TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep VIII DoR 111/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-02-26

predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga - pooblastilo za vložitev predloga - novo pooblastilo

Ker je bilo pooblastilo za vložitev predloga odvetnici dano pred vročitvijo pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje prvi toženki, ne gre za novo pooblastilo v smislu določb drugega odstavka 95. člena ZPP.

1. Tožnica uveljavlja plačilo odškodnine za škodo, ki ji je 1. 2. 2002 nastala zaradi poškodbe pri opravljanju dela vzgojiteljice. Tožbo utemeljuje z odškodninsko odgovornostjo druge toženke kot delodajalca, ki je imel v času nastanka škode svojo civilno odgovornost zavarovano pri prvi toženki.

2. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da sta prva in druga toženka nerazdelno dolžni plačati tožnici 11.944,17 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 19. 4. 2005 dalje do plačila, v presežku do vtoževanega zneska 18.958,39 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 15. 3. 2005 dalje pa je tožbeni zahtevek zavrnilo.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi druge toženke delno ugodilo in spremenilo odločitev glede pravdnih stroškov, v ostalem pa je pritožbo druge toženke in v celoti pritožbo prve toženke zavrnilo ter potrdilo nespremenjeni izpodbijani del sodbe sodišča prve stopnje. Strinjalo se je z dejanskimi ugotovitvami in pravnimi zaključki sodišča prve stopnje.

4. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je prva toženka vložila predlog za dopustitev revizije, in sicer glede pravnih vprašanj: 1. ali je sodišče kršilo določbe Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki se nanašajo na trditveno podlago tožbe in 2. ali v konkretnem primeru obstoji odškodninska odgovornost druge toženke. Zaradi narave odločitve Vrhovno sodišče navedb predloga za dopustitev revizije na povzema.

6. Postopek v zvezi s predlogom za dopustitev revizije ZPP ureja skupaj z revizijo v poglavju o izrednih pravnih sredstvih. Za vložitev izrednih pravnih sredstev mora odvetnik, ki zastopa stranko, na podlagi drugega odstavka 95. člena ZPP predložiti novo pooblastilo.

7. Sodišče druge stopnje je sodbo, zoper katero prva toženka predlaga dopustitev revizije, izdalo 16. 11. 2012, prvi toženki pa je bila ta sodba vročena 29. 11. 2012.

8. Prva toženka je skupaj s predlogom za dopustitev revizije sodišču posredovala pooblastilo odvetnici, ki je predlog vložila, na katerem je naveden datum              12. 10. 2012. Ker je bilo pooblastilo za vložitev predloga odvetnici dano pred vročitvijo pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje prvi toženki, ne gre za novo pooblastilo v smislu določb drugega odstavka 95. člena ZPP (1).

9. Glede na navedeno sodišče ugotavlja, da je predlog vložil nekdo, ki ni imel ustreznega pooblastila. Ob smiselnem upoštevanju določb drugega odstavka 374. člena ZPP je tak predlog za dopustitev revizije nedovoljen. Zato ga je sodišče v smislu prvega odstavka navedenega člena ZPP zavrglo.

Op. št. (1):    Glej sklepe VS RS v zadevah VIII DoR 100/2012 z dne 21. 11. 2012, III DoR 26/2012 z dne 19. 6. 2012 in II DoR 421/2010 z dne 23. 9. 2010.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 77/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-02-12

dopuščena revizija - pomembno pravno vprašanje - postopek oddaje javnih naročil

Revizija se dopusti glede vprašanja ali določila ZJN-1, ki ureja postopek oddaje javnih naročil, vplivajo na veljavnost pogodbe v konkretnem primeru?

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja:

Ali določila ZJN-1, ki ureja postopek oddaje javnih naročil, vplivajo na veljavnost pogodbe v konkretnem primeru?

1. Tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bilo pravnomočno razsojeno, da mora tožeči stranki plačati 75.994,82 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

3. Glede preostalih postavljenih vprašanj pa pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, saj ne gre za pomembna pravna vprašanja.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III R 5/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-03-20

spor o pristojnosti - izvršba na nepremičnine - krajevna pristojnost - dovolitev izvršbe - oprava izvršbe

Za izvršbo na nepremičnino je skladno z drugim odstavkom 166. člena ZIZ pristojno sodišče, na območju katerega je nepremičnina.

je krajevno pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

1. Okrajno sodišče v Celju se je s sklepom 0052 In 661/2012 z dne 28. 12. 2012 izreklo, da ni pristojno za opravo izvršbe glede nepremičnin, ki se vse razen ene (parc. št. ..., k.o. 1737 Tabor) nahajajo v katastrski občini Žalec, ter po pravnomočnosti sklepa zadevo odstopilo Okrajnemu sodišču v Žalcu kot krajevno pristojnemu sodišču. V obrazložitvi se je sklicevalo na drugi odstavek 166. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ).

2. Okrajno sodišče v Žalcu je sprožilo spor o pristojnosti glede nepremičnine          ID znak ..., ležeče na območju

, pri tem pa se je prav tako kot celjsko sodišče sklicevalo na drugi odstavek 166. člena ZIZ.

je krajevno pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

4. ZIZ v drugem odstavku 166. člena določa, če ležijo nepremičnine na območju različnih sodišč, je za dovolitev izvršbe krajevno pristojno tisto sodišče, na območju katerega je nepremičnina, ki je kot predmet izvršbe v predlogu za izvršbo navedena na prvem mestu, za samo izvršbo pa vsako posamezno sodišče, na območju katerega je nepremičnina.

5. S sklepom z dne 8. 12. 2012 je Okrajno sodišče v Celju na podlagi upnikovega predloga za izvršbo, izvršbo med drugim dovolilo tudi z zaznambo sklepa o izvršbi na nepremičnino parc. št. ..., k.o. 1737 – Tabor. Skladno z določbo drugega odstavka 166. člena ZIZ je za samo izvršbo na nepremičnino pristojno sodišče, na območju katerega je nepremičnina. Ker se nepremičnina

nahaja na območju Okrajnega sodišča v Ljubljani, je za izvršbo na to nepremičnino pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

6. Na podlagi drugega odstavka 25. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s 15. členom ZIZ je Vrhovno sodišče zato sklenilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 86/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-02-12

OBLIGACIJSKO PRAVO - JAVNA NAROČILA - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - neveljavnost pogodbe - pogodba o oddaji javnega naročila - oblika pogodbe - prizadetost javnega interesa - konvalidacija - načelo realizacije

Revizija se dopusti glede vprašanj, ali je mogoče odreči konvalidacijo neoblične pogodbe zaradi varstva javnega interesa in ali mora sodišče na prizadetost javnega interesa paziti po uradni dolžnosti brez ustreznih sklicevanj strank na to okoliščino.

Revizija se dopusti glede vprašanj, ali je mogoče odreči konvalidacijo neoblične pogodbe zaradi varstva javnega interesa in ali mora sodišče na prizadetost javnega interesa paziti po uradni dolžnosti brez ustreznih sklicevanj strank na to okoliščino.

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da ostane sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 7957/2009 z dne 30. 1. 2009 v veljavi v 1. in 3. točki izreka. Toženi stranki je naložilo plačilo pravdnih stroškov tožeče stranke.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke ugodilo in izpodbijano sodbo spremenilo tako, da je v prvem in tretjem odstavku izreka sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 7957/2009 z dne 30. 1. 2009 razveljavilo in tožbeni zahtevek zavrnilo. Posledično je tožeči stranki naložilo plačilo pravdnih in pritožbenih stroškov tožene stranke.

3. Predlagateljica (tožena stranka) utemeljuje svoj predlog za dopustitev revizije z dvema vprašanjema

4. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede pravnih vprašanj, opredeljenih v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v obsegu, začrtanim z navedenima vprašanjema, dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III R 2/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-03-20

spor o pristojnosti - krajevna pristojnost - subjektivni kriterij - gospodarska zbornica - gospodarski spor

V obravnavni zadevi ne gre za gospodarski spor, saj tožeča stranka kot zbornica ni oseba iz 1. točke prvega odstavka 481. člena ZPP.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Žalcu.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani (Centralni oddelek za verodostojno listino) je s sklepom VL 126003/2012 z dne 5. 11. 2012 razveljavilo sklep o izvršbi 3. 9. 2012 v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba, in sklenilo, da bo sodišče o zahtevku in stroških odločalo v pravdnem postopku pred Okrožnim sodiščem v Celju.

2. Okrožno sodišče v Celju je sprožilo spor o pristojnosti (prvi odstavek 24. člena in drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku – v nadaljevanju ZPP). Meni, da je za odločanje v tem sporu podana stvarna in krajevna pristojnost Okrajnega sodišča v Celju.

3. Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Žalcu.

4. V obravnavni zadevi ne gre za gospodarski spor, saj tožeča stranka kot zbornica ni oseba iz 1. točke prvega odstavka 481. člena ZPP. Med izrecno naštetimi pravnimi osebami (gospodarska družba, zavod, zadruga, država, samoupravna lokalna skupnost) ni zbornice. Prav tako ne gre za gospodarski spor na podlagi 482., 483. ali 484. člena ZPP.

5. Pristojnost okrožnega sodišča v konkretni zadevi tudi ni utemeljena s katerim drugim kriterijem iz drugega odstavka 32. člena ZPP, kakor tudi ne z vrednostjo spornega predmeta, ki ne presega 20.000 EUR. Za določitev stvarne pristojnosti se zato uporabi splošno pravilo prvega odstavka 30. člena ZPP, po katerem je za sojenje pristojno okrajno sodišče. Upoštevaje krajevno pristojnost (48. člen ZPP v zvezi s prvim odstavkom 47. člena ZPP) je to Okrajno sodišče v Žalcu. Tožena stranka ima sedež namreč na območju katastrske občine Levec, ki je v skladu s     65. točko 8. člena Zakona o postopku za ustanovitev, združitev oziroma spremembo območja občine ter o območjih občin (Ur. l. SRS, št. 28/1980) spadala v območje občine Ž. oziroma v območje sodnega okraja Ž. in s tem v območje Okrajnega sodišča v Žalcu (114. člen Zakona o sodiščih – ZS pred novelo ZS-H v zvezi s prvim odstavkom 24. člena novele ZS-H).(1)

Op. št. (1):    Primerjaj na primer sklep VS RS III R 28/2010 z dne 13. 7. 2010.

ZPP člen 24, 24/1, 25, 25/2, 30, 30/1, 32, 32/2, 47, 47/1,

Zakon o postopku za ustanovitev, združitev oziroma spremembo

območja občine ter o območjih občin člen 8, 8-65.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 38/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-03-21

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - bivališče strank v postopku - bivališče skrbnika stranke v postopku - starost in zdravstveno stanje stranke v postopku

Razlog smotrnosti je podan, saj obe stranki in tožnikova skrbnica živijo na območju Okrajnega sodišča v Trbovljah, tožnici pa zaradi starosti in zdravstvenih težav predstavlja pot v bolj oddaljeno sodišče v Ljubljani veliko breme.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Trbovljah.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani je vložilo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča v tej pravdni zadevi. Navaja, da je toženka po odgovoru na tožbo vložila „prošnjo za premestitev sojenja na Okrajno sodišče v Trbovljah“, v kateri je navedla, da bo letos dopolnila 79 let in ima številne zdravstvene težave, zaradi česar bi ji bilo prisostvovanje sojenju sodišču v Trbovljah manjše breme kot v Ljubljani. Sodišče prve stopnje je njen ugovor krajevne pristojnosti zavrnilo, ker ni bil vložen najkasneje v odgovoru na tožbo, vendar pa sodi, da bi bilo smotrno, da se postopek opravi pred Okrajnim sodiščem v Trbovljah, saj tudi obe pravdni stranki in tožnikova skrbnica živijo v Zagorju ob Savi.

3. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Primarni razlog za prenos pristojnosti je torej smotrnost in Vrhovno sodišče  sodi, da je ta razlog v obravnavani zadevi podan. Obe stranki in tožnikova skrbnica živijo na območju Okrajnega sodišča v Trbovljah, tožnici pa zaradi starosti in zdravstvenih težav predstavlja pot v bolj oddaljeno sodišče v Ljubljani veliko breme. Glede na to je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za stvarno pristojno za sojenje v tej pravdni zadevi določilo Okrajno sodišče v Trbovljah, ki je krajevno najbližje prebivališču pravdnih strank.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 11/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-04-02

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa 367.a člen ZPP, je Vrhovno sodišče predlog tožene stranke zavrnilo.

1. Sodišče prve stopnje je na podlagi izbrisne tožbe razsodilo, da je vknjižba lastninske pravice pri treh spornih nepremičninah na ime tožene stranke neveljavna ter da se pri spornih nepremičninah vzpostavi prejšnje zemljiškoknjižno stanje tako, da se pri 24/200-tinah, ki so vknjižene na ime tožene stranke, vknjiži lastninska pravica za tožečo stranko. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje.

2. Tožena stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa 367.a člen Zakona o pravdnem postopku (ZPP), je Vrhovno sodišče predlog tožene stranke za dopustitev revizije zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009

Sklep II DoR 185/2009, enako tudi II DoR 234/2009, II DoR 269/2009, II DoR 4/2010
Sklep III DoR 7/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-04-02

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa 367.a člen ZPP, je Vrhovno sodišče predlog tožeče stranke zavrnilo.

1. Tožeča stranka je vtoževala neporavnan del kupnine (20.000 EUR z zamudnimi obrestmi) za dobavo UV naprave za čiščenje vode, medtem ko je tožena stranka z nasprotno tožbo zahtevala vračilo že plačanega dela kupnine toženi stranki oziroma vračilo dobavljene naprave tožeči stranki zaradi razdrtja prodajne pogodbe po samem zakonu. Sodišče prve stopnje je v drugem sojenju tožbeni zahtevek tožeče stranke zavrnilo, medtem ko je tožbenemu zahtevku tožene stranke po nasprotni tožbi ugodilo. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Tožeča stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa 367.a člen Zakona o pravdnem postopku (ZPP), je Vrhovno sodišče predlog tožeče stranke za dopustitev revizije zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009

Sklep II DoR 185/2009, enako tudi II DoR 234/2009, II DoR 269/2009, II DoR 4/2010
Sklep I R 4/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-01-17

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - zapuščinski postopek - krog dedičev v dveh zapuščinskih postopkih - uslužbenka pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Smotrno je, da zapuščinski postopek po pokojnem vodi sodišče, ki vodi že postopek po njegovem edinem dediču, saj je krog dedičev isti.

Zaradi dejstva, da je ena od dedinj pokojnega zaposlena pri pristojnem sodišču, ki ima kot del sodnega osebja pogoste stike s sodniki, je lahko prizadeta objektivna nepristranskost sodišča in je zato tehten trazlog za delegacijo pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Postojni.

1. Okrajno sodišče v Sežani vodi zapuščinski postopek po pokojnem A. A., predmet dedovanja pa je vrnjeno premoženje Agrarne skupnosti ... V predlogu za delegacijo pristojnosti sodišče navaja, da je zapustnikov dedič sin A. B. prav tako že pokojni. Po njem je tekel postopek pred Okrajnim sodiščem v Sežani, vendar je bila na predlog enega od dedičev po sklepu Vrhovnega sodišča pristojnost prenesena na Okrajno sodišče v Postojni, ker je dedinja C. C. zaposlena pri Okrajnem sodišču v Sežani. Na naroku, opravljenem v tej zadevi, je bil smiselno podan enak predlog, zato sodišče predlaga, da se tudi v tej zadevi za pristojno določi Okrajno sodišče v Postojni.

3. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Primarni razlog za prenos pristojnosti je torej smotrnost, pomembnost instituta delegacije pa se kaže tudi v zagotavljanju ustavne pravice do nepristranskega sojenja, saj pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ zajema različne okoliščine, tudi takšne, ki vzbujajo dvom v objektivno nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije. Vrhovno sodišče v obravnavani zadevi ocenjuje, da sta podana oba razloga: na eni strani je smotrno, da zapuščinski postopek po pokojnem A. A. vodi sodišče, ki vodi že postopek po njegovem edinem dediču, saj je krog dedičev isti; na drugi strani pa bi bila glede na dejstvo, da je ena od dedinj pokojnega zaposlena pri pristojnem sodišču, ki ima kot del sodnega osebja pogoste stike s sodniki, lahko prizadeta objektivna nepristranskost sodišča.

4. Vrhovno sodišče torej sodi, da opisane okoliščine utemeljujejo prenos krajevne pristojnosti, zato je za odločanje v zadevi določilo Okrajno sodišče v Postojni.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 25/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-02-28

delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - odvetnik kot stranka v postopku - določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišča

Dejstva, da je tožnik odvetnik na območju krajevno in stvarno pristojnega sodišča, ni mogoče subsumirati pod pojem drugega tehtnega razloga.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Slovenskih Konjicah je v teku pravdni postopek zaradi vznemirjanja lastninske pravice. Prva tožena stranka je v odgovoru na tožbo z dne 31. 1. 2013 predlagala prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče zunaj območja Višjega sodišča v Celju, ker je po njenem mnenju verjetno, da ima tožnik, ki je odvetnik v A. A., precejšen vpliv na krajevno in stvarno pristojno sodišče.

3. Določilo 23. člena Ustave Republike Slovenije predvideva pravico do sodnega varstva, iz katere izhaja tudi zahteva, da sodišče pri postopanju v konkretni zadevi ustvari oziroma ohrani videz nepristranskosti. Po stališču Evropskega sodišča za človekove pravice sta za obstoj nepristranskosti sojenja odločilna tako subjektivni kriterij, pri katerem gre za ugotavljanje osebnega prepričanja sodnika, ki odloča v konkretni zadevi, kot tudi objektivni kriterij, kjer gre za presojo, ali je sodnik v postopku zagotavljal uresničevanje procesnih jamstev tako, da je izključen vsak upravičen dvom v njegovo nepristranskost. Pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja torej ni pomembno zgolj to, da je nepristransko sojenje dejansko zagotovljeno, temveč se mora odražati tudi navzven. Gre za tako imenovani videz nepristranskosti sojenja. V nasprotnem primeru sta lahko ogrožena tako zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

4. Pomemben procesni institut, s katerim se zagotavlja ustavna pravica do nepristranskega sojenja, je delegacija pristojnosti (67. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Glavni namen prenosa krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče je sicer v skladu s temeljnim načelom ekonomičnosti zagotoviti večjo smotrnost postopka. Pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ pa zajema različne druge okoliščine, ki niso v neposredni zvezi s samim sporom, ampak lahko nanj vplivajo od zunaj in zadevajo celotno sodišče. Tehten razlog v pomenu 67. člena ZPP bi lahko bile okoliščine, ki vzbujajo objektivno upravičen strah pred pristranskostjo sodišča, vendar pa prva toženka takšnih ravnanj ne zatrjuje. Dejstva, da je tožnik odvetnik na območju krajevno in stvarno pristojnega sodišča, ni mogoče subsumirati pod pojem „drugega tehtnega razloga“. Objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije, v konkretnem primeru po razumnih merilih ne more biti prizadeta, če bo v zadevi odločalo Okrajno sodišče v Slovenskih Konjicah.

5. Ker uveljavljane okoliščine ne utemeljujejo prenosa krajevne pristojnosti, je bilo treba predlog zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.