TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep II DoR 177/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-11-21

Anton Frantar (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), dr. Mateja Končina Peternel

predlog za dopustitev revizije - nepopolna vloga - opredelitev pomembnega pravnega vprašanja - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Vprašanje, ki ga zastavlja predlagateljica, ni konkretno in natančno, kršitve, ki jih zatrjuje, pa nimajo z izpodbijanim sklepom nobene povezave, pač pa naj bi jih sodišče storilo v drugih sodnih postopkih. Takšen predlog je nepopoln.

1. Tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je zavrnilo njeno pritožbo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje, da se šteje tožba (šlo je za predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine, ki se je po razveljavitvi na njegovi podlagi izdanega sklepa o izvršbi v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba, v pravdnem postopku obravnaval kot tožba) za umaknjeno na podlagi 105.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Predlagateljica vsebine sklepa niti ne napada, pač pa „ozadje“ zadeve (nezdružitev dveh postopkov, v katerih sta nastopali isti stranki; hitro obravnavanje postopka, v katerem kot tožeča stranka nastopa tožena stranka, tistega, v katerem sama nastopa kot tožeča stranka, pa ne; odločanje istega senata v obeh zadevah; nepravilnosti v drugem izvršilnem postopku; napačna določitev vrednosti spornega predmeta). Meni, da je sodišče z izpodbijano odločbo preseglo meje dopustnega ravnanja, kot pomembno pravno vprašanje pa zatrjuje pravico državljanov RS, da dobijo odgovor, „kje so še dopustne zakonske meje N. pri izvršitvi izvršbe in kakšna je pri tem vloga sodišč“.

3. Po četrtem odstavku 367.b člena ZPP mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito; natančno in konkretno mora izkazati tudi obstoj sodne prakse vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala. Zakon torej postavlja stroge zahteve o obveznih sestavinah predloga za dopustitev revizije.

4. Predlagateljica teh zahtev ni izpolnila. Vprašanje, ki ga zastavlja, ni konkretno in natančno, kršitve, ki jih zatrjuje, pa nimajo z izpodbijanim sklepom nobene povezave, pač pa naj bi jih sodišče storilo v drugih sodnih postopkih. Njene navedbe kažejo na nezadovoljstvo s postopanjem sodišča v več zadevah, v katerih nastopa kot pravdna stranka, ni pa razvidno, v čem naj ni bila konkretna izpodbijana odločba napačna in katero je tisto pravno pravilo, ki je bilo pri njeni izdaji kršeno.

5. Vrhovno sodišče je zato predlog na podlagi šestega odstavka 367.b člena ZPP zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 86/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-11-19

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), Franc Testen

dopuščena revizija - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - sposobnost biti pravdna stranka

Dopuščena revizija o vprašanju ali je sodišče druge stopnje v obravnavanem primeru pravilno sklepalo o obstoju pritožbenega razloga iz 11. točke drugega odstavka 339. člena ZPP?

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti o pravnem vprašanju:

- ali je sodišče druge stopnje v obravnavanem primeru pravilno sklepalo o obstoju pritožbenega razloga iz 11. točke drugega odstavka 339. člena ZPP.

1. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožene stranke in sodbo sodišča prve stopnje (s katero je bilo ugodeno tožbenemu zahtevku za plačilo 80.215,32 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, toženi stranki pa naloženo plačilo pravdnih stroškov tožeče stranke) razveljavilo ter tožbo zavrglo.

2. Zoper sklep sodišča druge stopnje je vložila predlog za dopustitev revizije tožeča stranka.

3. Ker so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) izpolnjeni glede pravnega vprašanja, ki vsebinsko izhaja iz natančno in konkretno opisane kršitve postopka, je Vrhovno sodišče revizijo v navedenem obsegu dopustilo.

ZPP člen 80, 81, 339, 339/2, 339/2-11, 367a, 367a/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 50/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-11-19

Vladimir Balažic (preds.), dr. Miodrag Đorđević (poroč.), Franc Testen

dopuščena revizija - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - sposobnost biti pravdna stranka

sta sodišči nižjih stopenj v obravnavanem primeru pravilno uporabili 80. in 81. člen ZPP?

Predlogu se delno ugodi in se revizija dopusti o pravnem vprašanju:

- ali sta sodišči nižjih stopenj v obravnavanem primeru pravilno uporabili 80. in 81. člen ZPP

1. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sklep sodišča prve stopnje, s katerim je bil sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 210431/2011 z dne 29. 12. 2011 razveljavljen tudi v 1. in 3. odstavku izreka ter tožba zavržena.

2. Zoper sklep sodišča druge stopnje je vložila predlog za dopustitev revizije tožeča stranka.

3. Ker so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) izpolnjeni glede pravnega vprašanja, povzetega v izreku tega sklepa, je Vrhovno sodišče revizijo v navedenem obsegu dopustilo.

ZPP člen 80, 81, 339, 339/2, 339/2-11, 367a, 367a/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 72/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-01-22

predlog za dopustitev revizije - izvršba - izpisek iz poslovnih knjig - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa 367.a člen ZPP, je Vrhovno sodišče predlog tožene stranke za dopustitev revizije zavrnilo.

1. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje, ki je odločilo, da sklep o izvršbi ostane v celoti v veljavi (I. točka izreka) ter da pobotna ugovora tožene stranke ne obstojita (II. točka izreka).

2. Tožena stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem je zastavila naslednja vprašanja: i) Ali je dopustno vlagati izvršbo na podlagi katerega koli izpiska iz poslovnih knjig, tudi takšnega, ki ne izkazuje nobene zapadle terjatve do dolžnika, pravdo v nadaljevanju pa voditi za katero koli drugo terjatev, tudi za takšno terjatev, ki je sploh ni mogoče izkazovati z verodostojno listino - izpiskom iz poslovnih knjig?, ii) Ali mora po razveljavitvi sklepa o izvršbi na podlagi verodostojne listine v izvršilnem delu in po prenosu zadeve v pravdo, če tožena stranka vztraja pri ugovoru, da ni bilo pogojev za izdajo sklepa o izvršbi tudi v kondemnatornem delu, sodišče odločiti najprej o takem ugovoru, smiselno upoštevaje prvi odstavek 437. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP)?, iii) Ali v primeru, če tožeča stranka po razveljavitvi sklepa o izvršbi na podlagi verodostojne listine in prenosu zadeve v pravdo spremeni tožbo, sodišče ni dolžno upoštevati določb 185. in 186. člena ZPP?  ter iv) Ali je v primeru, ko se tekom dopolnilnega zaslišanja izvedenca izkaže, da izvedenec nima potrebnih znanj in izkušenj iz zahtevanega specialnega strokovnega področja, sodišče dolžno ugoditi predlogu stranke za postavitev drugega, ustrezno usposobljenega, izvedenca in ob kakšnih pogojih?

3. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa 367.a člen ZPP, je Vrhovno sodišče predlog tožene stranke za dopustitev revizije zavrnilo.

ZPP člen 185, 186, 254, 367a, 367c, 437, 437/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009
Sklep I R 2/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-01-10

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - obrazložitev predloga za delegacijo pristojnosti - objektivna nepristranskost sodišča

Tehten razlog za delegacijo pristojnosti je lahko tudi resen dvom v objektivno nepristranost sodišča. Teh okoliščin tožnika nista navedla.

1. Pravdna zadeva, navedena v uvodu tega sklepa, se obravnava pred Okrajnim sodiščem v Sevnici. I. B. in J. B. sta stvarno in krajevno pristojnemu sodišču predlagala, naj zadevo „preloži“ na Okrajno sodišče v Krškem. Navajata, da sta se za tak predlog odločila na podlagi pogovora z Varuhom človekovih pravic, da pa razloga zanj zaradi varstva svojega dostojanstva ne želita pojasniti, pač pa pojasnjujeta le, da je „že na prvih dveh obravnavah pri samem začetku potekala zadeva popolnoma pristransko oziroma enostransko“, to pa naj bi se dogajalo tudi že v prejšnjih zadevah.

3. O predlogu za delegacijo je odločilo Vrhovno sodišče Republike Slovenije, ki je za to stvarno pristojno po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku.

4. V prejšnji točki navedena zakonska določba ureja tudi pogoje za delegacijo pristojnosti: Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

5. Tehten razlog za delegacijo pristojnosti je lahko tudi resen dvom v objektivno nepristranost sodišča. Ali je resen dvom podan, mora presoditi Vrhovno sodišče. To lahko stori le na podlagi navedbe okoliščin, na katerih temelji strankino prepričanje o pristranskosti sodišča. Teh okoliščin tožnika nista navedla. Obstoj resnega dvoma v objektivno nepristranost sodišča tako ni izkazan.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 299/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-01-10

pritožba zoper sklep o zavrženju predloga za dopustitev revizije - dovoljenost pritožbe - zavrženje pritožbe

Pritožba zoper sklep Vrhovnega sodišča o zavrženju predloga za dopustitev revizije ni dovoljena.

1. Vrhovno sodišče je obravnavalo predlog dolžnika M. M. za dopustitev revizije zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani II Ip 1281/2012 z dne 4. 7. 2012, v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča na Jesenicah I 276/2008 in ga s sklepom II DoR 299/2012 z dne 4. 10. 2012 zavrglo. To je storilo zato, ker je dolžnik predlog za dopustitev revizije vložil sam, stranka pa ga sme vložiti samo po odvetniku ali če ima sama opravljen pravniški državni izpit. Poleg tega v izvršilnem postopku revizija ni dovoljena in je zato tudi ni dovoljeno dopustiti. Končno predlog ni imel obveznih prilog in je bil zato nepopoln.

2. Tožnik M. M. je zoper sklep o zavrženju predloga za dopustitev revizije vložil pritožbo, v katerem se sklicuje na kršitev njegovih temeljnih človekovih oziroma ustavnih pravic.

4. Revizija je izredno pravno sredstvo in je dovoljena oziroma dopuščena le v posebej določenih primerih. Vrhovno sodišče je dolžnikov predlog za dopustitev revizije zavrglo in sklep utemeljilo z zakonskimi določbami, za katere Ustavno sodišče ni ugotovilo, da ne bi bile v skladu z Ustavo. To velja tudi za določbo četrtega odstavka 367.c člena Zakona o pravdnem postopku, ki določa, da zoper sklep o dopustitvi revizije oziroma sklep, da revizija ni dopustna, ni pritožbe. Zato je Vrhovno sodišče dolžnikovo pritožbo na podlagi te določbe kot nedovoljeno zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 476/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-01-24

predlog za dopustitev revizije - opredelitev vrednosti spornega predmeta - nediferencirana vrednost spornega predmeta - objektivna kumulacija tožbenih zahtevkov - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlagateljica ni izkazala, da je bila v pravdnem postopku pravočasno opredeljena vrednost vsakega od nepovezanih zahtevkov.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je tožnik lastnik parcel: - št. 3569/2, 3569/4, 4251 in 4256/1 k. o. ... do celote, št. 3918/1, 3919/1 in 3917/1 k. o. ... do ¾ od celote,  - št. 4254, 4252/6 in 4255/2 k. o. ... do ¼ od celote, - št. 3919/5, 3913/1, 3363, 3542, 3543, 3544, 3554, 3563, 3564, 3567, 4061, 4212, 4215, 4217, 4218, 4219, 4259, 4213/2, 3566/1, 3919/6, 3919/7, 4085/3, 4093/2, 4094/2, 3913/3, 3913/4 in 3569/1 k. o. ... do ½ od celote. Tožbeni zahtevek, da je tožnik lastnik parcel št. 4248 in 4257/3 k. o. ..., je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženk zavrnilo in v ugodilnem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Predlog za dopustitev revizije zoper pravnomočno sodbo je vložila druga toženka, in sicer glede vprašanja, ali je na nacionaliziranem in podarjenem zemljišču državi možno pridobiti lastninsko pravico s priposestvovanjem.

5. Revizijo je mogoče dopustiti, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 2.000,00 EUR in če ne presega 40.000,00 EUR (drugi in četrti odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Trditveno in dokazno breme glede obstoja formalnih pogojev predloga za dopustitev revizije je na predlagatelju, saj sodišče nima dolžnosti raziskovati manjkajočih podatkov. Navedeno velja tudi glede pravilne označitve in ustrezne utemeljitve vrednosti izpodbijanega dela pravnomočne sodbe (prim. sklep II DoR 421/2011).

6. Tožnik je zoper toženki, ki nista v položaju enotnih sospornic, uveljavljal dva nepovezana zahtevka, ki se opirata na različno dejansko podlago. V takšnem primeru je treba vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe ugotoviti v skladu z drugim odstavkom 41. člena ZPP. Da bi bilo to mogoče, bi morala druga toženka, ki vlaga predlog za dopustitev revizije, izkazati, da je bila v pravdnem postopku pravočasno opredeljena vrednost vsakega od nepovezanih zahtevkov. Z navajanjem nediferencirane vrednosti 8.500 EUR tej zahtevi ni zadoščeno in zato ni izkazano, da je glede na drugi in četrti odstavek 367. člena ZPP v tej zadevi revizijo mogoče dopustiti. Ker navedene pomanjkljivosti v postopku s predlogom za dopustitev revizije ni mogoče odpraviti, je Vrhovno sodišče predlog zavrglo (377. člen ZPP).

ZPP člen 41, 41/2, 367, 367/2, 367/4, 377.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 243/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-01-24

CIVILNO PROCESNO PRAVO - PRAVO VREDNOSTNIH PAPIRJEV

dopuščena revizija - menica - menično jamstvo - protest menice - klavzula „brez obvestila“ - klavzula „brez protesta“

Revizija se dopusti glede presoje pravilnosti stališča sodišča druge stopnje, da je iz odredbe „brez obvestila“ sklepati, da gre za menico brez protesta.

Revizija se dopusti glede presoje pravilnosti stališča sodišča druge stopnje, da je iz odredbe „brez obvestila“ sklepati, da gre za menico brez protesta.

1. Sodišče prve stopnje je v četrtem sojenju odločilo, da se delno vzdrži v veljavi sklep o izvršbi glede glavnice 36.939,13 EUR, obresti in stroškov. Sodišče je dovolilo izvršbo za izterjavo denarne terjatve na podlagi menice. Toženec je med drugim ugovarjal, da tožnica ni ravnala v skladu z zakonom, saj menice ni protestirala. Sodišče je presodilo, da je iz vsebine izpolnjene menice, na kateri je odredba „brez obvestila“, jasno in nedvoumno razvidno, da gre za menico brez protesta. Tudi glede na menično izjavo – pooblastilo za izpolnitev menice, ni bila dolžna protestirati menice. Prvi odstavek 45. člena Zakona o menici(1) določa, da lahko odredbo "brez protesta" nadomesti kakršna koli druga ustrezna odredba, napisano in podpisano na menici.

2. Sodišče druge stopnje je presodilo, da tožnica ni izgubila regresne pravice do toženca kot avalista, čeprav menice ni protestirala, saj tega glede na pooblastilo za izpolnitev menice ni bila dolžna (na menici je bila odredba "brez obvestila"). Izdana je bila lastna bianco menica z menično izjavo - pooblastilom za izpolnitev menice, v katerem je bilo navedeno pooblastilo, naj se menica izpolni s klavzulo "brez protesta".

3. Zoper to sodbo je tožena stranka vložila predlog za dopustitev revizije. V njem kot pomembno izpostavlja stališče sodišča druge stopnje, da iz odredbe „brez obvestila“ izhaja, da gre za menico brez protesta. Zavzema se za to, da bi bil potreben predhodni protest. Ker tožeča stranka menice ni protestirala, je izgubila svojo regresno pravico do toženca. Izpostavlja še stališče, da je menica veljavna, čeprav ni prečrtano „plačate“ in nadomeščeno s „plačamo“ ter se sklicuje na sklep VSL II Cp 2178/2010.

5. Ker so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 45/08, v nadaljevanju ZPP) podani glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, je Vrhovno sodišče revizijo v tem obsegu dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP). Pogoji za dopustitev revizije v zvezi z drugim vprašanjem niso podani.

Op. št. (1): Uradni list FLRJ, št. 104/1946, 33/1947- popr., Uradni list SFRJ, št. 16/1965, 54/1970, 57/1989, Uradni list RS/I, št. 17/1991- ZUDE, Uradni list RS, št. 13/1994- ZN, 82/1994- ZN-B.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 386/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-01-17

POGODBENO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO - MEDNARODNO ZASEBNO PRAVO

dopuščena revizija - posojilna pogodba - zastaranje anuitet - obročno odplačevanje posojila - razmerje z mednarodnim elementom - uporaba tujega prava - avstrijsko pravo

Ali je pravilna odločitev sodišča druge stopnje, da sta se pravdni stranki dogovorili za odplačevanje posojila v anuitetah in je zato terjatev tožeče stranke delno zastarala?

„Ali je pravilna odločitev sodišča druge stopnje, da sta se pravdni stranki dogovorili za odplačevanje posojila v anuitetah in je zato terjatev tožeče stranke delno zastarala?“

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da sta pravdni stranki 9. 4. 2001 sklenili posojilno pogodbo za 137.842 ATS. Ocenilo je, da gre za razmerje z mednarodnim elementom in je po načelu največje povezanosti uporabilo slovensko pravo. Odločilo je, da je bilo dogovorjeno obročno odplačevanje, da terjatev v tem primeru zastara v petih letih in je ugovor zastaranja neutemeljen. Tako je odločilo, da ostane sklep o izvršbi v veljavi za 17.071,46 EUR.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženca delno ugodilo in je odločitev sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je sklep o izvršbi ohranilo v veljavi le za znesek 2.624,71 EUR. Odločilo je, da je treba uporabiti avstrijsko pravo, ki pa se glede spornega vprašanja v bistvenem ne razlikuje od slovenske pravne ureditve. Vendar je sodišče druge stopnje, drugače kot sodišče prve stopnje, odločilo, da sta se stranki dogovorili za vračanje posojila v anuitetah, da za zastaranje anuitet po 1490 paragrafu ABGB velja triletni zastaralni rok, zaradi česar je terjatev tožeče stranke delno zastarala.

3. Zoper tako odločitev tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije. Opozarja, da je Višje sodišče v Celju o istem vprašanju v odločbi Cp 582/2009, ki jo tudi priloži predlogu, odločilo drugače. Poudarja, da Vrhovno sodišče o tem vprašanju še ni zavzelo stališča, in meni, da je odločitev sodišča druge stopnje, da je bilo dogovorjeno odplačevanje kredita v anuitetah, zmotno in za to stališče tudi podaja razloge.

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku izpolnjeni in je zato predlogu ugodilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 100/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-02-12

ODŠKODNINSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev škode - odgovornost naročnika javnega naročila do podizvajalca

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali v okoliščinah konkretnega primera izvajanje plačila naročnika javnega naročila tretji osebi, ki ji je izvajalec odstopil svojo terjatev do naročnika, pomeni kršitev pravne norme in odškodninsko odgovornost naročnika (tožene stranke) do podizvajalca (tožeče stranke).

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali v okoliščinah konkretnega primera izvajanje plačila naročnika javnega naročila tretji osebi, ki ji je izvajalec odstopil svojo terjatev do naročnika, pomeni kršitev pravne norme in odškodninsko odgovornost naročnika (tožene stranke) do podizvajalca (tožeče stranke).

1. Tožeča stranka je od naročnika vtoževala plačilo opravljenega dela po podjemni pogodbi, ki jo je sklenila z izvajalcem. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku na plačilo 27.725,95 EUR z zamudnimi obrestmi ugodilo. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke ugodilo in je sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Tožeča stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem med drugim zastavlja vprašanje, ali izvajanje plačila naročnika javnega naročila izvajalcu v nasprotju z javnim razpisom in pogodbo pomeni kršitev pravne norme in odškodninsko odgovornost naročnika do podizvajalca. Navaja, da  je bilo v razpisu in pogodbi o izvedbi javnega naročila določeno, da bi lahko z odstopom terjatve bili poplačani le izvajalčevi podizvajalci, kooperanti in dobavitelji blaga in da sta pogodbeni stranki (naročnik in izvajalec) soglašali, da se izvajalec odpoveduje prenosu terjatve na druge upnike, razen na svoje podizvajalce, kooperante in dobavitelje blaga.

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, obstajajo pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), zato je revizijo glede tega vprašanja dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.