Sklep II DoR 76/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2014-05-22

Anton Frantar (preds.), Karmen Iglič Stroligo (poroč.), mag. Rudi Štravs

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dovoljenost predloge za dopustitev revizije - dovoljenost revizije - višina škode - vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe - kumulacija - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Če vsa škoda in zanjo zahtevana odškodnina izvirata iz istega škodnega dogodka, se vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe se ugotovi s seštevkom vrednosti posameznih zahtevkov po petem odstavku 367. člena ZPP, saj gre za medsebojno povezane zahtevke.

1. Tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bila zavrnjena njena pritožba in potrjena sodba sodišča prve stopnje o zavrnitvi njenega tožbenega zahtevka, s katerim je od tožene stranke zahtevala plačilo 30.240,64 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi in mesečno rento v znesku 764,57 EUR.

3. Revizija je dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 40.000 EUR (dovoljena revizija – drugi odstavek 367. člena ZPP). Če revizija po tem kriteriju ni dovoljena, jo lahko Vrhovno sodišče dopusti (tretji odstavek 367. člena ZPP), razen če zakon določa, da revizije ni ali če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe ne presega 2.000 EUR (četrti odstavek 367. člena ZPP). Po 41. členu ZPP se v primeru, če uveljavlja tožeča stranka v tožbi zoper isto toženo stranko več zahtevkov, ki se opirajo na isto dejansko in pravno podlago, vrednost spornega predmeta določi po seštevku vrednosti vseh zahtevkov, če imajo zahtevki v tožbi različno podlago ali če se uveljavljajo zoper več tožencev, pa po vrednosti vsakega posameznega zahtevka. Po petem odstavku 367. člena ZPP pa se ne glede na navedeno določbo 41. člena ZPP vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe ugotovi s seštevkom vrednosti posameznih zahtevkov oziroma delov zahtevkov, ki so še sporni, če je odločitev o reviziji odvisna od rešitve pravnih vprašanj, ki so skupna za vse navedene zahtevke, ali če so posamezni zahtevki med seboj tako povezani, da je odločitev o posameznem zahtevku odvisna od odločitve o drugem zahtevku. Za slednji primer pa gre tudi v tej zadevi, saj vsa škoda in zanjo zahtevana odškodnina izvirata iz istega škodnega dogodka.(1)

4. Tožnik predlaga dopustitev revizije glede zavrnitve zahtevka za nepremoženjsko škodo (4.172,92 EUR) in premoženjsko škodo (razlika do 30.240,64 EUR) in mesečno rento v znesku 764,57 EUR. Upoštevajoč določilo 40. člena ZPP znaša vrednost zadnje navedenega zahtevka 45.874,20 EUR, vrednost celotnega izpodbijanega dela pravnomočne sodbe, ki se v skladu s petim odstavkom        367. člena ZPP ugotavlja s seštevkom vrednosti (delov) zahtevkov, ki so še sporni, pa 76.114,84 EUR. Revizija je zato dovoljena po zakonu (drugem odstavku 367. člena ZPP) in je Vrhovno sodišče ne more dopustiti.

5. Glede na to je Vrhovno sodišče nedovoljen predlog za dopustitev revizije zavrglo.

Op. št. (1):    Tako tudi II DoR 465/2012.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 167/2009, enako tudi II DoR 156/2009, II DoR 201/2013, II DoR 194/2013, II DoR 335/2014, II DoR 416/2014, II DoR 120/2015, II DoR 330/2016

VSRS Sklep II DoR 38/2019, enako tudi VSRS Sklep II DoR 98/2020