega stanja.

8. Tožnica kot revizijski razlog izrecno uveljavlja tudi bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 15. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, pri čemer pa ta formalno zatrjevan revizijski razlog utemeljuje zgolj s podajanjem svojega videnja dokazne ocene. Ker gre torej po vsebini samo za nasprotovanje ugotovljenemu dejanskemu stanju, ne pa za formalno uveljavljano nasprotje o odločilnih dejstvih med tem, kar se v razlogih sodbe navaja o vsebini listin ali zapisnikov o izpovedbah v postopku, in med samimi temi listinami oziroma zapisniki, revizijsko sodišče teh revizijskih navedb ni upoštevalo.

9. Revizijsko sodišče pri presoji razloga za odpoved pogodbe o zaposlitvi z vidika njegove utemeljenosti uvodoma poudarja, da je pomembno, kaj je bil pravi, resnični razlog za odpoved. Izpodbijana odpoved pogodbe o zaposlitvi je sicer poimenovana "redna odpoved pogodbe o zaposlitvi iz razloga nesposobnosti" in v obrazložitvi se tožena stranka tudi sklicuje na drugo alinejo prvega odstavka 88. člena ZDR. Vendar pa iz obrazložitve same vsebine odpovednega razloga izhaja, da je bila izpodbijana odpoved pogodbe o zaposlitvi podana iz razloga tožničinega trajnega neizpolnjevanja zdravstvenih zahtev za njeno delovno mesto šivilje, kar je tožena stranka ugotovila na podlagi zdravniškega spričevala, izdanega s strani zdravnika specialista medicine dela po opravljenem preventivnem zdravstvenem pregledu, drugega dela, pa ji tožena stranka ni mogla zagotoviti.

10. Ob taki obrazložitvi odpovednega razloga je pritrditi revizijskim navedbam, da izpodbijana odpoved ni bila podana iz razloga nesposobnosti v smislu druge alineje prvega odstavka 88. člena ZDR, pač pa zaradi tožničine trajne nezmožnosti za opravljanje dela pod pogoji iz pogodbe o zaposlitvi iz zdravstvenih razlogov. Iz tega razloga je mogoče pogodbo o zaposlitvi odpovedati le izjemoma (po četrti alineji drugega odstavka 88. člena ZDR v skladu s predpisi, ki urejajo pokojninsko in invalidsko zavarovanje, oziroma s predpisi, ki urejajo zaposlitveno rehabilitacijo in zaposlovanje invalidov), saj je različno obravnavanje (diskriminacija) delavca v zvezi z odpovedjo pogodbe o zaposlitvi glede na njegovo zdravstveno stanje prepovedano (6. člena ZDR).

11. Če bi izpodbijano odpoved pogodbe o zaposlitvi obravnavali po četrti alineji drugega odstavka 88. člena ZDR pa glede na dejanski stan v tej zadevi za utemeljitev odločitve, da je izpodbijana odpoved pogodbe o zaposlitvi nezakonita, zadošča že pojasnilo, da trajne omejitve delovne zmožnosti ali izgubo le-te v invalidskem postopku ugotavljajo organi Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije, ne pa zdravnik specialist medicine dela v zdravniškem spričevalu, izdanem po opravljenem preventivnem zdravstvenem pregledu. Le-to je lahko le strokovna podlaga za uvedbo invalidskega postopka.

12. Ker je izpodbijana odpoved pogodbe o zaposlitvi nezakonita že iz tega razloga, ostale revizijske navedbe niso odločilnega pomena in revizijsko sodišče nanje ne odgovarja.

13. Glede na navedeno in v skladu s prvim odstavkom 380. člena ZPP je revizijsko sodišče pravnomočno sodbo delno spremenilo, in sicer tako, kot je razvidno iz izreka te sodbe. V ostalem je v skladu z drugim odstavkom 380. člena ZPP reviziji ugodilo, sodbi sodišč druge in prve stopnje razveljavilo ter v tem delu zadevo vrača sodišču prve stopnje v novo sojenje. Sodišči druge in prve stopnje se namreč zaradi zavrnitve zahtevka za ugotovitev nezakonitosti izpodbijane odpovedi pogodbe o zaposlitvi nista ukvarjali in opredelili do utemeljenosti nadaljnjega tožbenega zahtevka.

14. Odločitev o revizijskih stroških se pridrži za končno odločbo (tretji in četrti odstavek 165. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.