Sklep VIII DoR 33/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-06-10

dr. Aleksej Cvetko (preds.), mag. Ivan Robnik (poroč.), Miran Blaha

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - odpravnina - odpoved pogodbe o zaposlitvi - razlog nesposobnosti - ustavna odločba

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja, ali imajo delavci, ki jim je bila pogodba o zaposlitvi redno odpovedana iz razloga nesposobnosti in jim je bila izplačana odpravnina pred 31. 7. 2010 (pred uveljavitvijo odločbe Ustavnega sodišča RS U-I-214/09, Up-2988/08 z dne 8. 7. 2010) pravico do plačila odpravnine brez obračuna in odvoda prispevkov za socialno varnost.

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja, ali imajo delavci, ki jim je bila pogodba o zaposlitvi redno odpovedana iz razloga nesposobnosti in jim je bila izplačana odpravnina pred 31. 7. 2010 (pred uveljavitvijo odločbe Ustavnega sodišča RS U-I-214/09, Up-2988/08 z dne 8. 7. 2010) pravico do plačila odpravnine brez obračuna in odvoda prispevkov za socialno varnost.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožničin tožbeni zahtevek iz tožbe, vložene 4. 7. 2012, za plačilo 1.601,87 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od 30. 11. 2009 dalje do plačila, kolikor so znašali prispevki za socialno varnost, ki jih je tožena stranka za tožnico obračunala in odvedla na ustrezen račun pri izplačilu njene odpravnine v zvezi z redno odpovedjo pogodbe o zaposlitvi iz razloga nesposobnosti z dne 28. 9. 2009. Štelo je, da je s takim obračunom in odvodom prispevkov ter izplačilom preostalega zneska odpravnine tožnici medsebojno razmerje med strankama glede pravice in obveznosti plačilu odpravnine ob prenehanju tožničine zaposlitve že v letu 2009 v celoti prenehalo z izpolnitvijo obveznosti tožene stranke v skladu s takrat veljavno zakonsko ureditvijo, tako da kasnejša odločba Ustavnega sodišča RS U-I-214/2010, Up-2988/08 z dne 8. 7. 2010, s katero je bilo ugotovljeno neskladje tretjega odstavka 3. člena Zakona o prispevkih za socialno varnost (ZPSV - Ur. l. RS, št. 5/96 - 97/01) z Ustavo RS in odločeno, da se do odprave ugotovljenega neskladja od odpravnin, izplačanih zaradi odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz razloga nesposobnosti, ne plačujejo prispevki za socialno varnost, na navedeno plačilo odpravnine ne more vplivati.

2. Sodišče druge stopnje je tožničini pritožbi ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je toženi stranki naložilo plačilo v tožbenem zahtevku navedenega zneska z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Štelo je, da o spornem plačilu odpravnine do uveljavitve navedene odločbe ustavnega sodišča z 31. 7. 2010 še ni bilo pravnomočno odločeno in je zato navedeno ustavno odločbo o neplačevanju prispevkov za socialno varnost potrebno upoštevati tudi v zvezi s tožničinim tožbenim zahtevkom. Pri tem se je sklicevalo na več predhodnih sodb, v katerih je pritožbeno sodišče zavzelo enako stališče.

3. Tožena stranka predlaga, da se zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje dopusti revizija glede pravnih vprašanj:

- ali imajo delavci, ki jim je bilo delovno razmerje odpovedano iz razloga nesposobnosti in jim je bila izplačana odpravnina pred 31. 7. 2010, pravico do plačila odpravnine brez obračuna in odvoda prispevkov za socialno varnost?

- ali imajo delavci, ki jim je bila odpravnina izplačana že pred izdajo navedene ustavne odločbe, pravico zahtevati plačilo odvedenega prispevka od delodajalca v individualnem delovnem sporu, oziroma ali gre v tem primeru za vrnitev odvedenega prispevka po odločbah Zakona o davčnem postopku, o katerem se odloča v upravno davčnem postopku in je zanj pasivno legitimiran pristojni državni organ?

- ali delavcem, ki jim je bila odpravnina izplačana še pred izdajo navedene ustavne odločbe in jim je bila v sodnem postopku naknadno priznana še razlika med bruto in neto odpravnino, pripadajo tudi zakonske zamudne obresti oziroma ali jim pripadajo zamudne obresti od dneva, ko je delovno razmerje prenehalo in po obrestmi meri, ki velja za zakonske zamudne obresti?

Navaja, da doslej Vrhovno sodišče o teh vprašanjih glede plačila odpravnine v zvezi z odpovedjo iz razloga nesposobnosti po vsebini še ni odločalo, saj so bile revizije, vložene v zadevah, na katere se sklicuje sodišče druge stopnje, kot nedovoljene zavržene, iz sodbe Vrhovnega sodišča v zadevi VIII Ips 2/2011 z dne 21. 2. 2011 pa izhajajo drugačna stališča glede retroaktivne veljavnosti odločb ustavnega sodišča. Tudi sicer gre za pomembna pravna vprašanja za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava in razvoj prava preko sodne prakse, saj imajo lahko odgovori nanje velike denarne posledice tako za delodajalce, kot tudi za državni proračun in sklade socialnega zavarovanja.

4. Predlog glede prvo oblikovanega vprašanja je utemeljen.

5. Po presoji sodišča so podani razlogi za dopustitev revizije v smislu določb 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Zato je sodišče glede vprašanja, kot je opredeljeno v izreku, revizijo dopustilo. Drugo vprašanje se ne nanaša na odločitev o tožbenem zahtevku v tej zadevi, odgovor na tretje vprašanje pa bo razviden iz odgovora na vprašanje, glede katerega je revizija dopuščena.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.