Sklep I R 135/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-11-17

izvršilni postopke - pristojnost za izvršbo na nadomestna dejanja izvršbe - spor o pristojnosti

Predlagano je bilo le eno sredstvo izvršbe: pooblastilo upnici, naj opravi nadomestna dejanja izvršbe na stroške dolžnikov. Prodaja nepremičnine v P. je (poleg rubeža dovoljenega dela plače) le ena od faz opravljanja izvršbe s tem sredstvom izvršbe. Zato ne gre za kumulacijo dveh sredstev izvršbe in zato ne za kolizijo dveh izključnih krajevnih pristojnosti.

Za odločanje in postopanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

1. Izvršilni naslov dolžnikoma nalaga, da morata v 15 dneh na parc. št. 78/2 k.o. ... vzpostaviti stanje, kakršno je bilo pred 11. 1. 2005 (odstraniti z nadstreška pred hlevom leseno zaporo, iz hleva, izpod nadstreška in z zemljišča okrog hleva odstraniti vse naprave, opremo, orodje za popravilo motornih vozil in vsa motorna vozila tako, da bo hlev spet služil namenu reje živine, ter z zunanje stene stanovanjske hiše Z. odstraniti klimo in prebito steno in fasado vzpostaviti v prejšnje stanje) ter upnici plačati 1.856,75 EUR stroškov pravdnega postopka z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Zaradi dosege vsega navedenega je upnica predlog za izvršbo vložila na Okrajno sodišče v Ljubljani. Ker je upnica za izterjavo denarne terjatve predlagala izvršbo na dolžnikovo nepremičnino v k. o. ..., se je Okrajno sodišče v Ljubljani izreklo za krajevno nepristojno in zadevo odstopilo Okrajnemu sodišču v Piranu. Okrajno sodišče v Piranu je izdalo (zaradi ugovora še ne pravnomočen) sklep o izvršbi, in sicer tako, da je (1) za izterjavo nedenarne terjatve pooblastilo upnico, dolžnikoma pa naložilo plačilo 9.158,40 EUR predujma za kritje stroškov oprave nadomestnega dejanja ter (2) za izterjavo denarne terjatve dovolilo rubež plače prvega dolžnika v dovoljenem delu ter prodajo njegove nepremičnine v k. o. ... Ker dolžnika predujma v roku, ki jima ga je sodišče dalo na razpolago, nista plačala, je Okrajno sodišče v Piranu nato s sklepom zaradi izterjave zneska, potrebnega za kritje stroškov oprave nadomestnega dejanja izvršbe, dovolilo izvršbo z rubežem dovoljenega dela plače prvega dolžnika in s prodajo nepremičnine v k. o. ... V nadaljevanju je bila izvršba zaradi izterjave denarne terjatve delno ustavljena, za opravo izvršbe zaradi izterjave nedenarne terjatve pa se je Okrajno sodišče v Piranu izreklo za krajevno nepristojno in zadevo odstopilo Okrajnemu sodišču v Ljubljani.

2. Na podlagi vseh v prejšnji točki navedenih okoliščin, ki jih povzema tudi Okrajno sodišče v Ljubljani, je slednje sprožilo spor o pristojnosti. Meni, da je pristojnost Okrajnega sodišča v Piranu podana zato, ker je upnica predlagala izvršbo z več sredstvi izvršbe, med katerimi je tudi izvršba na nepremičnino, ki leži na območju Okrajnega sodišča v Piranu; sklicuje se na določbi tretjega odstavka 35. člena in 166. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ).

3. Za nadaljnje odločanje in postopanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

4. Stališče, da je upnica za izvršitev nedenarne terjatve predlagala izvršbo z več sredstvi izvršbe, med katerimi naj bi bila tudi izvršba na nepremičnino na območju Okrajnega sodišča v Piranu, je zmotno. Predlagano sredstvo izvršbe je bilo namreč le eno: pooblastilo upnici, naj opravi nadomestna dejanja izvršbe na stroške dolžnikov. Prodaja nepremičnine v P. je (poleg rubeža dovoljenega dela plače) le ena od faz opravljanja izvršbe s tem sredstvom izvršbe. Zato ne gre za kumulacijo dveh sredstev izvršbe in zato ne za kolizijo dveh izključnih krajevnih pristojnosti. ZIZ v 224. členu določa, da če mora dolžnik po izvršilnem naslovu nekaj storiti, dopustiti, da kdo drug kaj stori, ali se česa vzdržati, je za odločitev o predlogu za izvršbo in za samo izvršbo krajevno pristojno sodišče na območju katerega mora dolžnik izpolniti obveznost iz izvršilnega naslova.

5. V konkretnem primeru je treba dejanja iz 224. člena ZIZ opraviti v Z., na območju Okrajnega sodišča v Ljubljani. Le-to je zato krajevno pristojno za odločanje in nadaljnje postopanje glede izvršbe za izpolnitev upničine nedenarne terjatve.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.