TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep II DoR 405/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-02-21

ODŠKODNINSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO - DEDNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - uporaba vozila, ki sodi v dediščino, brez soglasja sodediča

Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani.

1. Sodišče prve stopnje je tožencema naložilo, da morata tožniku nerazdelno plačati 10.000,00 EUR z obrestmi. V presežku (glede obresti) je zahtevek tožnika zavrnilo. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi druge toženke ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je v delu, ki se nanaša na drugo toženko, tožbeni zahtevek (v celoti) zavrnilo. Spremenilo je tudi odločitev o prvostopenjskih stroških. Odločilo je, da mora tožnik povrniti drugi toženki njene pritožbene stroške.

3. Tožnik v predlogu za dopustitev revizije navaja, da je odločitev sodišča druge stopnje v nasprotju s sodno prakso (ob tem se sklicuje na zadeve II Ips 405/1999, II Ips 357/2003, II Ips 881/2008 in VSL II Cp 4543/2008) ter teorijo. Pritožbenemu sodišču očita, da ni uporabilo določbe prvega odstavka 145. člena Zakona o dedovanju, ki določa, da do delitve dediči upravljajo in razpolagajo z dediščino skupno. Poudarja, da drugi toženki nikoli ni dal soglasja za razpolaganje s spornim osebnim avtomobilom. Druga toženka je s tem, ko je brez njegovega soglasja osebni avtomobil izročila prvemu tožencu (ta pa ji ga ni vrnil), ravnala protipravno in ključno prispevala k temu, da tožnik (kot sodedič) ni prejel „podedovanega“ avtomobila. Zatrjuje tudi kršitev iz 14. in 15. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče tožnikov predlog zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009

Sklep II DoR 185/2009, enako tudi II DoR 234/2009, II DoR 269/2009, II DoR 4/2010
Sklep II DoR 474/2012, enako tudi II DoR 93/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-02-21

predlog za dopustitev revizije - nepopoln predlog - preživljanje otroka - višina preživnine - vrednost spornega predmeta - ponavljajoče se bodoče terjatve - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Tožnik v predlogu ni navedel, kolikšen del odločitve o preživnini izpodbija, oziroma koliko preživnine je v spornem obdobju pripravljen plačevati za mladoletno tožnico. Zaradi tega je onemogočen preizkus, ali je izpolnjen pogoj za dovoljenost revizije in s tem tudi za dovoljenost predloga za dopustitev revizije.

Tožena stranka sama krije svoje stroške tega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je toženec oče mladoletne tožnice. Odločilo je, da je toženec tožnici dolžan plačati preživnino za čas od 27. 9. 2010 do vključno junija 2011 v znesku 145 EUR, za julij 2011 155 EUR, za avgust 2011 155 EUR, za čas od septembra 2011 do vključno februarja 2012 380 EUR in za čas od marca 2012 dalje 370 EUR. Zoper odločitev sodišča prve stopnje se je toženec pritožil, sodišče druge stopnje pa je njegovo pritožbo zavrnilo in je sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

2. Zoper odločitev sodišča druge stopnje toženec predlaga dopustitev revizije. Zatrjuje, da sta sodišči prve in druge stopnje pri odločitvi o porazdelitvi preživninskega bremena med starša odstopili od uveljavljene sodne prakse ter prilaga pet odločb Vrhovnega in višjih sodišč.

4. Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v 367. členu določa, da je revizija dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 40.000 EUR, če pa revizija po tej določbi ni dovoljena, je dovoljena le, če jo v skladu s 367.a členom ZPP dopusti sodišče (dopuščena revizija). Če zakon določa, da revizije ni, ali če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe ne presega 2.000 EUR, sodišče revizije ne more dopustiti. Za ugotavljanje vrednosti izpodbijanega dela zahtevka veljajo pravila iz členov od 39. do 45. ZPP. V obravnavanem primeru je treba uporabiti 40. člen ZPP, ki določa, da če se zahtevek nanaša na bodoče dajatve, ki se ponavljajo, se vzame kot vrednost spornega predmeta seštevek dajatev, toda največ znesek, ki ustreza seštevku dajatev za dobo pet let.

5. Da bi sodišče ugotovilo, ali je predlog za dopustitev revizije sploh dovoljen, mora tožnik v predlogu jasno navesti vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe. Tožnik pa v predlogu ni navedel, kolikšen del odločitve o preživnini izpodbija, oziroma koliko preživnine je v spornem obdobju pripravljen plačevati za mladoletno tožnico. Zaradi tega je onemogočen preizkus, ali je izpolnjen pogoj za dovoljenost revizije in s tem tudi za dovoljenost predloga za dopustitev revizije. Vrhovno sodišče je zato na podlagi 377. člena ZPP toženčev predlog zavrglo kot nepopoln.

6. Odločitev, da toženec sam krije svoje stroške tega postopka temelji na prvem odstavku 165. člena ZPP in prvem odstavku 154. člena ZPP

Opr. št: II DoR 93/2014, ECLI:SI:VSRS:2014:II.DOR.93.2014

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 411/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-02-21

STVARNO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - priposestvovanje - dobrovernost - načelo zaupanja v zemljiško knjigo - publicitetno načelo - pridobitev lastninske pravice - izvenknjižno priposestvovanje

Revizija se dopusti glede pravilnosti stališča sodišča druge stopnje, da pogoji za priposestvovanje niso podani, ker je pravni prednik tožnikov vedel, da je lastninska pravica na nepremičnini v zemljiški knjigi vknjižena v korist toženčevega pravnega prednika, ob upoštevanju okoliščine, da je bilo med prednikoma dogovorjeno, da je vknjižena lastninska pravica v korist toženčevega prednika, nepremičnina pa dejansko postane last tožničinega prednika.

Revizija se dopusti glede pravilnosti stališča sodišča druge stopnje, da pogoji za priposestvovanje niso podani, ker je pravni prednik tožnikov vedel, da je lastninska pravica na nepremičnini v zemljiški knjigi vknjižena v korist toženčevega pravnega prednika, ob upoštevanju okoliščine, da je bilo med prednikoma dogovorjeno, da je vknjižena lastninska pravica v korist toženčevega prednika, nepremičnina pa dejansko postane last tožničinega prednika.

1. Sodišče druge stopnje je ugodilo toženčevi pritožbi in spremenilo izpodbijano sodbo tako, da je tožbeni zahtevek (ugotovitev lastninske pravice) zavrnilo. Presodilo je, da je tožničin pravni prednik ves čas vedel, da je lastninska pravica na nepremičnini v zemljiški knjigi vknjižena v korist K., s tem da je ob sklepanju dogovora leta 1967 celo hotel, da se lastninska pravica vpiše v njihovo korist. Zaključilo je, da bi tožnica imela kvečjemu zahtevek za sklenitev posla, s katerim bi toženec  lastninsko pravico prenesel nanjo. Posest tožničinega prednika ni bila dobroverna.

2. Zoper to sodbo je tožeča stranka vložila predlog za dopustitev revizije. Ne strinja se s stališčem, da posest ni bila dobroverna. Trdi, da izrecne prakse Vrhovnega sodišča o tem vprašanju ni.

4. Ker so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 45/08, v nadaljevanju ZPP) podani glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, je Vrhovno sodišče revizijo v tem obsegu dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 475/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-02-21

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - povrnitev premoženjske škode - renta - sukcesivno nastajajoča bodoča škoda - ponavljajoči se škodni dogodki - zastaranje - odstop od sodne prakse - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Ni izkazan odstop od sodne prakse, zato ni pogojev za dopustitev revizije.

1. Sodišče prve stopnje je zaradi zastaranja zavrnilo tožnikov tožbeni zahtevek za plačilo mesečne rente v znesku 104,37 EUR od 13. 9. 1994 dalje in za v bodoče. Tožnik je uveljavljal plačilo rente zaradi izgube na zaslužku zaradi delne nezmožnosti za delo kot posledice nepravilnega operativnega posega pri toženi stranki. Za škodo in povzročitelja je zvedel 2. 2. 1996, potem ko je bil razvrščen na delovno mesto kot invalid III. kategorije z novo določeno plačo in mu je najkasneje takrat začela nastajati škoda zaradi izgube zaslužka, glede katere je bilo ob normalnem teku stvari gotovo, da bo nastajala tudi v bodoče. Tožbo za plačilo pretekle in bodoče rente je vložil 5. 4. 2000, po izteku zastaralnega roka.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo prvostopenjsko sodbo.

3. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem uveljavlja zmotno uporabo materialnega prava in zatrjuje odstop od sodne prakse Vrhovnega sodišča, to je odločbe II Ips 68/2011. Tožnik se ne strinja s pravilnostjo zaključka, da naj bi zamudil triletni rok za uveljavljanje prvega zahtevka sukcesivno nastajajoče bodoče škode, zaradi česar naj bi mu zastarala tudi vsa škoda, ki mu je nastajala v bodoče. Premoženjska škoda je posledica tožnikove nepremoženjske škode, ki še zmeraj obstoji. Še danes in v bodoče bo nepremoženjska škoda pri tožniku obstajala, kar je vzrok in direktna posledica za nastalo premoženjsko škodo.

5. Tožnik neutemeljeno zatrjuje odstop od sodne prakse Vrhovnega sodišča. Zadeva II Ips 68/2011 je drugačna od tožnikove: v zadevi II Ips 68/2011 ne gre za sukcesivno nastajajočo bodočo škodo, temveč za škodo, nastalo zaradi stalno nastajajočih novih imisij kot vzrokov za škodo, torej zaradi stalnih protipravnih škodljivih dejstev (škodnih dogodkov). V obravnavani zadevi pa gre za bodočo sukcesivno nastajajočo premoženjsko škodo, ki izvira iz enkratnega protipravnega škodljivega dejstva (škodnega dogodka), to je nepravilnega zdravniškega posega. Napačno je namreč v predlogu izraženo stališče, da je nepremoženjska škoda vzrok za premoženjsko škodo.

6. Ker torej niso podani pogoji iz 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) je Vrhovno sodišče tožnikov predlog na podlagi drugega odstavka 367. c člena ZPP zavrnilo.

ZPP člen 367, 367a, 367a/1, 367a/1-1, 367c, 367c/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 109/2010, enako tudi II DoR 68/2010, II DoR 347/2010, II DoR 112/2010, II DoR 17/2010, II DoR 129/2009
Sklep II DoR 473/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-03-14

predlog za dopustitev revizije - vrnitev v prejšnje stanje - - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za vrnitev v prejšnje stanje ni odločba, zoper katero zakon predvideva možnost vložitve revizije, zato je tudi ni mogoče dopustiti.

1. Tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sklep Vrhovnega sodišča         II DoR 171/2012 z dne 8. 11. 2012, s katerim je bil zavržen njen predlog za vrnitev v prejšnje stanje zaradi zamude roka za vložitev predloga za dopustitev revizije.

3. Revizijo kot izredno pravno sredstvo lahko stranke pod pogoji, določenimi v zakonu, vložijo zoper pravnomočno sodbo, izdano na drugi stopnji (prvi odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP), in zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan (prvi odstavek 384. člena ZPP). Samo zoper te odločbe je revizijo (spet pod pogoji, določenimi v zakonu) tudi mogoče dopustiti. Tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sklep Vrhovnega sodišča, s katerim je zavrglo njen predlog za vrnitev v prejšnje stanje. To pa ni odločba, zoper katero zakon predvideva možnost vložitve revizije, zato je tudi ni mogoče dopustiti, kar je narekovalo zavrženje tožničinega predloga.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 417/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-03-14

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - neupravičena pridobitev - pravila vračanja - uporaba tuje stvari v svojo korist - kategorizacija nepremičnine za javno dobro -

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je občina, ki brez predhodnega sporazuma z lastnikom nepremičnine ali izvedenega postopka razlastitve zgradi cesto in jo kategorizira kot javno dobro za občinsko lokalno cesto, dolžna lastniku nepremičnine, po kateri poteka javna cesta, na njegovo zahtevo nadomestiti korist po 198. členu OZ.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je občina, ki brez predhodnega sporazuma z lastnikom nepremičnine ali izvedenega postopka razlastitve zgradi cesto in jo kategorizira kot javno dobro za občinsko lokalno cesto, dolžna lastniku nepremičnine, po kateri poteka javna cesta, na njegovo zahtevo nadomestiti korist po 198. členu Obligacijskega zakonika?

1. Tožnik vlaga predloga za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje v delu, s katero je bila zavrnjena njegova pritožba in potrjena sodba sodišča prve stopnje glede zahtevka za plačilo uporabnine 9.576,00 EUR ter nadaljnjega plačevanja mesečne uporabnine v višini 159,60 EUR. Navaja, da je lastnik parcele 170/1 k.o. ..., po kateri poteka del trase občinske ceste. Gre za poseg v njegovo lastninsko pravico, ki je protipraven in neustaven. Občina je cesto kategorizirala, zato je postala javno dobro, ki je v splošni rabi. Ne strinja se s stališčem sodišča druge stopnje, da bi lahko zahteval plačilo zaradi nemožnosti uporabe le kot odškodninski zahtevek in ne kot zahtevek iz naslova neupravičene obogatitve. Ker sodne prakse Vrhovnega sodišča še ni, predlaga, da se revizija dopusti glede vprašanja, ali je občina, ki brez predhodnega postopanja po Zakonu o urejanju prostora zgradi javno cesto (javno dobro) na nepremičnini v zasebni lasti, lahko neupravičeno obogatena in s tem pasivno stvarno legitimirana oziroma zavezana za plačilo uporabnine zaradi uporabe tuje stvari v svojo korist (v smislu 198. člena Obligacijskega zakonika) oziroma vprašanja, ali občina, ki na tuji nepremičnini v zasebni lasti zgradi cesto in s tem neupravičeno in protipravno uporablja tujo nepremičnino, z naknadno kategorizacijo ceste kot „občinske lokalne ceste“, ki je sicer javno dobro, lahko postane prosta vsakršne obveznosti plačila uporabnine zgolj zaradi tega, ker je kategorizirana občinska lokalna cesta kot javno dobro namenjena splošni in enakopravni rabi vsakogar.

2. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so podani, zato je Vrhovno sodišče dopustilo revizijo glede vprašanja, kot ga je (pre)oblikovalo v izreku sklepa.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 374/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-02-14

ZAVAROVALNO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - obvezno zavarovanje - nepremičninsko posredovanje - oškodovanec - direktna tožba - pogodbena izključitev obveznosti zavarovalnice - ravnanje zavarovanca - naklep - velika malomarnost

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja upoštevanja pogodbene izključitve obveznosti zavarovalnice pri obveznem zavarovanju po 6. členu ZNPosr, če je zavarovanec škodo povzročil naklepno oziroma iz velike malomarnosti, v razmerju do oškodovanca, ki je vložil direktno tožbo po 965. členu OZ.

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja upoštevanja pogodbene izključitve obveznosti zavarovalnice pri obveznem zavarovanju po 6. členu Zakona o nepremičninskem posredovanju (v nadaljevanju ZNPosr), če je zavarovanec škodo povzročil naklepno oziroma iz velike malomarnosti, v razmerju do oškodovanca, ki je vložil direktno tožbo po 965. členu Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ).

1. Tožnik je vtoževal odškodnino oziroma zavarovalnino zaradi nestrokovnega nepremičninskega posredovanja prve toženke, ki je zavarovanka druge toženke. Prvostopenjsko sodišče je toženki zavezalo k nerazdelnemu plačilu 8.401,51 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 19. 8. 2009 dalje, prvo toženko pa še k plačilu 933,50 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 15. 7. 2009 dalje, in zavrnilo presežni tožbeni zahtevek. Med drugim je presodilo, da zavarovalnica pri obveznem zavarovanju odgovornosti po 6. členu ZNPosr zoper oškodovanca ne more pogodbeno izključiti kritja škode, ki jo je njen zavarovanec povzročil naklepno oziroma iz velike malomarnosti.

2. Pritožbeno sodišče je pritožbo druge toženke zavrnilo in potrdilo sodbo prvostopenjskega sodišča.

3. Druga toženka je zoper sodbo pritožbenega sodišča vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem nasprotuje omenjeni presoji nižjih sodišč in meni, da gre za pomembna pravna vprašanja, glede katerih ne obstoji praksa Vrhovnega sodišča. ZNPosr ne vsebuje tako konkretnih določb kot Zakon o obveznih zavarovanjih v prometu in je zato za presojo razmerja med zavarovalnico in oškodovancem, ki vlaga tožbo po 965. členu OZ, treba uporabiti tudi določila zavarovalne pogodbe.

4. Revizijsko sodišče je ocenilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz                         prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) podani glede pravnega vprašanja, oblikovanega v izreku sklepa, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367. a člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 489/2012, enako tudi II DoR 31/2013, II DoR 403/2012, II DoR 19/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-01-17

opravljen pravniški državni izpit - predlog, ki ga vloži stranka sama - predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije - laični predlog

Ker je predlagatelj sam vložil predlog za dopustitev revizije in ni priložil dokaza o opravljenem pravniškem državnem izpitu, se ta zavrže.

1. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je zavrnilo njegovo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje, da se zavrne tožbeni zahtevek, s katerim je od toženke zahteval plačilo odškodnine 6.800,00 EUR.

3. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima stranka oziroma njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz, da ima stranka opravljen pravniški državni izpit, sodišče vlogo zavrže (367.č člen ZPP). Ker je v obravnavanem primeru predlagatelj sam vložil predlog za dopustitev revizije in predlogu ni priložil dokaza o opravljenem pravniškem državnem izpitu, je Vrhovno sodišče njegov predlog na podlagi citiranih zakonskih določil zavrglo.

Opr. št: II DoR 31/2013, ECLI:SI:VSRS:2013:II.DOR.31.2013

Opr. št: II DoR 403/2012, ECLI:SI:VSRS:2012:II.DOR.403.2012

Opr. št: II DoR 19/2014, ECLI:SI:VSRS:2014:II.DOR.19.2014

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 92/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 35/2012

VSRS Sklep X DoR 93/2019-4, enako tudi VSRS Sklep X DoR 69/2020
VSRS sklep II Ips 74/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-07-04

Anton Frantar (preds.), dr. Mateja Končina Peternel (poroč.), Karmen Iglič Stroligo, Aljoša Rupel, Janez Vlaj

dovoljenost revizije - dopuščena revizija - priloge - nepopolna vloga - predlog za dopustitve revizije - zavrženje revizije

Ker tožena stranka reviziji ni priložila predloga za dopustitev revizije, v postopku z revizijo pa se ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev, je revizijsko sodišče revizijo zavrglo na podlagi 377. člena ZPP.

Tožena stranka sama krije svoje stroške revizijskega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožeče stranke, s katerim je ta od sodišča zahtevala, naj ugotovi, da je lastnica nepremičnine parc. št. 1615 k. o. ..., ki v naravi predstavlja industrijski tir do plinskega skladišča, v katerem so državne rezerve plina. Sodišče druge stopnje pa je pritožbi tožeče stranke ugodilo in je sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbenemu zahtevku ugodilo. Zoper odločitev sodišča druge stopnje je tožena stranka predlagala dopustitev revizije in Vrhovno sodišče je revizijo dopustilo s sklepom II DoR 337/2011 z dne 3. 11. 2011 glede vprašanja: Ali je mogoče pridobiti lastninsko pravico na podlagi 3. člena Zakona o lastninjenju nepremičnin v družbeni lasti kljub izkazu večje verjetnosti lastninjenja že na podlagi prvega odstavka 6. člena Zakona o zaključku lastninjenja in privatizacij oseb v lasti Slovenske razvojne družbe?

2. Odvetnik tožene stranke je petnajstdnevni rok za vložitev revizije (prvi odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP) zamudil, zato je 9. 12. 2011 vložil predlog za vrnitev v prejšnje stanje, kateremu je sodišče prve stopnje ugodilo. V skladu s četrtim odstavkom 117. člena ZPP je skupaj s predlogom za vrnitev v prejšnje stanje vložil tudi revizijo. Žal pa je reviziji priložil le sklep o dopustitvi revizije (A17), ne pa tudi predloga za dopustitev revizije.

4. ZPP v drugem odstavku 373. člena določa, da mora biti v primeru dopuščene revizije (tretji odstavek 367. člena ZPP) reviziji priložen predlog za dopustitev revizije in sklep o dopustitvi revizije. Pomen te procesne zahteve je revizijsko sodišče že podrobno obrazložilo v zadevi II Ips 410/2010 z dne 14. 7. 2011 in se zato v izogib ponavljanju nanjo v tem delu v celoti sklicuje. Ker v obravnavanem primeru tožena stranka reviziji ni priložila predloga za dopustitev revizije, v postopku z revizijo pa se ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev, je revizijsko sodišče revizijo zavrglo na podlagi 377. člena ZPP.

5. Na podlagi prvega odstavka 165. člena ZPP in prvega odstavka 154. člena ZPP je sodišče tudi odločilo, da tožena stranka sama krije svoje stroške revizijskega postopka.

ZPP člen 108, 367, 367/3, 373, 373/2, 377.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS Sklep III DoR 104/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-12-10

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

dopuščena revizija - najemna pogodba - najem poslovnih prostorov - odpoved najemne pogodbe - rok za odpoved - prejemna teorija - vročitev odpovedi najemne pogodbe - začetek teka roka - izpraznitev poslovnih prostorov - sodna odpoved najemne pogodbe - nalog o izpraznitvi poslovnega prostora - procesne predpostavke - zapadlost terjatve

Revizija se dopusti glede vprašanj, kdaj začne teči odpovedni rok v primeru sodne odpovedi najemne pogodbe za poslovni prostor in ali gre v primeru določitve (najmanj) enoletnega roka za izpraznitev poslovnega prostora za vprašanje pravilne uporabe materialnega prava.

Revizija se dopusti glede vprašanj, kdaj začne teči odpovedni rok v primeru sodne odpovedi najemne pogodbe za poslovni prostor in ali gre v primeru določitve (najmanj) enoletnega roka za izpraznitev poslovnega prostora za vprašanje pravilne uporabe materialnega prava?

1. Sodišče prve stopnje je ohranilo v veljavi nalog za izpraznitev poslovnih prostorov. Sodišče druge stopnje je prvostopenjsko sodbo potrdilo.

2. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni, zato je Vrhovno sodišče revizijo dopustilo.

ZPP člen 367a, 367a/1. ZPSPP člen 24, 26, 28, 29.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.