TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS sklep II DoR 338/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-12-11

Aljoša Rupel (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

predlog za dopustitev revizije - predlog, ki ga vloži stranka sama - laična vloga - opravljen pravniški državni izpit - postulacijska sposobnost - nepopolna vloga - priloge - izvod odločbe sodišča druge stopnje - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Tožnik je vlogo, ki po vsebini izredno pravno sredstvo, vložil sam, ne da bi pri tem izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit, kar je v nasprotju z določbo tretjega odstavka 86. člena ZPP.

Vloga je nepopolna, saj ji (po določbi drugega odstavka 367.b člena ZPP) ni priložen izvod pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje.

1. Tožnik je zoper uvodoma naveden sklep pritožbenega sodišča vložil „pobudo za vložitev zahteve za varstvo zakonitosti“ ter mu predlagal, naj njegovi pobudi ugodi, odločbi sodišč prve in druge stopnje razveljavi in zadevi vrne sodišče prve stopnje v novo odločanje pred spremenjenim senatom. Navaja, da je na sodišču prve stopnje uradni preizkus njegove tožbe opravila strokovna sodelavka, s čemer je bila kršena njegova pravica do zakonitega sodnika kot elementa ustavne pravice do sodnega varstva iz  23. člena Ustave RS. Sodišče prve stopnje je zmotno presodilo materialnopravno vprašanje sklepčnosti tožbe in je s tem hkrati storilo tudi procesno kršitev.

2. Po določbi prvega odstavka 385. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko zoper pravnomočno sodno odločbo vloži zahtevo za varstvo zakonitosti le državno tožilstvo. To lahko stori tudi na pobudo strank v postopku, zato mu je Vrhovno sodišče posredovalo drugopis tožnikove pobude, samo pa jo je obravnavalo kot predlog za dopustitev revizije. Ta pa je nedovoljen.

3. Nedovoljen je iz dveh razlogov. Prvi je v tem, da je tožnik vlogo, ki po vsebini pomeni izredno pravno sredstvo, vložil sam, ne da bi pri tem izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit, kar je v nasprotju z določbo tretjega odstavka 86. člena ZPP, po kateri v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, pri čemer ta zahteva po določbi četrtega odstavka istega člena ne velja le v primerih, če ima stranka ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Drugi razlog je nepopolnost vloge, saj bi ji po določbi drugega odstavka 367.b člena moral tožnik priložiti izvod pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje, s katero bi izkazoval zatrjevano kršitev pravdnega postopka, pa tega ni storil.

4. Nedovoljen predlog je zato Vrhovno sodišče zavrglo (377. člen ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS sklep II DoR 402/2014, eanko tudi II DoR 448/2014
VSRS sklep I R 136/2014, I R 137/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-12-11

Anton Frantar (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - ponoven predlog za določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - zavrženje predloga

S ponovitvijo predlogov, iz katerih ni mogoče izluščiti dodatnih razlogov za delegacijo, ponovnega vsebinskega odločanja ni mogoče doseči.

1. I. in J. B. sta pravdni stranki v zadevah P 27/2012 in P 46/2012 Okrajnega sodišča v Sevnici. V obeh zadevah sta vložila predlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Iz njunih laičnih vlog je razvidno njuno nezadovoljstvo z zavrnitvijo predloga za izločitev sodnika, ki zadevi obravnava in prepričanje, da ta postopek vodi pristransko, zaradi česar pričakujeta „predložitev zadeve na drugo sodišče“.

3. Vrhovno sodišče lahko po določbi 67. člena ZPP na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi.

4. Vrhovno sodišče je s sklepoma I R 1/2013 in I R 2/2013 o predlogu tožnikov za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča že odločalo. Oba predloga, ki sta ju predlagatelja utemeljevala s svojim prepričanjem o pristranskosti sodišča, je zavrnilo, ker okoliščin, iz katerih bi lahko sklepalo na obstoj resnega dvoma v objektivno nepristranskost sodišča, nista pojasnila. Tega nista storila niti v sedaj obravnavanih predlogih. V predlogu, vloženem v zadevi P 27/2012, sta svoj očitek ponovila, sicer pa sta v pretežnem delu zgolj polemizirala z zavrnitvijo njunega predloga za izločitev razpravljajočega sodnika, v zadevi P 46/2012, pa sta te razloge le povzela v skrajšanem obsegu.

5. Oba predloga, če se nanašata na delegacijo pristojnosti, pomenita le ponovitev razlogov, ki jih je Vrhovno sodišče obravnavalo na podlagi zgoraj navedenih predhodnih predlogov. S ponovitvijo predlogov, iz katerih ni mogoče izluščiti dodatnih razlogov za delegacijo, ponovnega vsebinskega odločanja ni mogoče doseči. Zato je Vrhovno sodišče predloga za prenos stvarne pristojnosti zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep VIII Ips 160/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-11-24

dr. Aleksej Cvetko (preds.), Miran Blaha (poroč.), mag. Marijan Debelak, Marjana Lubinič, mag. Ivan Robnik

dovoljenost revizije - zavrženje revizije - pooblastilo za vložitev revizije - novo pooblastilo

Za vložitev izrednih pravnih sredstev mora odvetnik predložiti novo pooblastilo. Pooblaščenec tožeče stranke je reviziji sicer priložil pooblastilo, iz katerega pa ni razviden datum njegove izdaje, zato ni mogoče ugotoviti, ali je pooblastilo novo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za razveljavitev odpovedi pogodbe o zaposlitvi ter reintegracijski in reparacijske zahtevke. Tožnica je bila zaposlena na delovnem mestu tehnolog. Pogodba o zaposlitvi ji je bila odpovedana, ker je iz hude malomarnosti huje kršila pogodbene obveznosti s tem, da je dne 22. 3. 2012 pri pripravi delovnega naloga za stranko L. napačno prenesla podatke, zaradi česar je prišlo pri tisku do napačne razdelitve strani in napačnega tiska prospektov. Po presoji sodišča je podan odpovedni razlog po drugi alineji prvega odstavka 111. člena ZDR. Čeprav je tožnica napako priznala in obžalovala, je glede na težo in posledice kršitve medsebojno razmerje tako porušeno, da nadaljevanje delovnega razmerja ni več mogoče.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Strinjalo se je z dejanskimi ugotovitvami in pravno presojo prvostopnega sodišča.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka revizijo iz vseh revizijskih razlogov.

4. Tožena stranka je na revizijo odgovorila in predlaga, da jo revizijsko sodišče kot neutemeljeno zavrne.

6. Za vložitev izrednih pravnih sredstev mora odvetnik predložiti novo pooblastilo (drugi odstavek 95. člena ZPP). Pooblaščenec tožeče stranke je reviziji sicer priložil pooblastilo (priloga A5), iz katerega pa ni razviden datum njegove izdaje, zato ni mogoče ugotoviti, ali je pooblastilo novo.

7. Revizijsko sodišče je zato revizijo na podlagi petega odstavka 98. člena ZPP v zvezi s 377. členom ZPP zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep I R 87/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-09-18

Anton Frantar (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), mag. Rudi Štravs

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - kazenska ovadba zoper razpravljajočega sodnika - predkazenski postopek

Zgolj dejstvo, da je podana kazenska ovadba zoper sodnika, ki vodi postopek, ne more predstavljati utemeljenega razloga za delegacijo; drugačna razlaga bi namreč omogočala celo izigravanje tega instituta.

1. Stranski intervenient v postopku, ki teče pri Okrožnem sodišču v Murski Soboti, ponovno predlaga delegacijo pristojnosti „v zvezi z odločanjem o predlogu za oprostitev sodne takse oziroma procesom kot takim“. Razlog za to naj bi bil v tem, da je proti sodniku, ki vodi postopek, predsedniku Okrožnega sodišča v Murski Soboti in predsedniku Višjega sodišča v Mariboru podal predlog za kazenski pregon, v pripravi pa je tudi „prošnja prve toženke za azil, zaradi posrednega sodnega onemogočanja uveljavljanja njenih ustavnih pravic do slišanosti in enakopravnosti v sodnem procesu ter zaradi kaznovanja nje z globo zaradi opozarjanja na samomadžarizirajočo slovensko sistemsko ureditev in prakso.“

3. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Tehten razlog naj bi po predlagateljevem mnenju predstavljala vložena kazenska ovadba zoper sodnika, ki vodi postopek, predsednika sodišča, pri katerem se vodi postopek, in neposredno višjega sodišča. Kazenska ovadba je obvestilo (naznanilo) pristojnemu državnemu organu, da je bilo storjeno kaznivo dejanje, ki se preganja po uradni dolžnosti (145. - 147. člen Zakona o kazenskem postopku). Vložitev ovadbe sodi v fazo predkazenskega postopka in presojo, ali (oziroma da) je bilo storjeno kaznivo dejanje, ki se preganja po uradni dolžnosti, zato ob vložitvi ovadbe opravi ovaditelj, v obravnavanem primeru torej sam stranski intervenient. Zato zgolj dejstvo, da je podana kazenska ovadba zoper sodnika, ki vodi postopek, predsednika pristojnega in neposredno višjega sodišča, še ne more predstavljati utemeljenega razloga za delegacijo; drugačna razlaga bi namreč omogočala celo izigravanje tega instituta.

4. Vrhovno sodišče je tako ocenilo, da predlog ni utemeljen in ga je zato zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 57/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-11-07

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali so v konkretnem primeru bili podani pogoji za izdajo zamudne sodbe zoper drugo toženko.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali so v konkretnem primeru bili podani pogoji za izdajo zamudne sodbe zoper drugo toženko.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku, s katerim je tožnica zahtevala, da ji toženki plačata znesek 19.982,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 13. 5. 2011 (I. točka izreka sodbe), ter posledično toženkama naložilo povračilo pravdnih stroškov tožnice (II. točka izreka sodbe).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženk zavrnilo in izpodbijano sodbo potrdilo (I. točka izreka sodbe); posledično pa odločilo, da toženki sami nosita svoje pritožbene stroške (II. točka izreka sodbe).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje druga toženka vlaga predlog za dopustitev revizije.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede zastavljenega pravnega vprašanja. Vrhovno sodišče je zato revizijo (v obsegu, začrtanem s smiselno preformuliranem vprašanjem)  dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 56/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-07-08

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - pasivna legitimacija - dokazovanje

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilno ravnanje sodišča druge stopnje, ki je zgolj na podlagi pogodbe ugodilo ugovoru pasivne legitimacije, ali bi moralo sodišče druge stopnje ugovor presojati tudi v okviru drugih izvedenih dokazov in v ta namen postopati skladno z določbo drugega odstavka 347. člena ZPP.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilno ravnanje sodišča druge stopnje, ki je zgolj na podlagi pogodbe ugodilo ugovoru pasivne legitimacije, ali bi moralo sodišče druge stopnje ugovor presojati tudi v okviru drugih izvedenih dokazov in v ta namen postopati skladno z določbo drugega odstavka 347. člena ZPP.

1. Sodišče prve stopnje je, ker v ravnanju tožene stranke ni našlo protipravnosti, zavrnilo odškodninski zahtevek za plačilo 28.800,00 EUR.

2. Sodišče druge stopnje je izpodbijano sodbo potrdilo,vendar iz drugih razlogov. Ugotovilo je, da tožena stranka ni bila stranka pogodbe, in ugodilo ugovoru pasivne legitimacije.

3. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, obstajajo pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, zato je revizijo glede tega vprašanja dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 52/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-05-27

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

dovoljenost revizije - predlog za dopustitev revizije - postopek osebnega stečaja - zavrženje predloga za dopustitev revizije

V postopku osebnega stečaja sodišče revizije ne more dopustiti.

1. Sodišče druge stopnje je v postopku osebnega stečaja s sklepom zavrglo pritožbo upnika zoper sklep sodišča prve stopnje, s katerim je bil ugovor upnika zoper sklep o začetku postopka odpusta obveznosti zavrnjen.

2. Upnik je zoper sklep sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije.

4. Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (v nadaljevanju ZFPPIPP) v drugem odstavku 121. člena v zvezi s 5. členom določa, da v postopku zaradi insolventnosti ni mogoče vložiti revizije. Ker revizija v postopku osebnega stečaja tako ni dovoljena, je sodišče ne more dopustiti (četrti odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP v zvezi s prvim in drugim odstavkom 121. člena ZFPPIPP). Vrhovno sodišče je zato odločilo tako, kot izhaja iz I. točke izreka tega sklepa.

5. Odločitev o stroških temelji na prvem odstavku 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP         (II. točka izreka sklepa).

ZPP člen 367, 367/4. ZFPPIPP člen 5, 121, 121/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 92/2010, enako tudi VS RS II DoR 317/2014
Sklep III DoR 2/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-05-27

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

OBLIGACIJSKO PRAVO - DAVKI - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - komunalni prispevek - davek na dodano vrednost (DDV) - neutemeljeno odmerjen davek - vrnitev preveč plačanega davka - zamudne obresti

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je tožnica upravičena do zamudnih obresti za neutemeljeno odmerjen in z njene strani plačan DDV na odmerjen komunalni prispevek ter katera je pravna podlaga za odločanje o tem zahtevku.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je tožnica upravičena do zamudnih obresti za neutemeljeno odmerjen in z njene strani plačan DDV na odmerjen komunalni prispevek ter katera je pravna podlaga za odločanje o tem zahtevku.

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da se sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 49079/2011 z dne 13. 4. 2011 razveljavi tudi v še ne razveljavljenem delu ter je tožbeni zahtevek zavrnilo (I. točka izreka sodbe), pri čemer je tožeči stranki naložilo, da toženi stranki povrne pravdne stroške (II. točka izreka sodbe).

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje (I. točka izreka sodbe), pri čemer je tožeči stranki naložilo, da toženi stranki povrne stroške pritožbenega postopka (II. točka izreka sodbe).

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede pravnega vprašanja, povzetega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo (v obsegu, začrtanem z navedenim vprašanjem) dopustilo.

OZ člen 193. ZDavP.  ZPP člen 367a, 367a/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep VIII DoR 35/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-06-10

dr. Aleksej Cvetko (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), mag. Ivan Robnik

POKOJNINSKO ZAVAROVANJE - CIVILNO PROCESNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost revizije po zakonu - zavrženje predloga

V obravnavani zadevi gre za socialni spor o pravici iz obveznega pokojninskega zavarovanja (7. člen ZDSS-1). Skladno z določbo 4. točke 31. člena ZDSS-1 je revizija v socialnih sporih o pravicah do in iz socialnih zavarovanj (razen izjem, med katere pa spor o pravici do starostne pokojnine ne spada) vselej dovoljena že na podlagi samega zakona. Zato ni nobene pravne podlage oziroma pravnega interesa tožnika za odločitev revizijskega sodišča o dopustitvi revizije.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek tožnika za odpravo odločb tožene stranke in izdajo nove odločbe o pravici do starostne pokojnine z upoštevanjem najugodnejšega letnega obdobje, ki vključuje leto 2006 in upošteva prejemek v tem letu v bruto znesku 53.227,50 EUR, za izplačilo razlike z zamudnimi obrestmi ter povrnitev stroškov predsodnega in sodnega postopka.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in  potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik v predlogu za dopustitev revizije uveljavlja kršitev materialnega prava in navaja, da je leta 2006 prejel odškodnino in ne odpravnine, ta znesek pa bi morala tožena stranka upoštevati pri pokojninski osnovi. Opozarja na določbi 42. in 208. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, se sklicuje na ustavne določbe, prakso Ustavnega sodišča RS in Evropskega sodišča za človekove pravice ter se zavzema za drugačno tolmačenje, kot izhaja iz sodb sodišč prve in druge stopnje.

5. V obravnavani zadevi gre za socialni spor o pravici iz obveznega pokojninskega zavarovanja (7. člen Zakona o delovnih in socialnih sodiščih  - v nadaljevanju ZDSS-1, Ur. l. RS, št. 2/2004). Skladno z določbo 4. točke 31. člena ZDSS-1 je revizija v socialnih sporih o pravicah do in iz socialnih zavarovanj (razen izjem, med katere pa spor o pravici do starostne pokojnine ne spada) vselej dovoljena že na podlagi samega zakona. Zato ni nobene pravne podlage oziroma pravnega interesa tožnika za odločitev revizijskega sodišča o dopustitvi revizije.

6. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče ob smiselni uporabi prvega in drugega odstavka 374. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.) ter 377. člena ZPP predlog zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep VIII DoR 21/2010-5, enako tudi VS RS VIII DoR 21/2010

Sklep VIII DoR 27/2010, enako tudi VSRS Sklep VIII DoR 21/2011
Sklep VIII DoR 26/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-06-10

dr. Aleksej Cvetko (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), mag. Ivan Robnik

odškodninska odgovornost delodajalca - nesreča pri delu - povrnitev nepremoženjske škode - kolektivno nezgodno zavarovanje - vštevanje zavarovalnine

Ali se v obravnavanem primeru zavarovalnina, izplačana na podlagi nezgodnega kolektivnega zavarovanja, všteva v prisojeno odškodnino, če je zavarovalno premijo plačal delodajalec – tožena stranka?

ali se v obravnavanem primeru zavarovalnina, izplačana na podlagi nezgodnega kolektivnega zavarovanja, všteva v prisojeno odškodnino, če je zavarovalno premijo plačal delodajalec – tožena stranka?

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku tožnice in toženi stranki naložilo plačilo odškodnine za nepremoženjsko škodo v višini 7.500,00 EUR skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 30. 7. 2010 dalje, višji tožbeni zahtevek (razliko do 13.700,00 EUR) pa zavrnilo. Presodilo je, da je tožena stranka po načelih krivdne odgovornosti odgovorna za nastalo škodo tožnici, ki izvira iz nesreče pri delu dne 8. 9. 2009.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnice delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je znesek prisojene odškodnine povišalo na            10.000,00 EUR. V ostalem delu je pritožbo tožnice ter v celoti pritožbo tožene stranke in stranskega intervenienta zavrnilo.

3. Tožena stranka predlaga, da se zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje dopusti revizija zaradi odgovora Vrhovnega sodišča RS na vprašanje, ali se zavarovalnina, izplačana na podlagi nezgodnega kolektivnega zavarovanja všteva v odškodnino, če je zavarovalno premijo plačal delodajalec – tožena stranka. Odločitev sodišča druge stopnje namreč odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča v zadevah II Ips 122/2006 z dne 20. 9. 2007, II Ips 619/2004 z dne                  13. 7. 2006 in II Ips 117/2009 z dne 3. 9. 2009, ker sodišče zavarovalnine v višini 1.400,00 EUR, izplačane na podlagi nezgodnega kolektivnega zavarovanja ni vštelo v odškodnino, čeprav je zavarovalno premijo plačal delodajalec, torej tožena stranka. Po citirani sodni praksi se namreč zavarovalnina, izplačana na podlagi nezgodnega zavarovanja, všteva v odškodnino, če delodajalec sklene zavarovanje pred odgovornostjo oziroma plača premijo. Nižji sodišči sta trditve tožene stranke v tej smeri prezrli (in se do njih nista opredelili), čeprav je slednja v pripravljalnih vlogah in pritožbi opozorila, da bi bilo treba izplačani znesek v revalorizirani vrednosti všteti v prisojeno odškodnino ter predložila tudi ustrezna dokazila.

5. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.