TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VSRS sklep I R 106/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-10-16

Anton Frantar (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

spor o pristojnosti - krajevna pristojnost - izvršilni postopek - izvršba na nepremičnine

V skladu s teritorialnim načelom je za izvršbo pristojno tisto sodišče na katerega območju ležijo nepremičnine, na katerih je bila predlagana izvršba. Nepremičnine v katastrski občini P. spadajo v relevantno teritorialno območje Okrajnega sodišča v Piranu in je zato to sodišče pristojno za odločanje.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Piranu.

1. Okrajno sodišče v Novem mestu se je s sklepom izreklo za krajevno nepristojno za odločanje o izvršbi na nepremičnine, ki ne ležijo na območju novomeškega sodišča. Okrajnemu sodišču v Kopru je odstopilo zadevo v reševanje kot stvarno in krajevno pristojnemu za opravo izvršbe na nepremičnini, ki leži v katastrski občini Piran.

2. Okrajno sodišče v Kopru je na stališču, da je podana pristojnost Okrajnega sodišča v Piranu, na območju katerega ležijo nepremičnine, ki so vpisane v katastrski občini Piran.

3. Okrajno sodišče v Kopru je utemeljeno sprožilo spor o pristojnosti.

4. V skladu s teritorialnim načelom(1) je za izvršbo pristojno tisto sodišče na katerega območju ležijo nepremičnine, na katerih je bila predlagana izvršba. Nepremičnine v katastrski občini Piran spadajo v relevantno teritorialno območje Okrajnega sodišča v Piranu in je zato to sodišče pristojno za odločanje.

Op. št. (1):    Primerjaj določbe drugega in tretjega odstavka 35. člena ter 166. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju - ZIZ.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II DoR 308/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-10-30

Anton Frantar (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DEDNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - zapuščinski postopke - prijava terjatve - zastaranje - pretrganje zastaranja - pritožba - nova dejstva in novi dokazi v pritožbi

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo 337. člen ZPP.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo 337. člen Zakona o pravdnem postopku.

1. Tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, v delu, s katerim je zavrnilo njegovo pritožbo in potrdilo sodba sodišča prve stopnje o zavrnitvi dela tožbenega zahtevka za plačilo 7.518,81 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 25. 4. 2013. Predlaga, da Vrhovno sodišče dopusti revizijo glede naslednjih vprašanj: ali ima prijava terjatve v zapuščinski postopek učinek pretrganja zastaranja ob uporabi analognega pravila kot velja za stečajni, insolvenčni postopek; ali ima lahko ignoranca sodišča oziroma prezrtje pravilnosti prijave negativne učinke v smeri zastaranja upnikove terjatve; ali ima lahko dejstvo ali dokaz kot del trditvene tožbene podlage učinek novote v pritožbenem postopku; in ali je sodišče druge stopnje glede na vse navedeno pravilno uporabilo 337. člen Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Predlogu prilaga listine, iz katerih izhaja, da je priglasil terjatev v zapuščinskem postopku in da trditev o tem ni predstavljala pritožbene novote.

2. Vrhovno sodišče ocenjuje, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP podani glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, saj se z vprašanjem zastaranja sodišče druge stopnje vsebinsko ni ukvarjalo. Zato je revizijo dopustilo v tem obsegu, torej glede procesnega vprašanja pravilnosti neupoštevanja novot v pritožbenem postopku.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep II Ips 130/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-10-09

Anton Frantar (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Ana Božič Penko, mag. Rudi Štravs, Janez Vlaj

dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - odškodninski spor - vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe - zavrženje revizije

Izpodbijani del pravnomočne sodbe predstavlja le odločitev o nepremoženjski škodi, za katero je tožnik zahteval 43.000,00 EUR, s pravnomočno sodbo pa je bilo odločeno, da je zahtevek po temelju utemeljen v obsegu 80%. Vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe torej znaša 34.000,00 EUR. Ta znesek ne presega v drugem odstavku 367. člena ZPP določenega zneska, zato (nedopuščena) revizija ni nedovoljena.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom dovolilo spremembo tožbe in jo zavrglo za znesek 9.866,97 EUR, ki se nanaša na premoženjsko škodo, glede nepremoženjske škode pa izdalo vmesno sodbo, da je zahtevek po temelju utemeljen v obsegu 80%.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo obeh pravdnih strank zavrnilo in potrdilo izpodbijano odločbo.

3. Zoper sodbo in sklep so toženci vložili revizijo zaradi zmotne uporabe materialnega prava in bistvene kršitve določb pravdnega postopka po 14. točki drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Predlagajo, da Vrhovno sodišče sodbo sodišča druge stopnje in vmesno sodbo sodišča prve stopnje razveljavi in zadevo vrne sodišču v novo sojenje, podrejeno pa, da ju spremeni tako, da tožbeni zahtevek zavrne.

4. Revizija je bila po 375. členu ZPP vročena toženi stranki, ki nanjo ni odgovorila.

6. Revizija je dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 40.000 EUR (drugi odstavek 367. člena ZPP) ali če je predhodno dopuščena (tretji odstavek 367. člena ZPP). V obravnavanem primeru se kot vrednost spornega predmeta sicer navaja znesek 52.866,97 EUR, vendar pa to ni tudi vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe. Izpodbijani del pravnomočne sodbe predstavlja namreč le odločitev o nepremoženjski škodi, saj je bila tožba glede premoženjske škode zavržena in torej že odločitev sodišča prve stopnje zanje ugodna. Za nepremoženjsko škodo je tožnik zahteval 43.000,00 EUR, sodišče prve stopnje pa je razsodilo, da je zahtevek po temelju utemeljen v obsegu 80%. Sodišče druge stopnje je takšno odločitev potrdilo, torej predstavlja vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe 34.000,00 EUR. Ker ta znesek ne presega v drugem odstavku 367. člena ZPP določenega zneska, revizija po samem zakonu ni dovoljena in ker predhodno tudi ni bila dopuščena (tretji odstavek 367. člena ZPP), je nedovoljena.

7. Na podlagi 377. člena ZPP je zato Vrhovno sodišče revizijo zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep VIII Ips 79/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-10-28

dr. Aleksej Cvetko (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), Miran Blaha, Marjana Lubinič, mag. Ivan Robnik

dovoljenost revizije - zavrženje revizije - pooblastilo za revizijo - novo pooblastilo

Po drugem odstavku 95. člena ZPP mora odvetnik za vložitev izrednih pravnih sredstev sodišču predložiti novo pooblastilo. Novo pooblastilo za revizijo pomeni, da pooblastilo izvira iz časa, ko je stranki nastala pravica do vložitve tega izrednega pravnega sredstva - to je po vročitvi pravnomočne izpodbijane odločbe.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo nezakonitost sklepa tožene stranke                 100-456/2012/16 (1502-10) z dne 1. 8. 2012, ga zato razveljavilo in presodilo, da tožniku delovno razmerje pri toženi stranki ni prenehalo 12. 9. 2012, ampak še vedno traja. Posledično je ugodilo reparacijskemu in reintegracijskemu zahtevku ter toženi stranki naložilo povračilo pravdnih stroškov tožnika.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek tožnika v celoti zavrnilo. Odločilo je, da tožnik sam krije svoje stroške postopka na prvi stopnji in stroške odgovora na pritožbo.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje tožnik vlaga revizijo zaradi zmotne uporabe materialnega prava. Predlaga, da revizijsko sodišče reviziji ugodi in spremeni izpodbijano sodbo tako, da v celoti ugodi tožbenemu zahtevku tožnika ali razveljavi sodbi sodišč prve in druge stopnje ter zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

4. Revizija je bila v skladu s 375. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) vročena toženi stranki, ki nanjo ni odgovorila.

6. Po drugem odstavku 95. člena ZPP mora odvetnik za vložitev izrednih pravnih sredstev sodišču predložiti novo pooblastilo. Novo pooblastilo za revizijo pomeni, da pooblastilo izvira iz časa, ko je stranki nastala pravica do vložitve tega izrednega pravnega sredstva - to je po vročitvi pravnomočne izpodbijane odločbe.

7. V obravnavani zadevi je bila sodba sodišča druge stopnje izdana 22. 1. 2014, zato bi moralo pooblastilo za vložitev revizije izvirati iz časa po tem datumu. Revizijsko sodišče ugotavlja, da je pooblastilo, ki ga je pooblaščenec tožnika ob vložitvi revizije predložil sodišču, datirano na dan 24. 9. 2012. Pooblastilo torej ni novo, poleg tega pa iz njega niti ni razvidno, da bi tožnik pooblaščenca pooblaščal prav za vložitev izrednega pravnega sredstva.

8. Sodišče pazi na obstoj upravičenosti za zastopanje po uradni dolžnosti ves čas postopka (80. člen ZPP). Ker revizija ni dovoljena, jo je Vrhovno sodišče na podlagi 377. člena ZPP v zvezi z drugim odstavkom 374. člena ZPP zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep I R 48/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-05-22

Anton Frantar (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), mag. Rudi Štravs

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sodišča - objektivna nepristranskost - izvršba

Okoliščine, ki jih upnik navaja v predlogu za delegacijo, ne kažejo na povezavo med sodiščem, ki je pristojno za vodenje tega izvršilnega postopka, ali osebami, zaposlenimi na sodišču, in dolžnikom ali obravnavano zadevo.

1. Upnik je obenem z izločitvijo sodnika, ki vodi postopek izvršbe, in strokovne sodelavke predlagal tudi prenos pristojnosti na drugo sodišče izven Idrije. Navaja, da je z dolžnikom v celoti povezana pravna oseba A. d.o.o., za obema osebama pa stoji ista oseba, ki je lastnica dolžnika do 94%, drugo družbo pa v celoti obvladuje preko svojega nečaka. Vse te osebe se dobro poznajo oziroma imajo povezavo s sodiščem, sodnikom in strokovno sodelavko. Zato ima upravičen dvom o nepristranskosti celega idrijskega sodišča.

3, Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Primarni razlog za prenos pristojnosti je torej smotrnost, pomembnost instituta delegacije pa se kaže tudi v zagotavljanju ustavne pravice do nepristranskega sojenja, saj pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ zajema različne okoliščine, ki bi lahko vzbujale dvom v korektnost sojenja pred določenim sodiščem. Upnik v predlogu sicer navaja okoliščine, ki naj bi po njegovem mnenju ta dvom povzročale, vendar pa med temi okoliščinami ni nobenih takih, ki bi kazale na povezavo med sodiščem, ki je pristojno za vodenje tega izvršilnega postopka, ali osebami, zaposlenimi na sodišču, in dolžnikom ali obravnavano zadevo. Ker torej razlogi, ki jih predvideva 67. člen ZPP za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča niso podani, je vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep I R 71/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-07-10

Anton Frantar (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), mag. Rudi Štravs

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sodišča - objektivna nepristranskost

Med okoliščine, ki bi utegnile v javnosti vzbuditi dvom v nepristranskost sojenja, ne sodijo morebitne kršitve procesnega ali materialnega prava, ki jih pri svojem delu stori sodišče, saj institut delegacije pristojnosti ni namenjen in

ni sredstvo za odpravo nepravilnosti pri delu sodišča niti sankcija za njegovo nepravilno delo.

1. Okrajno sodišče v Radovljici vodi nepravdni postopek zaradi sprejema udeleženca na zdravljenje v Psihiatrično bolnišnico ... brez njegove privolitve. Na naroku 7. 7. 2014 je pooblaščenka udeleženca predlagala, da o zadevi odloči Okrajno sodišče v Ljubljani. Trdi, da sodnica, ki vodi postopek, izvedencu vseskozi pomaga, zaradi česar predlaga njeno izločitev, pa tudi izločitev vseh sodnic Okrajnega sodišča v Radovljici. Postopek je bil že prvič voden nezakonito in tudi sedaj se ves dokazni postopek opira na izpovedbo žene udeleženca, medtem ko se dokazi, ki jih je predlagala sama, niso izvedli. Že dve sodnici sta enako nekritično sledili navedbam žene udeleženca, zato je zaupanje v to sodišče povsem omajano. Ni zagotovljena neodvisnost sojenja, glavna obravnava pa se ne snema.

2. S sklepom z dne 8. 7. 2014 je predsednica sodišča zavrnila predlog za izločitev sodnice, ki vodi postopek, predlog za izločitev vseh sodnic tega sodišča pa je bil istega dne zavržen.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Primarni razlog za prenos pristojnosti je torej smotrnost, pomembnost instituta delegacije pa se kaže tudi v zagotavljanju ustavne pravice do nepristranskega sojenja, saj pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ zajema različne okoliščine, ki bi utegnile v javnosti vzbuditi dvom v nepristranskost sojenja. Med te okoliščine pa ne sodijo morebitne kršitve procesnega ali materialnega prava, ki jih pri svojem delu stori sodišče. Institut delegacije pristojnosti namreč ni namenjen in tudi

ni sredstvo za odpravo nepravilnosti pri delu sodišča niti sankcija za njegovo nepravilno delo. Za odpravo takih nepravilnosti imajo stranke na razpolago redna (in kadar so izpolnjeni pogoji tudi izredna) pravna sredstva. Očitkov na račun dosedanjega ravnanja sodišča v postopku torej ni mogoče subsumirati pod pravni standard „drugi tehtni razlogi“ iz 67. člena ZPP.

5. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče zavrnilo neutemeljen predlog za prenos pristojnosti  na drugo stvarno pristojno sodišče.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep I R 32/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-04-03

Anton Frantar (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Aljoša Rupel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sodišča - objektivna nepristranskost - izvršba - sodnik pristojnega sodišča kot zakonec stranke v postopku

Zakonska zveza med sodnico sodišča, ki je pristojno za odločanje, in eno od strank tega postopka, lahko povzroči vtis pristranskosti sodišča, zato so podani tehtni razlogi za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Kopru.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani je po dolžnikovem ugovoru zoper sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine sklep razveljavilo v delu, v katerem je dovoljena izvršba, in odločilo, da bo o zahtevku in stroških odločeno v pravdnem postopku pred Okrajnim sodiščem v Piranu.

2. Okrajno sodišče, ki je stvarno in krajevno pristojno za odločitev v zadevi, predlaga, naj Vrhovno sodišče za odločanje določi drugo stvarno pristojno sodišče. Navaja, da je toženec mož sodnice tega sodišča, kar lahko v javnosti ali pri strankah postopka vzbudi pomisleke  v nepristranskost sodnikov tega sodišča.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. V obravnavanem primeru so tehtni razlogi za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča podani. Zakonska zveza med sodnico sodišča, ki je pristojno za odločanje, in eno od strank tega postopka, lahko namreč povzroči vtis pristranskosti sodišča. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Kopru, ki je krajevno najbližje sicer pristojnemu sodišču.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 121/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-11-07

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

STEČAJNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - stečajni postopek - prijava terjatev - vzajemno neizpolnjena pogodba - zadržanje denarnih sredstev - jamčevanje za napake - odprava napak - bodoče terjatve

-  ali je v okoliščinah konkretnega primera zaradi neizročitve menice tožeče stranke tožena stranka upravičeno zadržala 10% pogodbene vrednosti gradbenih del? in

- ali je zadržana denarna sredstva za čas odprave napak treba prijaviti v stečajno maso stečajnega dolžnika kot bodočo pogojno terjatev iz naslova jamčevanja za napake?

-  ali je v okoliščinah konkretnega primera zaradi neizročitve menice tožeče stranke tožena stranka upravičeno zadržala 10% pogodbene vrednosti gradbenih del? in

- ali je zadržana denarna sredstva za čas odprave napak treba prijaviti v stečajno maso stečajnega dolžnika kot bodočo pogojno terjatev iz naslova jamčevanja za napake?

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 99.507,51 EUR, kar predstavlja zadržane 10% pogodbene vrednosti gradbenih del, ki jih je za toženo stranko kot naročnico izvedla tožeča stranka.

2. Sodišče druge stopnje je prvostopenjsko sodbo spremenilo tako, da je ugotovilo obstoj vtoževane terjatve ter toženi stranki naložilo plačilo tega zneska pod pogoji potrjene prisilne poravnave, to je, da mora dne 11. 12. 2016 plačati znesek 57.654,01 EUR.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

4. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede pravnih vprašanj, navedenih v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo.

ZFPPIPP člen 24, 59, 265, 266. ZPP člen 367a, 367a/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep I R 112/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-11-13

Anton Frantar (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Aljoša Rupel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - prenos pristojnosti po odredbi predsednika sodišča - sodni zaostanki - sojenje v razumnem roku

Zakonodajna možnost 105. a člena ZS je usmerjena v zagotovitev pravice do sojenja v razumnem roku, ki je ustavno varovana kategorija. Že na zakonodaji ravni je bilo torej opravljeno tehtanje med zagotovitvijo pravice do sojenja v razumnem roku na eni strani in spremembo krajevne pristojnosti sodišča po siceršnjih pravilih na drugi strani v korist prve.

1. Tožnik od toženke zahteva plačilo odškodnine za nepremoženjsko in

premoženjsko škodo, ki naj bi jo utrpel zaradi neutemeljenega odvzema prostosti. Pravdni postopek se je po pravilih o krajevni pristojnosti v odškodninskih sporih sprva vodil pri Okrajnem sodišču v Kopru. Na podlagi odločbe predsednice Višjega sodišča v Kopru Su 010400/2014-49 z dne 21. 1. 2014 je bil po določbi 105. a člena Zakona o sodiščih (v nadaljevanju ZS) med ostalimi spisi tudi konkretni prenesen na Okrajno sodišče v Ajdovščini. Slednje je manj obremenjeno stvarno pristojno sodišče na območju Višjega sodišča v Kopru.

2. Okrajno sodišče v Ajdovščini je že razpisalo poravnalni in prvi narok za glavno obravnavo v tej zadevi, tožnik pa je na to sodišče tudi že vložil prvo pripravljalno vlogo. Nato pa je tožnikova pooblaščenka vložila predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča (nazaj na Okrajno sodišče v

Kopru), češ da ima tožnik tam stalno prebivališče, kar velja tudi za vse predlagane priče. Meni, da bi bil tak prenos skladen z načelom ekonomičnosti, saj zagotavlja večjo smotrnost postopka in manjše stroške.

3. Tožena stranka predlogu nasprotuje in meni, da je realno pričakovanje, da se bo pred Okrajnim sodiščem v Ajdovščini zadeva, ki se je že pričela obravnavati, končala prej, kot če bi jo obravnavalo Okrajno sodišče v Kopru.

5. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek (hitreje in z manjšimi stroški), ali če so za to drugi tehtni razlogi.

6. Tožnik v predlogu zgolj prepisuje zakonsko dikcijo in na abstraktni ravni zatrjuje smotrnost delegacije nazaj na Okrajno sodišče v Kopru. Zakonodajna možnost 105. a člena ZS je usmerjena v zagotovitev pravice do sojenja v razumnem roku, ki je ustavno varovana kategorija. Že na zakonodaji ravni je bilo torej opravljeno tehtanje med zagotovitvijo pravice do sojenja v razumnem roku na eni strani in spremembo krajevne pristojnosti sodišča po siceršnjih pravilih na drugi strani v korist prve. Zato predlog, ki ne konkretizira okoliščin, ki bi tožniku (ali predlagani priči) bistveno oteževale udeležbo v sodnem postopku izven kraja njunega prebivališča, ni utemeljen in ga je Vrhovno sodišče zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 94/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-11-07

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

dopuščena revizija - podjemna pogodba - podjemnikove obveznosti - neposredna zahteva podjemnikovih sodelavcev od naročnika - podizvajalec - pripoznava terjatve

Revizija se dopusti glede vprašanja kdaj je izpolnjen pogoj, da je terjatev pripoznana v smislu določila 631. člena OZ.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja:

Kdaj je izpolnjen pogoj, da je terjatev pripoznana v smislu določila                            631. člena OZ?

1. Sodišče prve stopnje je v delu, relevantnem za presojo predloga za dopustitev revizije, ugodilo tožbenemu zahtevku za plačilo 45.787,56 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Sodišče druge stopnje je v tem delu prvostopenjsko sodbo potrdilo.

2. Zoper sklep sodišča druge stopnje vlaga tožena stranka predlog za dopustitev revizije.

3. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo. Glede preostalih vprašanj pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, saj ne gre za pomembna pravna vprašanja.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.