Sklep III Ips 76/2008
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-09-06

prevzem - izključitev manjšinskih delničarjev iz delniške družbe - odpravnina

Po prepričanju Vrhovnega sodišča je lahko namen določb drugega odstavka 68. in drugega odstavka 69. člena ZPre-1 le eden: v predpisanem poprevzemnem obdobju dati glavnemu delničarju pravico do izključitve manjšinskih delničarjev, manjšinskim delničarjem pa do izstopa iz ciljne družbe pod enakimi pogoji, kot so veljali za ostale delničarje na podlagi prevzemne ponudbe.

Predlagatelja in nasprotni udeleženec trpijo vsak svoje stroške revizijskega postopka.

1. Sodišče  prve  stopnje  je  zavrnilo predlog predlagateljev, ki sta bila po uspešnem prevzemu nasprotnega udeleženca izključena iz delniške družbe D. d.d., za določitev in (do)plačilo primerne odpravnine.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo predlagateljev zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep pritožbenega sodišča sta predlagatelja vložila revizijo zaradi zmotne uporabe materialnega prava. Predlagata razveljavitev sklepov druge in prve stopnje ter vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v novo sojenje.

4. Sodišče je revizijo vročilo nasprotnemu udeležencu, ki je odgovoril, da revizija ni niti dovoljena niti utemeljena, in predlagal, naj jo revizijsko sodišče zavrže ali zavrne.

5. Revizija je dovoljena, ni pa utemeljena.

6. Sodišče prve stopnje je ugotovilo naslednja pravno pomembna dejstva, ki so tudi med strankami tega postopka nesporna:

- nasprotni udeleženec je na podlagi prevzemne ponudbe v obdobju od 28. 2. 2007 do 28. 3. 2007 postal lastnik delnic ciljne družbe D. d.d. v količini, ki predstavlja 93,5691 odstotkov vseh delnic te družbe z glasovalno pravico;

- ciljna družba je na seji skupščine delničarjev dne 21. 5. 2007 sprejela sklep o izključitvi manjšinskih delničarjev, med katere sta spadala tudi predlagatelja, iz družbe in prenosu njihovih delnic na glavnega delničarja – nasprotnega udeleženca;

manjšinskim delničarjem je bila ponujena odkupna cena 16,00 EUR za delnico, kar je enaka cena, kot je bila določena v prevzemni ponudbi.

7. Na podlagi teh dejstev sta sodišči prve in druge stopnje odločili, da je bila predlagateljema ponujena odkupna cena za delnice v višini, določeni v skladu z določbo drugega odstavka 68. člena Zakona o prevzemih (ZPre-1). Zavzeli sta stališče, da sodnega preizkusa tako določenega nadomestila za delnice ni.

8. Po določbi prvega odstavka 68. člena ZPre-1 se za izključitev manjšinskih delničarjev ciljne družbe v primeru uspešnega prevzema, s katerim je prevzemnik pridobil najmanj 90 odstotkov vseh delnic z glasovalno pravico, uporabljajo določbe zakona, ki ureja gospodarske družbe (sedaj 384. do 388. člena ZGD-1). Posebna ureditev velja le za ponudbo denarnega nadomestila manjšinskim delničarjem za njihove delnice, saj je z drugim odstavkom 68. člena ZPre-1 določeno, da jim mora prevzemnik v primeru izključitve, do katere pride v obdobju treh mesecev po objavi izida prevzemne ponudbe (poprevzemno obdobje), ponuditi nadomestilo take vrste in v taki višini, kakor je bilo določeno v prevzemni ponudbi. Za razliko od sodišč prve in druge stopnje predlagatelja menita, da bi jima moral nasprotni udeleženec sicer res ponuditi tako nadomestilo, vendar pa imata še vedno pravico do višjega nadomestila, in v zvezi s tem do zahteve za sodni preizkus primernosti višine nadomestila v skladu z določbami ZGD-1.

9. Po določbi prvega odstavka 68. člena ZPre-1 se za postopek izključitve manjšinskih delničarjev smiselno uporabljajo določbe ZGD-1. Po določbi šestega odstavka 607. člena v zvezi z drugim odstavkom 388. člena ZGD-1 je v postopku sodnega preizkusa višine denarnega nadomestila dovoljena revizija. Ni dvoma, da je sodišče prve stopnje z odločitvijo o zavrnitvi predloga predlagateljev za določitev primerne denarne odpravnine in njeno doplačilo (in ne morda z zavrženjem predloga zaradi nedovoljenosti sodnega preizkusa primernosti odpravnine) izpeljalo postopek sodnega preizkusa in odločilo, da je bila predlagateljema ponujena (in izplačana) primerna denarna odpravnina, določena v skladu z drugim odstavkom 68. člena ZPre-1. Zato je zoper pravnomočen sklep o preizkusu primernosti nadomestila dovoljena revizija. Njena dovoljenost po stališču Vrhovnega sodišča ni odvisna od vrednosti spornega predmeta, ker iz določbe  šestega odstavka 607. člena ZGD sledi, da je v tem nepravdnem postopku vedno dovoljena. Stališče nasprotnega udeleženca iz odgovora na revizijo, da ta v tem primeru ni dovoljena, je torej zmotno.

10. Določbe 68. in 69. člena ZPre-1 urejajo položaj manjšinskih delničarjev ciljne družbe v primeru, ko je prevzemnik na podlagi prevzemne ponudbe uspel pridobiti najmanj 90-odstotni delež vseh delnic te družbe z glasovalno pravico. Z 68. členom je urejena možnost njihove izključitve iz ciljne družbe s prenosom vseh delnic na prevzemnika kot glavnega delničarja, z 69. členom pa njihova pravica do izstopa iz ciljne družbe. Tako za izključitev kot za izstop manjšinskih delničarjev je predpisana smiselna uporaba določb zakona, ki ureja gospodarske družbe (prvi odstavek 68. in prvi odstavek 69. člena ZPre-1). Za oba primera velja le ena izjema od tega pravila, in to glede vrste in višine nadomestila, do katerega so upravičeni manjšinski delničarji, če pride do njihove izključitve ali izstopa v poprevzemnem obdobju treh mesecev po objavi izida prevzemne ponudbe. V  primeru izključitve jim mora prevzemnik ponuditi nadomestilo take vrste in v taki višini, kakor je bilo določeno v prevzemni ponudbi (drugi odstavek 68. člena ZPre-1), v primeru izstopa pa lahko namesto denarnega zneska, določenega po zakonu, ki ureja gospodarske družbe, zahtevajo nadomestilo take vrste in v taki višini, kakor je bilo določeno v prevzemni ponudbi (drugi odstavek 69. člena ZPre-1). Po prepričanju Vrhovnega sodišča je lahko namen določb drugega odstavka 68. in drugega odstavka 69. člena ZPre-1 le eden: v predpisanem poprevzemnem obdobju dati glavnemu delničarju pravico do izključitve manjšinskih delničarjev, manjšinskim delničarjem pa do izstopa iz ciljne družbe pod enakimi pogoji, kot so veljali za ostale delničarje na podlagi prevzemne ponudbe. Zato je mogoče določbi drugega odstavka 68. in drugega odstavka 69. člena ZPre-1 razumeti edino tako, da je v obeh primerih treba kot primerno nadomestilo manjšinskim delničarjem šteti nadomestilo take vrste in v taki višini, kot je bilo določeno v prevzemni ponudbi. Če temu ne bi bilo tako, potem določb 68. in 69. člena ZPre-1 sploh ne bi bilo treba, ker bi do izključitve ali izstopa manjšinskih delničarjev pač lahko prišlo po splošnih določbah ZGD-1. Razlaga predlagateljev, da je v primeru izključitve manjšinskih delničarjev treba razumeti besedilo drugega odstavka 68. člena ZPre-1 tako, da mora prevzemnik le ponuditi tako nadomestilo, kot je bilo določeno s prevzemno ponudbo, v primeru izstopa pa besedilo drugega odstavka 69. člena ZPre-1 tako, da imajo manjšinski delničarji pravico do izbire med nadomestilom, določenim po ZGD-1 ali enakim nadomestilom, kot je bilo določeno s prevzemno ponudbo, je torej zmotna. V obeh primerih gre manjšinskim delničarjem nadomestilo take vrste in v taki višini, kot je bilo določeno v prevzemni ponudbi. Taka ureditev je tudi skladna z Direktivo 2004/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ponudbah za prevzem (primerjaj besedilo njenega 15. člena, zlasti drugega odstavka 5. točke).

11. S tem je revizijsko sodišče odgovorilo na vse upoštevne revizijske navedbe in ugotovilo, da uveljavljani revizijski razlogi niso podani. Zato je neutemeljeno revizijo zavrnilo (378. člen ZPP).

12. Odločitev o revizijskih stroških temelji na določbi prvega odstavka 35. člena ZNP.

Direktiva 2004/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21.

aprila 2004 o ponudbah za prevzem člen 15.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.