Sodba II Ips 579/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-10-06

ODŠKODNINSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

razlogi za revizijo - zmotna in nepopolna ugotovitev dejanskega stanja - izpodbijanje dokazne ocene v reviziji

Z revizijskimi navedbami, s katerimi tožnik povzema, ocenjuje in med seboj primerja izpovedbe prič in vsebino izvedenskih mnenj ni mogoče utemeljiti absolutne bistvene kršitve določb postopka. Vsebinsko namreč te navedbe pomenijo izpodbijanje dokazne ocene v obrazložitvah sodb sodišč prve in druge stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je v ponovljenem sojenju zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženka dolžna tožniku plačati 6.468,04 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od zapadlosti posameznih zneskov. Odločilo je še o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo prvostopenjsko sodbo. Odločilo je, da tožnik sam krije svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Tožnik v pravočasni reviziji proti drugostopenjski sodbi uveljavlja revizijska razloga zmotne uporabe materialnega prava in bistvenih kršitev določb postopka. Navaja, da so v izpodbijani sodbi razlogi o odločilnih dejstvih nejasni in med seboj v nasprotju, ter da obstaja nasprotje med tem, kar se navaja v razlogih sodbe o vsebini listin in zapisnikov o izvedbi dokazov ter med samimi temi listinami. V nadaljevanju obširno (s povzemanjem, ocenjevanjem in primerjanjem izpovedb prič in izvedenskih mnenj) utemeljuje svoje nestrinjanje s sprejeto dokazno oceno sodišč prve in druge stopnje ter skuša prikazati sklep, da je dokazal, da so se (zaradi malomarnega dela delavcev toženke) na cestišču nahajale steklene kroglice, ki so povzročile spolzkost cestišča. Predlaga, naj revizijsko sodišče reviziji ugodi in izpodbijano sodbo spremeni tako, da toženki naloži, da mu mora plačati 4.200,00 EUR z obrestmi.

4. Revizija je bila dostavljena Državnemu tožilstvu Republike Slovenije in vročena toženki, ki nanjo ni odgovorila.

6. Z revizijskimi navedbami, s katerimi tožnik povzema, ocenjuje in med seboj primerja izpovedbe prič in vsebino izvedenskih mnenj ter skuša predstaviti sklep o resničnosti njegove trditve, da so se (zaradi malomarnega dela delavcev toženke) na cestišču nahajale steklene kroglice refleksit, ki so povzročile spolzkost cestišča, ni mogoče utemeljiti absolutne bistvene kršitve določb postopka. Vsebinsko namreč te navedbe pomenijo izpodbijanje dokazne ocene v obrazložitvah sodb sodišč prve in druge stopnje. Na podlagi takih navedb pa tožnik z revizijo ne more uspeti, ker po tretjem odstavku 370. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) revizije ni mogoče vložiti zaradi zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja.

7. Ker po dejanskih ugotovitvah obeh sodišč tožnik ni uspel dokazati toženkinega nedopustnega ravnanja (oz. opustitve), je odločitev sodišč o zavrnitvi tožbenega zahtevka materialnopravno pravilna (154. člen Zakona o obligacijskih razmerjih – ZOR, ki se v tej zadevi uporablja na podlagi 1060. člena Obligacijskega zakonika – OZ).

8. Ker niso podani razlogi, zaradi katerih je bila vložena revizija, niti razlog, na katerega pazi revizijsko sodišče po uradni dolžnosti, je bilo treba neutemeljeno revizijo tožnika na podlagi določbe 378. člena ZPP zavrniti in z njo tudi njegov zahtevek za povrnitev stroškov revizije (prvi odstavek 165. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 154. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.