Sodba II Ips 1166/2008
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-04-19

povrnitev nepremoženjske škode - katastrofalna škoda - višina odškodnine - enotna odškodnina

Odmera pravične denarne odškodnine za nepremoženjsko škodo.

1. Sodišče prve stopnje je (ob ugotovljeni tožnikovi 50-odstotni odgovornosti za nastalo škodo) toženki naložilo, da mora tožniku plačati (za nepremoženjsko škodo) znesek 144.073,79 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 23. 4. 2004 dalje in (za premoženjsko škodo) znesek 9.610,91 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 28. 4. 2004 dalje ter ji naložilo plačevanje mesečne rente. V presežku je zahtevek tožnika zavrnilo. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnika in toženke (glede odločitve o glavnem zahtevku) zavrnilo ter potrdilo prvostopenjsko sodbo. Odločilo je še, da vsaka stranka sama krije svoje pritožbene stroške.

3. Toženka v pravočasni reviziji proti drugostopenjski sodbi uveljavlja revizijski razlog zmotne uporabe materialnega prava. Navaja, da je prisojena odškodnina previsoka in da odstopa od ustaljene sodne prakse. Pritožbenemu sodišču očita, da ni obrazložilo, zakaj je odstopilo od sodne prakse in prisodilo tako visoko odškodnino. Meni, da je v obravnavanem primeru podana celo kršitev načela enakega obravnavanja strank iz 22. člena Ustave. Predlaga, naj revizijsko sodišče reviziji ugodi in izpodbijano sodbo spremeni tako, da prisojeno odškodnino za izpodbijani znesek 72.964,62 EUR zniža.

4. Revizija je bila dostavljena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in vročena tožniku, ki je nanjo odgovoril ter predlagal njeno zavrnitev.

6. Temeljni načeli za odmero denarne odškodnine za nepremoženjsko škodo sta glede na določbi 179. in 182. člena Obligacijskega zakonika - OZ načelo individualizacije višine odškodnine in načelo njene objektivne pogojenosti. Načelo individualizacije zahteva upoštevanje stopnje in trajanja telesnih in duševnih bolečin ter strahu, izhaja pa iz spoznanja, da je posameznik neponovljiva in nerazdružljiva celota telesne in duševne biti, zato vsak specifično doživlja svojo telesno in duševno celovitost ter posege vanjo. Načelo objektivne pogojenosti višine odškodnine pa zahteva upoštevanje objektivnih materialnih možnosti družbe ter sodne prakse v podobnih primerih nepremoženjskih škod. Izraža tudi ustavni načeli enakosti pred zakonom in enakega varstva pravic (enaki primeri se morajo obravnavati enako, različni pa različno).

7. V obravnavani zadevi, v kateri je oškodovanec (ob škodnem dogodku star 3 leta in pol) utrpel katastrofalno škodo [udarnino in oteklino hrbtenjače na ravni THXI-L1 (kar je imelo za posledico popolno oslabitev hrbtenjače od te ravni navzdol), izpah medvretenčne ploščice na ravni CIII-CIV s krvavitvijo pod trdo hrbtenično ovojnico v višini CV do THIII (kar je imelo za posledico nevrološki izpad v levi roki), obtolčenino in oteklino možganov (kar je imelo kasneje za posledico nevrološko motnjo), rane na obrazu, glavi in obeh stegnih, razpoko želodca (narava poškodbe je bila takšna, da je povzročila gnojno vnetje trebušnice) in odrgnine na desni goleni], še tako visoka denarna odškodnina za nepremoženjsko škodo ne more odpraviti prizadetosti v njegovi osebni sferi, ampak lahko pomeni določeno zadoščenje, ki naj omili njegove težave. Revizijske navedbe in sklicevanje na zadeve, ki jih toženka v reviziji našteva, ne omogočajo sklepanja, da bi sodišči pri odmeri denarne odškodnine za nepremoženjsko škodo odstopili od ustaljene sodne prakse. Obravnavani škodni primer spada v VI. skupino Fischerjevega sistema razvrstitve poškodb, v kateri se odškodnine gibljejo do 454 povprečnih neto plač (izjemno hudi primeri). Zato sta sodišči prve in druge stopnje z odmero enotne denarne odškodnine za nepremoženjsko škodo v skupni višini 416 povprečnih neto plač pravilno izpolnili pravni standard pravične denarne odškodnine. Prisojena odškodnina je primerljiva z odškodninami za podobno škodo, hkrati pa upošteva vse individualne značilnosti tožnika.

8. Ker je materialno pravo pravilno uporabljeno, je revizijsko sodišče toženkino revizijo kot neutemeljeno zavrnilo (378. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.