TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep VIII DoR 65/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-10-24

dr. Aleksej Cvetko (preds.), Marjana Lubinič (poroč.), Miran Blaha

predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga - sklep o stroških postopka - vrednost spornega predmeta - stranska terjatev - stroški postopka

Ker v zvezi z odločitvijo o stroških postopka, kot postranski terjatvi, revizija že po zakonu ni dovoljena, je sodišče ob smiselni uporabi 374. člena ZPP tudi ne more dopustiti.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo nezakonitost prenehanja veljavnosti pogodbe o zaposlitvi in obstoj delovnega razmerja tožnice pri toženi stranki do 31. 8. 2010 ter ji prisodilo odškodnino na podlagi 118. člena Zakona o delovnih razmerjih (ZDR, Ur. l. RS št. 42/2002 in naslednji). Sodišče druge stopnje je pritožbi obeh strank zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Tožnica predlaga dopustitev revizije zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje v tistem delu, ki se nanaša na stroške postopka. Meni, da so napačno odmerjeni glede na to, da je bil postopek ponovljen. Gre za pravno vprašanje, o katerem Vrhovno sodišče še ni odločalo, praksa višjih sodišč o tem pa ni enotna.

4. Sklep o stroških pomeni odločitev o stranski terjatvi iz drugega odstavka 39. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99 in naslednji), ki se na podlagi prvega odstavka tega člena ne upošteva pri vrednosti spornega predmeta, od katere je odvisna dovoljenost revizije. Hkrati sklep o stroških postopka ne spada med sklepe iz prvega odstavka 384. člena ZPP, s katerim bi bil postopek v sporu pravnomočno končan. Ker glede na to v zvezi z odločitvijo o stroških postopka, kot postranski terjatvi, revizija že po zakonu ni dovoljena, je sodišče ob smiselni uporabi 374. člena ZPP tudi ne more dopustiti.

5. Glede na navedeno je sodišče predlog za dopustitev revizije na podlagi določb četrtega odstavka 367. člena ZPP kot nedovoljen zavrglo.

ZPP člen 39, 39/2, 367, 367/4, 374, 384, 384/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 83/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-11-19

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

POGODBENO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - kontragarancija - vnovčenje kontragarancije - regresni zahtevek

- Ali ima naročnik kontragarancije do upravičenca iz kontragarancije kakršenkoli zahtevek na podlagi tretjega odstavka 1087. člena ZOR?

- Ali ima naročnik kontragarancije po tretjem odstavku 1087. člena ZOR pravico zahtevati od upravičenca iz kontragarancije znesek, prejet na podlagi kontragarancije, na podlagi kakršnihkoli ugovorov naročnika kontragarancije iz osnovnega posla, katerega stranka ni upravičenec kontragarancije?

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanj:

- Ali ima naročnik kontragarancije do upravičenca iz kontragarancije kakršenkoli zahtevek na podlagi tretjega odstavka 1087. člena ZOR?

- Ali ima naročnik kontragarancije po tretjem odstavku 1087. člena ZOR pravico zahtevati od upravičenca iz kontragarancije znesek, prejet na podlagi kontragarancije, na podlagi kakršnihkoli ugovorov naročnika kontragarancije iz osnovnega posla, katerega stranka ni upravičenec kontragarancije?

1. Tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bilo pravnomočno razsojeno, da mora tožeči stranki plačati 9.403,58 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede pravnih vprašanj, opredeljenih v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

3. Glede preostalega postavljenega vprašanja pa pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, saj ne gre za pomembno pravno vprašanje.

ZOR člen 1087, 1087/3. ZPP člen 367a, 367a/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 30/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-11-19

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), Franc Testen

stečajni postopek - izpodbijanje pravnih dejanj stečajnega dolžnika - poravnava obveznosti s strani hčerinske družbe

i je v stečajnem postopku glede na pravila ZFPPIPP možno izpodbijati ravnanje stečajnega dolžnika, ki je v tem, da je stečajni dolžnik enega izmed svojih upnikov v celoti poplačal na način, da je podal navodilo svoji hčerinski družbi, da naj iz svojega premoženja poplača tega njegovega upnika (torej upnika stečajnega dolžnika), hčerinska družba pa je to navodilo upoštevala ter terjatev svoje matične družbe (torej stečajnega dolžnika) poplačala, po izvedbi navodila pa je stečajni dolžnik izvedena ravnanja hčerinske družbe priznal kot izpolnitev svojega dolga do upnika.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti o pravnem vprašanju:

ali je v stečajnem postopku glede na pravila ZFPPIPP možno izpodbijati ravnanje stečajnega dolžnika, ki je v tem, da je stečajni dolžnik enega izmed

svojih upnikov v celoti poplačal na način, da je podal navodilo svoji hčerinski družbi, da naj iz svojega premoženja poplača tega njegovega upnika (torej upnika stečajnega dolžnika), hčerinska družba pa je to navodilo upoštevala ter terjatev svoje matične družbe (torej stečajnega dolžnika) poplačala, po izvedbi navodila

pa je stečajni dolžnik izvedena ravnanja hčerinske družbe priznal kot izpolnitev

1. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje, s katero je bil zavrnjen tožbeni zahtevek, tožeči stranki pa naložena povrnitev 3.878,28 EUR pravdnih stroškov tožene stranke z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi. S tožbenim zahtevkom je tožnica uveljavljala, da se med njo in toženko razveljavijo: (1) navodila tožnice hčerinski družbi, (2) tožničino priznanje izpolnitvenih ravnanj hčerinske družbe in (3) plačilo terjatev toženke do tožnice, ki je bilo izvedeno v skladu z navodili tožnice, s prenosom terjatve hčerinske družbe (iz naslova kupnine v znesku 162.507,99 EUR) na toženko in s pobotom terjatve.

2. Zoper sklep (pravilno sodbo) sodišča druge stopnje je vložila predlog za dopustitev revizije tožeča stranka.

3. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) izpolnjeni glede pravnega vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa. Zato je predlogu ugodilo in revizijo o njem dopustilo.

ZFPPIPP člen 46, 271 - 275. ZPP člen 367a, 367a/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 92/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-11-19

dr. Mile Dolenc (preds.), Vladimir Balažic (poroč.), dr. Miodrag Đorđević

STANOVANJSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO - STVARNO PRAVO

cena - posli rednega upravljanja - dopuščena revizija

Dopuščena revizija glede vprašanja kdaj gre za posle rednega upravljanja.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja:

Ali vsakršna izvedba posla, ki ga potrdi več kot 50 % solastnikov, ustreza poslu rednega upravljanja ne glede na to, da je dela, ki v celoti ohranjajo dosedanjo funkcionalnost, možno izvesti tudi po bistveno nižji ceni?

1. Sodišče prve stopnje je delno ohranilo v veljavi sklep o izvršbi, na podlagi katerega je tožena stranka dolžna tožeči stranki plačati 14.303,26 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, v preostanku (za 3.470,85 EUR) pa je sklep o izvršbi razveljavilo in tožbeni zahtevek zavrnilo. Sodišče druge stopnje je prvostopenjsko sodbo potrdilo.

2. Zoper odločitev sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

3. Glede preostalega postavljenega vprašanja pa pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, saj ne gre za pomembno pravno vprašanje.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep VIII DoR 64/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-10-24

dr. Aleksej Cvetko (preds.), mag. Marijan Debelak (poroč.), Miran Blaha

predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga - nepopoln predlog - vsebina predloga

V nasprotju z zahtevami iz četrtega odstavka 367.b člena ZPP v predlogu ni natančnih in konkretnih navedb o spornem pravnem vprašanju in pravnem pravilu, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščinah, ki kažejo na njegovo pomembnost, manjka pa tudi obrazložitev, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito. Zatrjevana kršitev določb postopka ni opisana dovolj natančno in konkretno, sicer pa predlogu tudi ni predložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP (367.č člen ZPP).

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek tožnika za plačilo razlike plač v znesku 16.432,64 EUR neto z zamudnimi obrestmi in obračun ter plačilo pripadajočih davkov in prispevkov od bruto zneska 34.657,77 EUR. Tožniku je naložilo plačilo stroškov postopka toženke.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. V predlogu za dopustitev revizije tožnik najprej utemeljuje, kakšna naj bi bila ustrezna obrazloženost sodbe, navaja, da na njegove tožbene navedbe ni bilo zadosti odgovorjeno in da se odpira vprašanje pristranskosti sodnika in dostopa do sodišča. Predlaga dopustitev revizije tudi glede tolmačenja razmerja med Zakonom o začasni določitvi osnove za določanje plač in drugih prejemkov iz delovnega razmerja in Zakonom o sodniški službi.

4. V nasprotju z zahtevami iz četrtega odstavka 367.b člena ZPP v predlogu ni natančnih in konkretnih navedb o spornem pravnem vprašanju in pravnem pravilu, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščinah, ki kažejo na njegovo pomembnost, manjka pa tudi obrazložitev, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito. Zatrjevana kršitev določb postopka ni opisana dovolj natančno in konkretno, sicer pa predlogu tudi ni predložen dokaz o izpolnjevanju pogojev iz četrtega odstavka 86. člena ZPP (367.č člen ZPP).

5. Zaradi navedenih formalnih pomanjkljivosti je revizijsko sodišče predlog zavrglo (šesti odstavek 367. b in 367.č člen ZPP).

ZPP člen 86, 86/4, 367b, 367b/4, 367b/6, 367č.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep VIII Ips 207/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-10-15

predlog za izdajo popravnega sklepa - zavrnitev predloga za izdajo popravnega sklepa - poprava pomote - paricijski rok

Če paricijski rok v sodbi ni določen, to ne pomeni, da sodba ni izvršljiva. Upošteva se zakonski rok 15 dni po drugem odstavku 313. člena ZPP, ravnanje izvršilnega sodišča v takih primerih pa ureja tudi ZIZ v 19., 21. in 42. členu.

Predlog za izdajo popravnega sklepa se zavrne.

V primeru sodbe Vrhovnega sodišča Republike Slovenije opr. št. VIII Ips 207/2012 ne gre za nobeno od napak iz prvega odstavka 328. člena ZPP, saj ne gre za očitno pisno pomoto, pomanjkljivost glede oblike ali neskladnost prepisa z izvirnikom.

Če paricijski rok v sodbi ni določen, to ne pomeni, da sodba ni izvršljiva. Upošteva se zakonski rok 15 dni po drugem odstavku 313. člena ZPP (1), ravnanje izvršilnega sodišča v takih primerih pa ureja tudi Zakon o izvršbi in zavarovanju v 19., 21. in 42. členu (2) (ZIZ, Ur. l. RS, št. 51/98 in nadaljnji).

Op. št. (1):   Primerjaj VSL Sklep III Cp 1694/2000, VSL Sodba I Cp 4119/2009, VSL Sklep III Cp 1694/2000.

Op. št. (2):   Primerjaj VSL Sklep I Ip 3054/2011, VSL Sodba I Cp 4119/2009.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 103/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-09-12

Anton Frantar (preds.), Janez Vlaj (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - pogoji za delegacijo pristojnosti - izvršba na nepremičnine

Delegacijski postopek ni namenjen (pravilnemu) razreševanju vprašanja krajevne pristojnosti sodišča za postopanje v določeni zadevi.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani je v teku dolgotrajna izvršba na nepremičnine dolžnika, ležeče tako na območju tega sodišča kot tudi na območju Okrajnega sodišča v Piranu. Dolžnik je predlagal določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za vodenje izvršbe na eno od njegovih nepremičnin – in to glede tiste, ki leži na območju Okrajnega sodišča v Piranu. Predlog utemeljuje s trditvami, da je vrednost nepremičnine na obali bistveno višja kot v notranjosti Slovenije, da Okrajnemu sodišču v Ljubljani ni znano, kako se gibljejo cene na Obali in da ne pozna „pravnih dejstev in pravne podlage prodaje nepremičnin na morju.“ Predlaga, da prodajo te nepremičnine opravi Okrajno sodišče v Piranu, ki je tudi edino pristojno za prodajo glede na lego te nepremičnine.

3. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke (ali pristojnega sodišča) določi drugo stvarno pristojno sodišče,da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Iz te zakonske določbe izhaja, da je delegacijski postopek namenjen prenosu pristojnosti s sodišča, ki je po zakonu stvarno in krajevno pristojno za postopanje, na drugo stvarno pristojno sodišče, ki sicer (po zakonu) ne bi bilo krajevno pristojno za postopanje v zadevi (seveda ob izpolnjenih zakonsko predvidenih pogojih). Ni pa delegacijski postopek namenjen (pravilnemu) razreševanju vprašanja krajevne pristojnosti sodišča za postopanje v določeni zadevi. Dolžnik namreč trdi, da je za izvršbo na njegovo nepremičnino, ki leži na območju Okrajnega sodišča v Piranu, pristojno „edino“ to sodišče; s tem pa načenja vprašanje, ki ga razrešuje pristojnostna določba drugega odstavka 166. člena ZIZ in ki zato ne more biti hkrati tudi razlog za delegacijo pristojnosti v pomenu določbe 67. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ. To pomeni, da je bilo treba dolžnikov predlog za delegacijo pristojnosti zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 91/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-08-01

Anton Frantar (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), Aljoša Rupel

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - izvršilni postopek - nedopustnost izvršbe - sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku

V obravnavani zadevi kot udeleženci izvršilnega postopka nastopa več oseb, ki so vložili ugovor tretjega in tožbe zaradi nedopustnosti izvršbe na določene predmete izvršbe. Glede na to, da je ena od teh udeleženk postopka sodnica na izvršilnem oddelku pristojnega sodišča, ki vodi izvršilni postopek, bi utegnila biti prizadeta objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Grosupljem.

1. V izvršilnem postopku, ki ga vodi Okrajno sodišče v Ljubljani, je upnik predlagal dodelitev zadeve drugemu stvarno pristojnemu sodišču. Meni, da je omajana objektivna nepristranskost sodišča, ker so tretje osebe, ki vlagajo ugovore, sodniki Okrajnega in Okrožnega sodišča v Ljubljani in z njimi povezane osebe. Okrajno sodišče predlog upnika ocenjuje za utemeljenega.

3. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Primarni razlog za prenos pristojnosti je sicer smotrnost, pomembnost instituta delegacije pa se kaže tudi v zagotavljanju ustavne pravice do nepristranskega sojenja, saj pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ zajema različne okoliščine. Pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja pa ni pomembno zgolj to, da je nepristransko sojenje dejansko zagotovljeno, temveč se mora odražati tudi navzven. Gre za tako imenovani videz nepristranskosti sojenja. V nasprotnem primeru sta lahko ogrožena tako zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

4. V obravnavani zadevi kot udeleženci izvršilnega postopka nastopa več oseb, ki so vložile ugovor tretjega in tožbe zaradi nedopustnosti izvršbe na določene predmete izvršbe. Glede na to, da je ena od teh udeleženk postopka sodnica na izvršilnem oddelku pristojnega sodišča, ki vodi izvršilni postopek, Vrhovno sodišče sodi, da bi utegnila biti prizadeta objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije. Zato je predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Grosupljem.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 126/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-10-17

Anton Frantar (preds.), Aljoša Rupel (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - ugotovitev skupnega premoženja - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - stranka v postopku kot uslužbenka pristojnega sodišča - objektivna nepristranskost sodišča

Med tehtne razloge za določitev drugega sodišča spada tudi okoliščina, da je tožnica uslužbenka za obravnavani pravdni postopek pristojnega Okrožnega sodišča v Ljubljani.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Novem mestu.

1. Tožnica je pri Okrožnem sodišču v Ljubljani vložila tožbo zoper toženca zaradi ugotovitve skupnega premoženja ter deleža na skupnem premoženju in zaradi izplačila deleža.

2. V pravdni zadevi P 2349/2013-II je Okrožno sodišče v Ljubljani s predlogom     Su 42/2013 z dne 4. 10. 2013 predlagalo določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Navedlo je, da je tožnica A. A. zaposlena pri Okrožnem sodišču v Ljubljani kot strojepiska na pravdnem oddelku. Tako sodniki kot sodno osebje pravdnega oddelka tožnico osebno poznajo in imajo z njo redne službene stike. Zaradi zagotovitve načela objektivne nepristranskosti sodišča bi bila primerna delegacija pravdne zadeve na drugo stvarno pristojno sodišče.

4. Iz ustavne pravice do sodnega varstva izhaja zahteva, da sodišče pri postopanju v konkretni zadevi ustvari oziroma ohrani nepristranskost. Ni dovolj, da je nepristranskost sojenja dejansko zagotovljena, nepristranskost se mora odražati tudi navzven, saj bi bilo sicer zaupanje javnosti v delo sodišč lahko ogroženo.

5. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če so podani za to tehtni razlogi. Med take tehtne razloge spada po oceni Vrhovnega sodišča tudi zatrjevana okoliščina, da je tožnica uslužbenka za obravnavani pravdni postopek pristojnega Okrožnega sodišča v Ljubljani. Če bi v tej zadevi odločalo to sodišče kot sicer krajevno in stvarno pristojno sodišče, bi to lahko pri razumnem opazovalcu vzbudilo dvome v nepristranskost odločanja, še posebej, ker gre za spor v zvezi s skupnim premoženjem, v katerem obstoji večja možnost razkrivanja okoliščin iz zasebnega življenja. Zato je smotrno, da zadevo obravnava sodišče, pri katerem ni službene povezave stranke s sodiščem. Zaradi varovanja objektivne nepristranskosti je zato Vrhovno sodišče delegaciji ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče v Novem mestu.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 119/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-10-24

Anton Frantar (preds.), mag. Rudi Štravs (poroč.), dr. Ana Božič Penko

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - ugotovitev skupnega premoženja - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - stranka v postopku kot zakonec uslužbenca pristojnega sodišča - objektivna nepristranskost sodišča - manjše sodišče

Vrhovno sodišče je ocenilo, da je glede na relevantne okoliščine (delegacijo predlaga sodišče z manjšim številom sodnikov in drugih zaposlenih sodnih delavcev, v teku je več podobnih sodnih postopkov) utemeljeno določiti pristojnost drugega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Šentjurju.

1. Predlagajoče sodišče navaja, da je dolžnik v izvršilnem postopku, zakonec delavke Okrajnega sodišča A., A. A., ki dela kot zapisnikarica v izvršilnih zadevah in je tudi solastnica nepremičnine glede katere je upnik predlagal izvršbo. Med istima strankama je več sodnih postopkov. Na predlog Okrajnega sodišča A. je Vrhovno sodišče v teh postopkih že določilo pristojnost Okrajnega sodišča v Šentjurju.

3. Vrhovno sodišče lahko tudi na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa o zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so zato drugi tehtni razlogi.(1) Drug tehtni razlog v smislu navedene zakonske določbe je lahko tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Institut delegacije pristojnosti predstavlja izjemo od splošnih pravil o sodni pristojnosti in je zato treba razloge za delegacijo pristojnosti razlagati restriktivno. Vrhovno sodišče je ocenilo, da je glede na relevantne okoliščine (delegacijo predlaga sodišče z manjšim številom sodnikov in drugih zaposlenih sodnih delavcev, v teku je več podobnih sodnih postopkov) utemeljeno določiti pristojnost Okrajnega sodišča v Šentjurju.

Op. št. (1):    Primerjaj 67. člen Zakona o pravdnem postopku – ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.