Sklep II Ips 267/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-09-12

Anton Frantar (preds.), dr. Ana Božič Penko (poroč.), Karmen Iglič Stroligo, mag. Rudi Štravs, Janez Vlaj

dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - zavrženje revizije

Ker vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe ne presega mejne vrednosti iz drugega odstavka 367. člena ZPP, revizija ni dovoljena.

Tožeča stranka sama nosi stroške odgovora na revizijo.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da spada v skupno premoženje pravdnih strank zemljišče parc. št. 666, k.o. P. in da je delež tožnika tem premoženju 3/5, delež toženke pa 2/5. V presežku, da znaša delež tožnika na premoženju ¾, toženke pa ¼, je zahtevek zavrnilo. Toženki je še naložilo plačilo 15.070,32 EUR - sorazmernega dela stroškov, ki so bilo vloženi v nepremičnino po razvezi zakonske zveze. Zavrnilo je tudi zahtevek za izstavitev ZK dovolila, na podlagi katerega bi se tožnik na zemljišču vpisal do ¾.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženke zavrnilo in potrdilo odločitev sodišča prve stopnje.

3. Revizijo vlaga toženka zaradi bistvenih kršitev določb pravdnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava. Predlaga, da se reviziji ugodi ter se sodbi sodišč druge in prve stopnje spremenita tako, da se ugotovi enak delež pravdnih strank na skupnem premoženju, zahtevek za povračilo vlaganj pa se v celoti zavrne. Podrejeno predlaga, da se sodbi razveljavita in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

4. Revizija je bila po 375. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) vročena nasprotni stranki, ki je nanjo je odgovorila. Predlaga zavrnitev revizije.

6. Glede na to, da je bila sodba sodišča prve stopnje izdana po začetku veljavnosti Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP-D), je za presojo dovoljenosti revizije potrebno uporabiti novo ureditev (drugi odstavek 130. člena ZPP-D). V skladu z drugim odstavkom      367. člena ZPP je revizija v premoženjskih sporih dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 40.000 EUR. Ker zahteva tožnik od toženke povračilo vlaganj sorazmerno z ugotovljenim deležem na skupnem premoženju, je odločitev o denarnem zahtevku odvisna od odločitve glede deležev na skupnem premoženju. To pomeni, da je treba v tej zadevi za ugotovitev vrednosti izpodbijanega dela pravnomočne sodbe uporabiti peti odstavek          367. člena ZPP.

7. Ker se tožbeni zahtevek glede obsega in deleža na skupnem premoženju ne nanaša na denarni znesek, je izhodišče za ugotovitev vrednosti izpodbijanega dela pravnomočne sodbe glede odločitve o deležih vrednost spornega predmeta, ki jo je tožnik navedel v tožbi. Po sodni praksi revizijskega sodišča,(1) ki temelji na pravnem mnenju, sprejetem 12. 12. 2002 na Občni seji VS RS, se vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe v premoženjskem sporu z nedenarnim zahtevkom presoja po razmerju med tožbenim zahtevkom in tistim njegovim delom, ki je sporen v revizijskem postopku, torej v deležu, izraženem v ulomku ali odstotkih od ocenjene vrednosti spornega predmeta.

8. Tožnik je navedel, da sporna nepremičnina spada v skupno premoženje in da je njegov delež na skupnem premoženju 75 %. Sodišči prve in druge stopnje sta ugotovili, da spada v skupno premoženje pravdnih strank zemljišče parc. št. 666, k.o. ..., in da je delež tožnika na tem premoženju 60 %, delež toženke pa       40 %. Toženka v reviziji meni, da je delež vsake od pravdnih strank na skupnem premoženju 50 %. V reviziji je torej glede odločitve o deležih na skupnem premoženju sporna le še odločitev glede 10 % deleža. Razmerje med delom zahtevka, ki je sporen v revizijskem postopku, in med tožbenim zahtevkom znaša torej 10/75 oziroma 13,3 %. Ob razlagi, da se celotna vrednost spornega predmeta, navedena v tožbi (50.000 EUR), nanaša izključno na zahtevek glede obsega in deležev na skupnem premoženju, znaša vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe glede odločitve o deležih v takem primeru 6.650 EUR.

9. Glede na to, da toženka predlaga, da se zahtevek za povrnitev vlaganj zavrne v celoti, torej še glede 15.070,32 EUR, znaša izpodbijana vrednost spornega predmeta 21.720,32 EUR, kar ne presega revizijskega praga iz drugega odstavka 367. člena ZPP. Revizijsko sodišče je zato revizijo po 377. členu ZPP zavrglo.

10. Če sodišče zavrže ali zavrne pravno sredstvo, odloči tudi o stroških, ki so nastali med postopkom v zvezi z njim (prvi odstavek 165. člena ZPP).

V konkretnem primeru toženka do povrnitve revizijskih stroškov ni upravičena, ker z revizijo ni uspela (prvi odstavek 154. člena ZPP),

, ker stroški za vsebinski odgovor na nedovoljeno revizijo za pravdo niso potrebni (prvi odstavek 155. člena ZPP).

Op. št. (1):    Prim. npr. odločbe VS RS II Ips 481/2007 z dne 18. 3. 2010, II 223/2005 z dne 18. 1. 2007, II Ips 257/2004 z dne 8. 9. 2005 in II Ips 174/2005 z dne 16. 11. 2006.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 707/2009, enako tudi VS RS Sklep II Ips 846/2009, VS RS Sklep II Ips 760/2009, VS RS Sklep II Ips 685/2009, VS RS Sklep II Ips 490/2009