TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 51/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-05-29

Anton Frantar (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), mag. Nina Betetto

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov

Delegacija pristojnosti sodišča predstavlja tudi izjemo od splošnih pravil o krajevni pristojnosti in je zato treba razloge za delegacijo pristojnosti razlagati restriktivno.

1. Predlagatelj je z vlogo dne 20. 5. 2014 predlagal delegacijo pristojnosti Okrožnega sodišča v A. izven območja Višjega sodišča v Mariboru. „Podrejeno“ je predlagal tudi izločitev petih sodnikov Okrožnega sodišča v A. Stališče predlagatelja je, da so podane okoliščine, ki so lahko v nasprotju z zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. Tako naj bi bil sodnik A. A. sorodnik nasprotnih udeležencev in mož okrožne sodnice v A., B. B., ki dela kot sodnica na družinskem oddelku sodišča A. Okrožna državna tožilka C. C. naj bi bila družinska prijateljica Z. že vrsto let, prijateljevala pa naj bi tudi s sodnikom D. D., ki je podpredsednik okrožnega sodišča A. Ta naj bi redno obiskoval gostinski lokal zakoncev Z., sodeloval pa je tudi v več sodnih senatih v postopku zoper G. G. Predlagatelj nadalje poudarja, da je E. E. (odvetnica nasprotnih udeležencev) bivša sodnica sodišča A. in prav tako dobra prijateljica sodnika D. D. ter predsednice Okrajnega sodišča v A. F. F. Zaradi sorodstvenih vezi in „kolegialne povezanosti“ pravnikov naj bi bil podan dvom v nepristranskost murskosoboškega sodišča. Posebno vlogo naj bi pri tem imel tudi sedem let trajajoč kazenski postopek zoper predlagateljevo mater G. G., v katerem so sodelovali tudi našteti sodniki.

3. Vrhovno sodišče lahko tudi na predlog udeleženca nepravdnega postopka določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.(1) Drug tehten razlog v smislu navedenih razlogov za delegacijo pristojnosti, lahko predstavlja tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki mora izključiti vsak razumen dvom, ki bi lahko omajal zaupanje udeležencev v odločanje sodišča. V našem primeru tovrstni dvom ne more biti podan, ker v predlogu predstavljene okoliščine niso takšnega značaja, da bi lahko omajale zaupanje udeležencev v odločanje celotnega sodišča. Delegacija pristojnosti sodišča predstavlja tudi izjemo od splošnih pravil o krajevni pristojnosti in je zato treba razloge za delegacijo pristojnosti razlagati restriktivno. Predlagatelju je bilo v zvezi z vsebinsko enakim predlogom delegacije pristojnosti že podrobno odgovorjeno s sklepom, ki ga je Vrhovno sodišče izdalo 24. novembra 2011 v zadevi I R 141/2011. Zaradi navedenih razlogov je Vrhovno sodišče zavrnilo predlog.

Op. št. (1):    Primerjaj določbo 67. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 42/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-04-17

Anton Frantar (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov

Delegacija pristojnosti sodišča predstavlja izjemo glede na siceršnja zakonska določila o sodni pristojnosti, izjeme pa je treba razlagati restriktivno.

1. Predlagatelj je v svoji vlogi (med drugim) predlagal, da se zadeva odstopi v reševanje Okrožnemu sodišču v Ljubljani. Mati nasprotne udeleženke, A. A. je namreč delala kot strojepiska na (pristojnem) Okrožnem sodišču v Novi Gorici in zato tudi pozna vse sodnike na tem sodišču. Več novogoriških odvetnikov naj bi odklonilo zastopanje predlagatelja v sodnem postopku, zato ker osebno poznajo A. A. Predlagatelj si v Novem mestu ureja brezplačno pravno pomoč, v okviru katere pa bo lahko angažiral le novogoriškega odvetnika, saj potni stroški iz Novega mesta ne bodo kriti.

3. Predlagatelj vsebinsko predlaga delegacijo sodne pristojnosti. Vrhovno sodišče lahko tudi na predlog stranke (udeleženca postopka) določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek. ali če so za to drugi tehtni razlogi(1). Delegacija pristojnosti sodišča predstavlja izjemo glede na siceršnja zakonska določila o sodni pristojnosti, izjeme pa je treba razlagati restriktivno. Ob upoštevanju takšnega kriterija ni mogoče trditi, da bi bil postopek pred ljubljanskim sodiščem ekonomičnejši z vidika obeh udeležencev in sodišča. Prav tako okoliščina, da je mati nasprotne udeleženke nekoč delala kot strojepiska na sedaj pristojnem sodišču, že glede na velikost novogoriškega okrožnega sodišča in relativno številčnost novogoriških odvetnikov ne more predstavljati „drugih tehtnih razlogov“ za delegacijo pristojnosti.

Op. št. (1):    Primerjaj 67. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 34/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-05-22

Anton Frantar (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - uporabnina - pomembno pravno vprašanje - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženčev predlog zavrnilo (367.c člen istega zakona).

1. Sodišče druge stopnje je potrdilo sodbo prvostopenjskega sodišča, s katero je le-to ohranilo v veljavi sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 110149/2012 z dne 26. 7. 2012 za znesek 3.770,92 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, v preostalem delu, to je glede zneska 2.030,57 EUR pa ga je razveljavilo. Tožeči stranki pravnomočno prisojen znesek predstavlja uporabnino za stanovanje in garažo v lasti tožeče stranke, ki ju je brez pravnega naslova uporabljal toženec.

2. Toženec je zoper sodbo drugostopenjskega sodišča vložil predlog za dopustitev revizije glede pravnega vprašanja, ali je bilo materialno pravo - 198. člen Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ) - uporabljen pravilno. V obrazložitvi predloga zatrjuje, da je pritožbeno sodišče zagrešilo absolutno bistveno kršitev procesnih pravil iz 15. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ko je navedlo, da naj bi tožnik šele v pritožbi postavil določene navedbe glede uporabe spornega stanovanja, čeprav je to storil že prej in da je njegova odločitev tudi pod predpostavko, da je v stanovanju res živel skupaj s svojimi družinskimi člani, ob pravilni uporabi 198. člena OZ njegova obveznost poravnati le sorazmerni del uporabnine. Ta materialnopravna določba je bila zmotno uporabljena tudi v zvezi z garažo, ko je sodišče zmotno njemu naložilo dokazno breme za trditev, da ni uporabljal sporne, pač pa drugo garažo; s tem ko je ugotovitev, da je uporabljal prav sporno (tožničino) garažo, oprlo na njegov dopis z dne 14. 8. 1996, je ponovilo prej že navedeno procesno kršitev, ker v dopisu garaža sploh ni identificirana, hkrati pa je z izrazito nepošteno obravnavo kršilo tudi 6. člen Evropske konvencije o človekovih pravicah. Uporabe sporne garaže tožeča stranka ni dokazala, tožnikov dopis pa se nanaša na drugo garaža, za katero je tožnik v času njegove sestave zmotno menil, da je v lasti tožeče stranke. Zatrjuje še odstop od sodne prakse, pri čemer se sklicuje na sodbo Višjega sodišča v Ljubljani I Cp 374/2010, ki da postavlja standard uporabe nepremičnine do dneva posesti ključev medtem ko izpodbijana sodba glede garaže zaključka o uporabi sploh naj ne bi navajala.

3. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, zato je Vrhovno sodišče toženčev predlog zavrnilo (367.c člen istega zakona).

OZ člen 198. ZPP člen 367a, 367a/1, 367c.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep X Ips 183/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-06-13

Sklep UPRS (zunanji oddelek v Celju) IV U 282/2011

V obravnavanem primeru gre za dve očitni pisni pomoti, zato je Vrhovno sodišče navedeni pomoti popravilo s popravnim sklepom na podlagi prvega odstavka 328. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1.

I. V 2. točki obrazložitve sklepa Vrhovnega sodišča Republike Slovenije X Ips 183/2013 z dne 29. 5. 2014 se besedno zvezo „(drugi odstavek 71. člena ZUS)“ popravi tako, da se pravilno glasi: „(drugi odstavek 71. člena ZUS-1)“.

II. V 5. točki obrazložitve sklepa Vrhovnega sodišča Republike Slovenije X Ips 183/2013 z dne 29. 5. 2014 se besedno zvezo: „Revizija ni utemeljena,“  popravi tako, da se pravilno glasi: „Revizija je utemeljena.“

1. Vrhovno sodišče Republike Slovenije je v drugi povedi 2. točke obrazložitve sklepa X Ips 183/2013 z dne 29. 5. 2014 pomotoma zapisalo kratico Zakona o upravnem sporu kot ZUS namesto ZUS-1. Iz vsebine obrazložitve navedenega sklepa jasno izhaja, da je Vrhovno sodišče v temu delu navedlo pravno podlago, na katero se je v izpodbijani odločitvi sklicevala tožena stranka. Iz slednje pa nedvomno izhaja, da gre za ZUS-1.

2. Vrhovno sodišče Republike Slovenije je poleg tega v 5. točki obrazložitve sklepa X Ips 183/2013 z dne 29. 5. 2014 pomotoma zapisalo besedno zvezo: „Revizija ni utemeljena,“ namesto „Revizija je utemeljena.“ Iz izreka in obrazložitve navedenega sklepa (predvsem 12. točke) namreč jasno izhaja, da je Vrhovno sodišče odločilo, da je revizija utemeljena.

3. Po določbi prvega odstavka 328. člena Zakona o pravdnem postopku, ki se glede na določbo prvega odstavka 22. člena ZUS-1 v upravnem sporu primerno uporablja, predsednik senata kadarkoli popravi napake v imenih in številkah ter druge očitne pisne in računske pomote, pomanjkljivosti glede oblike in neskladnost prepisa sodbe z izvirnikom.

4. V obravnavanem primeru gre za dve očitni pisni pomoti, zato je Vrhovno sodišče navedeni pomoti popravilo s tem popravnim sklepom.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 152/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-06-18

Anton Frantar (preds.), Janez Vlaj (poroč.), mag. Nina Betetto

predlog za dopustitev revizije - služnost - stvarna služnost - prenehanje služnosti - prenehanje služnosti na podlagi zakona - osvoboditev služnosti - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da obstoja stvarna služnost hoje in vožnje s traktorji, traktorskimi priključki, vozovi, osebnimi vozili in ročnimi vozički za namen redne kmetijske rabe na nepremičninah s parc. št. 57/2, 68/2, 68/3, 97/2 in 97/1, vse k. o. ... v širini 2,5 do 3 metre, od javne poti na nepremičnini s parc. št. 1860/3 in 1860/2, k. o. ..., do nepremičnine s parc. št. 95, k. o. ... (tako da ta poteka kot izhaja iz II. točke izreka te odločbe), v korist vsakokratnih lastnikov parc. št. 94, 118, 119, 122, 123, 124, 110, 130, 111, 125, 51, 85, 88, 91, 114, 115, 117, 134, 83, 93, 109, 120 in 52, vse k. o. ... Tožencema je tudi prepovedalo vsakršno poseganje v navedeno služnost ter jima naložilo vzpostavitev stanja poti tako, da toženka na trasi služnostne poti odstrani betonsko ograjo skupaj s kovinsko ograjo na njej, grmičevje in podrast, toženec pa kovinsko ograjo (kot izhaja iz III. točke te odločbe). V preostalem delu je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožencev zavrnilo in (v izpodbijanem delu) potrdilo prvostopenjsko sodbo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je drugi toženec vložil predlog za dopustitev revizije. Kot pomembni pravni vprašanji, glede katerih naj se dopusti revizija, predlaga vprašanji, ali stvarna služnost preneha po prvi alineji 223. člena Stvarnopravnega zakonika (v nadaljevanju SPZ) v primeru, ko stvarna služnost poti poteka po nepremičnini lastnika, ki se služnosti upre s postavitvijo ovir, zaradi česar upravičenci začnejo vršiti pot po sosednjem zemljišču; in ali zaradi spremembe trase služnostne poti, kot posledice nastavljanja ovir s strani enega od služnostnih zavezancev, lahko pride do delnega prenehanja služnosti na podlagi prve alineje 223. člena SPZ. Trdi, da glede navedenih vprašanj sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, praksa višjih sodišč pa ni enotna (ob tem se sklicuje na zadeve VSL I Cp 190/2010, VSL II Cp 4399/2009 in VSK Cp 228/2013).

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog drugega toženca zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena istega zakona).

ZPP člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2. SPZ člen 223, 223-1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep VIII DoR 18/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-06-10

dr. Aleksej Cvetko (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), mag. Ivan Robnik

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZDRAVSTVENO ZAVAROVANJE

predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga - stroški zdravljenja v tujini - pravice iz obveznega zavarovanja - dovoljenost revizije po zakonu

Spor o pravici do povračila stroškov zdravljenja v tujini je spor, v katerem je revizija že po zakonu dovoljena. Zato za predlog za dopustitev revizije ni niti pravne podlage niti pravnega interesa.

1. S pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje sta bila zavrnjena tožničin primarni zahtevek za odpravo odločbe imenovanega zdravnika št. 250000-18070-31381/2011/2 z dne 22. 11. 2011 in zdravstvene komisije z dne 24. 1. 2012 ter za povračilo stroškov zdravljenja v Zagrebu ter podredni zahtevek enake vsebine s to razliko, da se odločitev o stroških zdravljenja prepusti toženi stranki, ki naj se ji naloži, da to stori v 15-dneh po pravnomočnosti sodbe. Presodilo je, da uporabljene metode stimulacije možganskih jeder ni mogoče šteti za zdravljenje v smislu 2. alineje drugega odstavka 23. člena Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju (ZZVZZ, Ur. l. RS, št. 9/92 in naslednji).

2. Sodišče druge stopnje je potrdilo sodbo sodišča prve stopnje in poudarilo, da za priznanje stroškov zdravljenja ni pogojev niti po 23. členu ZZVZZ niti po 135. členu Pravil obveznega zdravstvenega zavarovanja (Pravila, Ur. l. RS, št. 30/2003 in naslednji).

3. V predlogu za dopustitev revizije tožnica postavlja vprašanje o obstoju materialnopravnih pogojev, ki morajo bili po 135. členu Pravil izpolnjeni zato, da je zavarovanec upravičen do povračila stroškov.

5. Po tretjem odstavku 367. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) je revizija v primerih, ko ni dovoljena že po zakonu, dovoljena le, če jo v skladu s 367.a členom ZPP dopusti sodišče (dopuščena revizija).

6. Po 4. točki 31. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1, Ur. l. RS, št. 2/2004) je v socialnih sporih o pravicah do in iz socialnih zavarovanj in socialnega varstva, razen v sporih o pravici do dodatka za pomoč in postrežbo, pravici do invalidnine za telesno okvaro in pravici do zdraviliškega zdravljenja, revizija vselej dovoljena. Tak spor je tudi spor o pravici do odobritve stroškov zdravljenja v tujini.

7. Ker glede na navedeno ni ne pravne podlage ne pravnega interesa tožeče stranke za vložitev predloga za dopustitev revizije v tem socialnem sporu, ga je Vrhovno sodišče zavrglo kot nedovoljenega (tretji odstavek 367. člena ZPP ob smiselni uporabi 377. in 374. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep VIII DoR 15/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-06-10

dr. Aleksej Cvetko (preds.), mag. Ivan Robnik (poroč.), Miran Blaha

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZDRAVSTVENO ZAVAROVANJE

predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga - stroški zdravljenja v tujini - pravice iz obveznega zavarovanja - dovoljenost revizije po zakonu

ZZVZZ med pravicami iz obveznega zdravstvenega zavarovanja oziroma pravicami do zdravstvenih storitev v 2. točki prvega odstavka 23. člena ureja tudi pravico do plačila zdravljenja v tujini. Pravica do plačila stroškov zdravljenja v tujini je torej pravica iz obveznega zdravstvenega zavarovanja, o kateri se pri toženi stranki odloča po pravilih upravnega postopka (85. člen ZZVZZ). Zato je v sodnem sporu o pravici do plačila stroškov zdravljenja v tujini na podlagi navedenih določb ZDSS-1 revizija že po zakonu dovoljena.

1. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje o zavrnitvi tožbenega zahtevka za odpravo odločb tožene stranke z dne 19. 4. 2011 in z dne 8. 6. 2011 o zavrnitvi tožnikove zahteve za povrnitev stroškov zdravljenja v tujini. Hkrati je zavrnilo tudi zahtevek za plačilo zneska 3.586,07 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi iz naslova povrnitve stroškov laserske operacije prostate v Sofiji v Bolgariji.

2. Tožnik predlaga, da se zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje dopusti revizija.

4. Na podlagi 4. točke 31. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1) je v socialnih sporih o pravicah do in iz socialnih zavarovanj in socialnega varstva zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje  revizija že po zakonu dovoljena (razen ko gre za spore o pravici do dodatka za pomoč in postrežbo pravic do invalidnine za telesno okvaro in za spor o pravici do zdraviliškega zdravljenja).

5. Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju (ZZVZZ) med pravicami iz obveznega zdravstvenega zavarovanja oziroma pravicami do zdravstvenih storitev v 2. točki prvega odstavka 23. člena ureja tudi pravico do plačila zdravljenja v tujini. Pravica do plačila stroškov zdravljenja v tujini je torej pravica iz obveznega zdravstvenega zavarovanja, o kateri se pri toženi stranki odloča po pravilih upravnega postopka (85. člen ZZVZZ). Zato je v sodnem sporu o pravici do plačila stroškov zdravljenja v tujini na podlagi navedenih določb ZDSS-1 revizija že po zakonu dovoljena.

6. Glede na navedeno tožnik ne izkazuje pravnega interesa za vložitev predloga za dopustitev revizije. Zato je sodišče v smislu določb 374. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) predlog za dopustitev revizije kot nedovoljen zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep VIII DoR 12/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-06-10

Miran Blaha (preds.), dr. Aleksej Cvetko (poroč.), mag. Ivan Robnik

Ugotovi se umik predloga za dopustitev revizije.

Ugotovi se umik predloga za dopustitev revizije.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku za izstavitev nove pogodbe o zaposlitvi in za obračun višje plače tožniku za čas od 1. 8. 2008 dalje. Toženi stranki je naložilo v plačilo tožnikove stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožene stranke in spremenilo sodbo prve stopnje tako, da je tožbeni zahtevek v celoti zavrnilo.

3. Tožeča stranka je vložila predlog za dopustitev revizije.

4. V vlogi z dne 14. 3. 2014 je tožeča stranka sporočila, da umika predlog za dopustitev revizije, ker se je s toženo stranko poravnala.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 153/2013, enako tudi II DoR 18/2014, II DoR 253/2016
VSRS sklep III DoR 113/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-01-07

Vladimir Balažic (preds.), dr. Mile Dolenc (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - PRAVO DRUŽB

dopuščena revizija - odgovornost poslovodje - odgovornost organov upravljanja družbe - zastaranje - gospodarske pogodbe - zastaralni rok

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči nižjih stopenj s tem, ko pri presoji odgovornosti poslovodje na podlagi določbe 442. člena ZFPPIPP nista upoštevali triletnega zastaralnega roka za zastaranje terjatev iz gospodarskih pogodb, zmotno uporabili materialno pravo.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči nižjih stopenj s tem, ko pri presoji odgovornosti poslovodje na podlagi določbe 442. člena ZFPPIPP nista upoštevali triletnega zastaralnega roka za zastaranje terjatev iz gospodarskih pogodb, zmotno uporabili materialno pravo.

1. Sodišče prve stopnje je v celoti ugodilo tožbenemu zahtevku za plačilo dobavljenega blaga. Posledično je toženi stranki naložilo tudi plačilo pravdnih stroškov tožeče stranke.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.

3. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, obstajajo pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, zato je revizijo glede tega vprašanja dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VSRS sklep III DoR 74/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-11-07

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), dr. Mile Dolenc

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - neizpolnitev pogodbe - odstop od pogodbe - pogodbena kazen

Revizija se dopusti glede vprašanja ali lahko pogodbi zvesti upnik v primeru odstopa od pogodbe zaradi zamude z izpolnitvijo denarne obveznosti, zaradi katerega nastane položaj neizpolnitve pogodbe v ožjem smislu, od dolžnika zahteva plačilo pogodbene kazni.

- ali lahko pogodbi zvesti upnik v primeru odstopa od pogodbe zaradi zamude z izpolnitvijo denarne obveznosti, zaradi katerega nastane položaj neizpolnitve pogodbe v ožjem smislu, od dolžnika zahteva plačilo pogodbene kazni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožeče stranke za plačilo pogodbene kazni (I. točka izreka sodbe) ter ji posledično naložilo, da povrne toženi stranki stroške pravdnega postopka (II. točka izreka sodbe).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in izpodbijano sodbo potrdilo (I. točka izreka sodbe), pri čemer je sklenilo, da stranki sami nosita svoje pritožbene stroške (II. točka izreka sodbe).

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede pravnega vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo (v obsegu, začrtanem z navedenim vprašanjem) dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.