VSRS sodba VIII Ips 138/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-09-22

dr. Aleksej Cvetko (preds.), Miran Blaha (poroč.), mag. Marijan Debelak, Marjana Lubinič, mag. Ivan Robnik

SOCIALNO ZAVAROVANJE - INVALIDI - CIVILNO PROCESNO PRAVO

pravica do invalidske pokojnine - invalidska pokojnina - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - dokazovanje - izvedenec - zdravstvena dokumentacija - meje revizijskega preizkusa - obrazložitev revizijskih razlogov

Ker tožnica tudi ni predložila nobene nove zdravstvene dokumentacije, razen tiste, ki jo je pri svojem mnenju že upošteval sodni izvedenec, zgolj pavšalna trditev, da bi bilo mnenje lahko drugačno, če bi taka dokumentacija obstajala, ni upoštevna.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožnice za odpravo odločb tožene stranke, razvrstitev v I. kategorijo invalidnosti in za priznanje pravice do invalidske pokojnine. Sodišče je za razjasnitev dejanskega stanja postavilo izvedenca medicinske stroke in na podlagi njegovega pisnega izvedenskega mnenja ter neposrednega zaslišanja ugotovilo, da so pri tožnici potrebni nadaljnje zdravljenje ali ukrepi medicinske rehabilitacije, ki lahko vplivajo na spremembe v zdravstvenem stanju. Diagnostika, zdravljenje in rehabilitacija niso končani.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Strinjalo se je z dejanskimi ugotovitvami in pravno presojo prvostopnega sodišča. Izvedenec je na glavni obravnavi podrobno pojasnil svoje (pisno) izvedensko mnenje in k tem pojasnilom tožnica ni imela nobenih pripomb niti dodatnih vprašanj. Glede zdravstvenega kartona je izvedenec izrecno izpovedal, da če bi imel vse podatke iz njega, bi sicer lahko mnenje spremenil, vendar mu je tožnica tudi na osebnem pregledu povedala, da po zadnjih izvidih, ki so citirani v izvedenskem mnenju, nima novih izvidov. Tožnica tudi v pritožbi ni navedla izvidov, ki s strani izvedenca niso bili ocenjeni.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožnica revizijo zaradi bistvene kršitve določb pravdnega postopka. Navaja, kaj je sodišče naložilo sodnemu izvedencu v sklepu z dne 31. 5. 2013. Izvedenec je sicer vpogledal zdravstveno dokumentacijo v spisu in opravil osebni pregled tožnice, ni pa pridobil njenega zdravstvenega kartona. Sicer bi bilo mogoče, da sama pridobitev zdravstvenega kartona na odločitev ne bi vplivala, vendar je izvedenec na zaslišanju izpovedal, da bi lahko bilo, če bi imel vse zdravstvene podatke, torej vse podatke iz zdravstvenega kartona, mnenje drugačno. Gre za neskladje med pisnim mnenjem izvedenca in njegovo ustno izpovedbo. Sodišče ne bi smelo dati odločilne teže izjavi tožnice, da nima novih izvidov. Sodišče bi moralo pridobiti zdravstveni karton, na podlagi katerega bi izvedenec lahko podal pravilno mnenje. S sklicevanjem na izjavo tožnice odločitve ni mogoče utemeljiti  in je v tem delu izpodbijana sodba neobrazložena in je ni mogoče preizkusiti.

5. Revizija je izredno pravno sredstvo zoper pravnomočno sodbo, izdano na drugi stopnji (prvi odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku – v nadaljevanju ZPP). Revizijsko sodišče preizkusi izpodbijano sodbo samo v tistem delu, v katerem se izpodbija z revizijo, in v mejah razlogov, ki so v njej navedeni (prvi odstavek 371. člena ZPP).

6. Tožnica ne navede, katero bistveno kršitev določb pravdnega postopka, ki lahko pomeni revizijski razlog, ima v mislih. Le iz zadnjega stavka revizije bi se dalo sklepati, da gre morda za uveljavljanje kršitve iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP: da naj bi imela sodba pomanjkljivosti, zaradi katerih se ne more preizkusiti. Vendar izpodbijana sodba takih pomanjkljivosti nima. Sodba ima razloge o odločilnih dejstvih, ti razlogi niso nejasni in tudi niso med seboj v nasprotju.

7. Revizijsko sodišče je vezano na dejanske ugotovitve, ki so bile podlaga za izdajo izpodbijane sodbe, saj zaradi zmotne ali nepopolne ugotovitve dejanskega stanja revizije ni mogoče vložiti (tretji odstavek 370. člena ZPP). Tožnica pa skuša s sklicevanjem na kršitve določb postopka uveljaviti ravno to. Sodišče je svojo odločitev oprlo na pisno izvedensko mnenje in izpovedbo izvedenca na glavni obravnavi. Mnenje izvedenca temelji tako na zdravstveni dokumentaciji, ki mu je bila dostopna kot na osebnem pregledu tožnice. Res je izvedenec na vprašanje pooblaščenca tožnice izpovedal, da bi bilo mnenje lahko drugačno, če bi imel podatke iz zdravstvenega kartona tožnice. Vendar je povedal tudi (in temu tožnica ni oporekala), da tožnica kljub pozivu zdravstvenega kartona ni prinesla na osebni pregled, kjer je izjavila, da v kartoteki ni novih dejstev, pomembnih za podajo mnenja (oceno delazmožnosti).

8. Ker tožnica tudi ni predložila nobene nove zdravstvene dokumentacije, razen tiste, ki jo je pri svojem mnenju že upošteval sodni izvedenec, zgolj pavšalna trditev, da bi bilo mnenje lahko drugačno, če bi taka dokumentacija obstajala, ni upoštevna. Predvsem ne kaže na nejasnost in neskladja v obrazložitvi sodbe ali pomanjkanje razlogov o odločilnih dejstvih. Dejstvo, ki ga je sodišče ugotovilo je, da je sodni izvedenec upošteval vso zdravstveno dokumentacijo, ki jo je imel na razpolago in da druge tudi v (nepredloženem) zdravstvenem kartonu ni.

9. Glede na navedeno zatrjevani revizijski razlog ni podan, zato je revizijsko sodišče na podlagi 378. člena ZPP revizijo kot neutemeljeno zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.