TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep III DoR 88/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-01-22

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

dopuščena revizija - trditveno in dokazno breme - nova dejstva in dokazi

glede vprašanja kršitve 7. člena, 285. člena, in 8. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi z ugotavljanjem in presojo predmeta zavarovanja za rizik toče ("gotova vozila");

glede vprašanja kršitve 286. člena ZPP v zvezi z navedbo in predlaganimi dokazi glede povečanja  kapacitet proizvodnje.

glede vprašanja kršitve 7. člena, 285. člena, in 8. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi z ugotavljanjem in presojo predmeta zavarovanja za rizik toče ("gotova vozila");

glede vprašanja kršitve 286. člena ZPP v zvezi z navedbo in predlaganimi dokazi glede povečanja  kapacitet proizvodnje.

1. Tožeča stranka vtožuje plačilo dela zavarovalnine iz naslova zavarovanja gotovih motornih vozil na prostem za rizik toče. Med pravdnima strankama je bilo sporno, katera vozila tožeče stranke, ki so se nahajala na prostem in so bila poškodovana zaradi toče, so bila krita z zavarovanjem zaloge motornih vozil na prostem – gotova vozila. V zvezi z nespornimi vozili je sodišče prve stopnje ugotovilo, da je tožena stranka pred pravdo zanje priznala zavarovalnino, četudi glede na poročila o končni kontroli niso imela vgrajenih vseh delov, so pa bila z žigom odobrena pred dnevom nastanka zavarovalnega primera. Presodilo je, da je tožena stranka s tem sama dala términu „gotovo vozilo“ določeno vsebino. Ker so bila tudi sporna vozila kljub podobnim pomanjkljivostim odobrena pred dnevom škodnega dogodka, je sodišče prve stopnje z vmesno sodbo razsodilo, da je terjatev tožeče stranke zoper toženo stranko po podlagi utemeljena. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo vmesno sodbo sodišča prve stopnje.

2. Tožena stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem med drugim zatrjuje, da pravdni stranki v postopku nista podali trditev, da je bilo plačilo zavarovalnine za nesporna vozila opravljeno na podlagi podatkov o tem, kdaj je bilo vozilo odobreno v procesu končne kontrole, ter da je sodišče druge stopnje glede njene navedbe o povečanju kapacitet v petem pripravljalnem spisu zmotno uporabilo določbo 286. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Poleg opisa zatrjevanih kršitev izrecno zastavlja s temi kršitvami povezana vprašanja.

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, opredeljenih v izreku tega sklepa, obstajajo pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, zato je revizijo glede teh vprašanj dopustilo.

ZPP člen 7, 285, 286, 339, 339/2, 339/2-8, 367a, 367a/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep XI Ips 62104/2012-691
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-01-10

zahteva za varstvo zakonitosti - dovoljenost - pravnomočnost - vročitev sklepa o odreditvi pripora obdolžencu

Zagovornik je zahtevo za varstvo zakonitosti vložil zoper nepravnomočen sklep, ki je bil v kasnejšem pritožbenem postopku razveljavljen.

Zahteva za varstvo zakonitosti se zavrže.

Zoper osumljenca je bil s sklepom Okrožnega sodišča v Mariboru I Ks 62104/2012 z dne 9. 12. 2012 odrejen pripor iz razloga po 3. točki prvega odstavka 201. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) zaradi utemeljenega suma, da je storil kaznivo dejanje napada na uradno osebo, ko opravlja naloge javne varnosti po tretjem v zvezi z drugim in prvim odstavkom 300. člena Kazenskega zakonika (v nadaljevanju KZ-1).

Zoper navedeni sklep vlaga zahtevo za varstvo zakonitosti osumljenčev zagovornik ter Vrhovnemu sodišču predlaga, da pripor zoper obdolženca odpravi, podrejeno pa, da odredi katerega izmed milejših ukrepov.

3. Po prvem odstavku 420. člena ZKP je zahtevo za varstvo zakonitosti dovoljeno vložiti le po pravnomočno končanem kazenskem postopku. Edina izjema od navedenega pravila je določba četrtega odstavka navedenega člena, ki določa, da se sme tudi med kazenskim postopkom, ki še ni pravnomočno končan, vložiti zahtevo za varstvo zakonitosti, in sicer zoper pravnomočno odločbo o odreditvi pripora, zoper pravnomočno odločbo o podaljšanju pripora pa le v primerih podaljšanja s sklepom senata Vrhovnega sodišča (drugi odstavek 205. člena) in podaljšanja po vložitvi obtožnice (drugi odstavek 272. člena).

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da je zagovornik obravnavano zahtevo za varstvo zakonitosti vložil dne 17. 12. 2012, torej v času, ko izpodbijani sklep še ni bil pravnomočen, saj je bil tega dne šele vročen osumljencu. Zoper navedeni sklep je osumljeni vložil pritožbo dne 18. 12. 2012, njegov zagovornik pa dne 21. 12. 2012. Višje sodišče v Mariboru je s sklepom I Kp 62104/2012 z dne 22. 12. 2012 pritožbi osumljenega L. R. ugodilo in sklep sodišča prve stopnje razveljavilo, pritožbo zagovornika pa je s sklepom  I Kp 62104/2012 z dne 22. 12. 2012 zavrglo kot prepozno. Iz navedenega izhaja, da je zagovornik obravnavano zahtevo za varstvo zakonitosti vložil zoper nepravnomočen sklep, ki je bil v kasnejšem postopku razveljavljen. Izpodbijani sklep torej ni postal pravnomočen, zaradi razveljavitve pa tudi nima nikakršnih pravnih učinkov, zato obramba ne more imeti pravnega interesa izpodbijati tak (neobstoječ) sklep.

5. Ker zoper izpodbijani sklep zahteva za varstvo zakonitosti ni dovoljena, jo je Vrhovno sodišče v skladu z določbo drugega odstavka 423. člena ZKP zavrglo.

6. Če bo za osumljenca nastopila dolžnost plačila stroškov kazenskega postopka (95. člen ZKP), bo sodno takso za zavrnitev zahteve za varstvo zakonitosti zoper pravnomočni sklep o odreditvi pripora po tarifni številki 74014 Taksne tarife, v zvezi s petim odstavkom 3. člena in 7. točko prvega odstavka 5. člena Zakona o sodnih taksah, odmerilo sodišče prve stopnje po pravnomočnosti sodbe.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 402/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-01-31

dopuščena revizija - vindikacijski zahtevek - spor med solastniki - dogovor o uporabi solastne stvari

Dopuščena revizija: Ali ima solastnik zoper solastnika pravico do pravnega varstva po 100. členu SPZ, če med njima ni ne sporazuma niti ni bila izdana pravnomočna odločba o načinu uporabe solastne nepremičnine?

„Ali ima solastnik zoper solastnika pravico do pravnega varstva po 100. členu SPZ, če med njima ni ne sporazuma niti ni bila izdana pravnomočna odločba o načinu uporabe solastne nepremičnine?“

1. Tožeča stranka je od sodišča zahtevala, naj razsodi, da ji je tožena stranka dolžna izročiti ključe za nekatere od prostorov v stavbi, katere solastnici sta pravdni stranki. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo. Zavzelo je stališče, da lahko solastnik z vindikacijsko tožbo na podlagi 100. člena Stvarnopravnega zakonika (v nadaljevanju SPZ) zavaruje svoj del solastne stvari le v primeru, če sta se solastnika pred tem dogovorila glede uporabe solastne stvari, česar pa tožnica ni izkazala.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in je odločitev sodišča prve stopnje potrdilo. Poudarilo je, da sporazum o načinu uporabe solastne stvari uživa varstvo po 100. členu SPZ, če pa do sporazuma ne pride, lahko vsak od solastnikov kadarkoli sproži ustrezen postopek; ureditev razmerij med solastniki po 12. poglavju Zakona o nepravdnem postopku (v nadaljevanju ZNP) ali pa delitev solastnine po 13. poglavju ZNP.

3. Zoper takšno odločitev tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije in poudarja, da je pomembno vprašanje v obravnavani zadevi, ali ima solastnik po 66. in 67. členu SPZ pravico do posesti na skupnih delih poslovno stanovanjske stavbe, ki je v solasti dveh solastnikov, in ali ima pravico do pravnega varstva za dostop do skupnih delov nepremičnine v pravdnem postopku, kadar med solastnikoma ni ne sporazuma o načinu uporabe solastne nepremičnine, ne sporazuma o načinu delitve nepremičnine.

5. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) izpolnjeni glede vprašanja, kot je navedeno v izreku te odločbe. Zato je revizijo na podlagi 367.c člena ZPP v tem delu dovolilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 373/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-01-24

dopuščena revizija - prodajna pogodba - odgovornost za napake - stvarne napake - jamčevalni zahtevek - znižanje kupnine - tožbeni zahtevek - dajatveni zahtevek - oblikovalni zahtevek

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pri uveljavljanju jamčevalnega zahtevka za znižanje kupnine dovolj postaviti samo dajatveni zahtevek ali je predhodno potrebno postaviti tudi oblikovalni zahtevek.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pri uveljavljanju jamčevalnega zahtevka za znižanje kupnine dovolj postaviti samo dajatveni zahtevek ali je predhodno potrebno postaviti tudi oblikovalni zahtevek.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da sta toženca dolžna solidarno tožeči stranki vrniti preveč plačano kupnino v znesku 29.068,00 EUR z obrestmi. Zavrnilo je tudi tožbeni zahtevek, da sta toženca dolžna solidarno tožeči stranki plačati znesek 10.450,00 EUR z obrestmi. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo prvostopenjsko sodbo.

3. Tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije iz razloga, ker gre za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, sodna praksa višjih sodišč (o tem, kako je potrebno postaviti tožbeni zahtevek pri uveljavljanju jamčevalnega zahtevka za znižanje kupnine) pa ni enotna. Navaja, da je bil v zadevah VSL I Cp 385/2010, VSK I Cp 391/2006 in VSL II Cp 1844/2010 postavljen le dajatveni zahtevek; v zadevah VSK I Cp 1309/2009 in                 VSL II Cp 1621/2009 pa je bilo zavzeto stališče, da mora biti postavljen oblikovalni in dajatveni zahtevek. Predlaga dopustitev revizije gleda vprašanja, ali je pri uveljavljanju jamčevalnega zahtevka za znižanje kupnine dovolj postaviti samo dajatveni zahtevek ali je predhodno potrebno postaviti tudi oblikovalni zahtevek (in ali velja enako za stvarne in pravne napake). Poudarja, da je bila zaradi odločitve pritožbenega sodišča (ki je zavzelo stališče, da je potrebno postaviti oblikovalni in dajatveni zahtevek) prikrajšana za obravnavo svojih pritožbenih navedb.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, izpostavljenega v predlogu tožeče stranke in opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena istega zakona).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep VIII Ips 252/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-02-04

CIVILNO PROCESNO PRAVO - POKOJNINSKO ZAVAROVANJE

dovoljenost revizije - zavrženje revizije - pooblaščenec - pooblaščenec v socialnem sporu

Tožnica je revizijo vložila po pooblaščencu, ki ni odvetnik. Reviziji je pooblaščenec priložil le potrdilo o opravljenem pravniškem državnem izpitu, ne pa dokazila, da je predstavnik sindikata, pri katerem je zaposlen za zastopanje svojih članov, zato je revizija nedovoljena.

1. Tožena stranka je s sklepom št. 1 7 6516209 z dne 4. 2. 2010 zavrgla zahtevo tožnice za ponovno odmero sorazmernega dela starostne pokojnine. Z odločbo št. 6516209 z dne 23. 8. 2010 je bila pritožba tožnice zavrnjena. Odločitev tožene stranke temelji na določbi četrtega odstavka 129. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (Uradni list RS št. 80/99 in nasl., ZUP).

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da se navedeni odločbi odpravita. Sodišče druge stopnje se je strinjalo s pravnimi zaključki sodišča prve stopnje, zato je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožnica revizijo zaradi zmotne uporabe materialnega prava. Revizija je očiten prepis (kopija) pritožbe, ki v predlogu niti popravljena ni. Uveljavlja torej pritožbene in niti ne revizijskih razlogov.

5. Stranka lahko na podlagi tretjega odstavka 86. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi z 19. členom Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (v nadaljevanju ZDSS-1) opravlja pravdna dejanja v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. Izjema velja za stranko, ki ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). Dodatna izjema je predpisana tudi za postopek v individualnih delovnih sporih (35. člen ZDSS-1) in socialnih sporih (prvi odstavek 65. členu ZDSS-1), kjer lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja procesna dejanja tudi po pooblaščencu, ki je predstavnik sindikata oziroma združenja delodajalcev, ki ga ta zaposli za zastopanje svojih članov, in je opravil pravniški državni izpit.

6. Tožnica je revizijo vložila po pooblaščencu, ki ni odvetnik. Reviziji je pooblaščenec priložil le potrdilo o opravljenem pravniškem državnem izpitu, ne pa dokazila, da je predstavnik sindikata, pri katerem je zaposlen za zastopanje svojih članov, zato je revizija nedovoljena. Vrhovno sodišče RS je tako stališče zavzelo že v več odločbah (sklepi VIII Ips 159/2006 z dne 12. 9. 2006, VIII Ips 473/2008 z dne 7. 4. 2010, VIII Ips 79/2010 z dne 20. 4. 2010 in v podobni zadevi s sklepom VIII Ips 167/2012 z dne 19. 11. 2012).

7. Ker je revizija vložena po pooblaščencu, ki ne izkazuje zakonskih pogojev po prvem odstavku 65. členu ZDSS-1, jo je sodišče v skladu s 377. členom ZPP kot nedovoljeno zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep VIII Ips 160/2012, enako tudi VIII Ips 147/2012
Sklep VIII Ips 160/2012, enako tudi VIII Ips 147/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-02-05

CIVILNO PROCESNO PRAVO - POKOJNINSKO ZAVAROVANJE

dovoljenost revizije - zavrženje revizije - pooblaščenec - pooblaščenec v socialnem sporu

Za vložitev revizije po sindikalnem zastopniku mora le ta dokazati, da je pri sindikatu zaposlen za zastopanje njegovih članov.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožničinemu tožbenemu zahtevku in odpravilo dokončno odločbo tožene stranke št. 2014046 z dne 18. 6. 2010, v zvezi s prvostopenjskim sklepom z dne 23. 3. 2010, s katerim je bila zavržena tožničina zahteva za ponovno odmero tožničine starostne pokojnine. Hkrati je toženi stranki naložilo, da tožnici v roku trideset dni izda novo odločbo o odmeri starostne pokojnine, pri kateri bo pri ugotavljanju najugodnejše pokojninske osnove upoštevala tudi izplačila tožničinega delodajalca v letu 1992 v obliki obveznic, od katerega so bili plačani prispevki.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožničin tožbeni zahtevek zavrnilo. Ugotovilo je, da Zakon o  pokojninskem in invalidskem zavarovanju (v nadaljevanju ZPIZ-1) nove odmere pokojnine, katere višina je bila že pravnomočno ugotovljena, več ne omogoča.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožnica revizijo zaradi zmotne uporabe materialnega prava. V njej obširno graja presojo sodišča druge stopnje tako z vidika specifičnosti pravic iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja, kot z vidika posebne ureditve vodenja podatkov o matični evidenci zavarovancev, pri vodenju katere je naknadno tudi prišlo do ugotovitve, da sporna izplačila iz naslova obveznic v matični evidenci niso bila ustrezno zajeta.

5. Na podlagi tretjega in četrtega odstavka 86. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi, torej tudi v postopku revizije, opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik pravniški državni izpit. V socialnem sporu lahko na podlagi 65. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (v nadaljevanju ZDSS-1) stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja procesna dejanja tudi po pooblaščencu, ki je predstavnik sindikata ali združenja zavarovancev oziroma zavoda, če ga ta zaposli za zastopanje svojih članov in ima opravljen pravniški državni izpit.

6. Tožnica je revizijo vložila po pooblaščencu s pravniškim državnim izpitom, ki ni predložil dokazila, da je predstavnik sindikata, pri katerem je zaposlen za zastopanje njegovih članov. Tako ni izkazano, da gre za pooblaščenca v smislu določb 65. člena ZDSS-1, niti ni izkazano, da bi bila revizija vložena v skladu z določbami 86. člena ZPP.

7. Ker je bila revizija vložena po pooblaščencu, ki ne izpolnjuje zakonskih pogojev za njeno vložitev, jo je sodišče na podlagi določb 377. člena, v zvezi s                        374. členom ZPP, kot nedovoljeno zavrglo.

Opr. št: VIII Ips 147/2012, ECLI:SI:VSRS:2012:VIII.IPS.147.2012

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep Dsp 7/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-02-05

pritožba zoper sklep sodišča druge stopnje - zavrženje pritožbe

Pritožba zoper sklep sodišča druge stopnje o potrditvi zavrženja tožbe se zavrže.

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo tožnikovo tožbo in mu naložilo v plačilo pravdne stroške tožene stranke.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo.

3. Zoper pravnomočni sklep sodišča druge stopnje je tožnik vložil pritožbo „po tretjem odstavku 32. člena ZDSS-1“.

5. Tretji odstavek 32. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih – ZDSS-1 ni več veljaven, saj je prenehal veljati s spremembo Zakona o pravdnem postopku – ZPP-D (Ur. l. RS, št. 45/2008), pritožba zoper sklep sodišča druge stopnje o potrditvi zavrženja tožbe pa po določbah ZPP in ZDSS-1 ni predvidena, zato je takšna pritožba nedovoljena in se mora zavreči.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 84/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-02-12

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - prodajna pogodba - predkupna ponudba - obličnost

Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

Prva toženka nosi sama svoje stroške postopka v zvezi s predlogom za dopustitev revizije.

1. Sodišče prve stopnje je izdalo odločbo, s katero je razveljavilo kupoprodajno pogodbo z dne 22. 12. 2004, sklenjeno med prvo toženko in drugo toženko (II. točka izreka), zavrnilo primarni tožbeni zahtevek, da mora prva toženka s tožnicama skleniti kupoprodajno pogodbo z vsebino, kot je razvidna iz III. točke izreka odločbe sodišča prve stopnje (III. točka izreka), ter ugodilo podrejenemu tožbenemu zahtevku na sklenitev kupoprodajne pogodbe z vsebino, kot je razvidna iz IV. točke izreka odločbe sodišča prve stopnje (IV. točka izreka). Sodišče druge stopnje je pritožbe prve toženke, druge toženke in stranskega intervenienta zavrnilo ter v izpodbijanem delu potrdilo odločbo sodišča prve stopnje.

2. Prva toženka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja vprašanje, ali mora biti na podlagi 52. člena Obligacijskega zakonika (OZ) predkupna ponudba predkupnemu upravičencu za sklenitev prodajne pogodbe, s katero se prenaša lastninska pravica, dana v pisni obliki.

3. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa 367.a člen Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče predlog prve toženke za dopustitev revizije zavrnilo.

4. Odločitev o stroških temelji na prvem odstavku 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 90/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2013-02-12

predlog za dopustitev revizije - prepozen predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije - stranski intervenient - rok za pravdna dejanja

Stranski intervenient ima pravico dajati predloge in opravljati vsa druga pravdna dejanja v rokih, v katerih bi lahko to storila stranka, ki se ji je pridružil.

1. Sodišče prve stopnje je izdalo odločbo, s katero je razveljavilo kupoprodajno pogodbo z dne 22. 12. 2004, sklenjeno med prvo toženko in drugo toženko (II. točka izreka), zavrnilo primarni tožbeni zahtevek, da mora prva toženka s tožnicama skleniti kupoprodajno pogodbo z vsebino, kot je razvidna iz III. točke izreka odločbe sodišča prve stopnje (III. točka izreka), ter ugodilo podrejenemu tožbenemu zahtevku na sklenitev kupoprodajne pogodbe z vsebino, kot je razvidna iz IV. točke izreka odločbe sodišča prve stopnje (IV. točka izreka). Sodišče druge stopnje je pritožbe prve toženke, druge toženke in stranskega intervenienta zavrnilo ter v izpodbijanem delu potrdilo odločbo sodišča prve stopnje.

2. Stranski intervenient na strani druge toženke je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije.

4. Stranski intervenient ima pravico dajati predloge in opravljati vsa druga pravdna dejanja v rokih, v katerih bi lahko to storila stranka, ki se ji je pridružil (prvi odstavek 201. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP). V skladu z določbo prvega odstavka 367.b člena ZPP mora stranka predlog za dopustitev revizije podati v 30 dneh po vročitvi pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje. Ker sta prva toženka in druga toženka enotni sospornici, bi v primeru, če bi se rok za vložitev predloga za revizijo za njiju iztekel ob različnem času, lahko predlog vsaka vložila vse do takrat, dokler bi še tekel rok za katero izmed njiju (197. člen ZPP).

5. Drugi toženki je bila sodba sodišča druge stopnje vročena 29. 10. 2012. Istega dne je bila sodba vročena tudi prvi toženki. 30-dnevni rok za vložitev predloga za dopustitev revizije je začel teči naslednjega dne, iztekel pa se je 28. 11. 2012. Stranski intervenient je predlog priporočeno oddal na pošto 4. 12. 2012, torej po izteku roka, v katerem bi ga moral vložiti v skladu z določbo prvega odstavka 201. člena ZPP. Vrhovno sodišče je zato njegov predlog ob smiselni uporabi 377. člena ZPP zavrglo. Glede na določbo drugega odstavka 201. člena ZPP je okoliščina, da je stranski intervenient sodbo prejel šele 5. 11. 2012, brez pomena.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.