Sodba VIII Ips 174/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-10-17

kolektivni delovni spor - kršitev podjetniške kolektivne pogodbe - zaposlitev predsednika sindikata

Ker je bil nasprotni udeleženec na podlagi določb 18. točke podjetniške kolektivne pogodbe predsednici sindikata s svojstvom poklicnega sindikalnega zaupnika dolžan zagotoviti zaposlitev na teh sindikalnih delih za celotni mandat, je ta določba kolektivne pogodbe pomenila veljavno pravno podlago, na podlagi katere bi sodišče lahko naložilo toženi stranki sklenitev pogodbe o zaposlitvi z aktualno predsednico sindikata in je predlagatelj ob vložitvi predloga za tako odločitev tudi izkazoval pravni interes.

Zahtevek predlagatelja za sklenitev nove pogodbe o zaposlitvi s predsednico sindikata ni bil utemeljen, ker je navedena ponujeno novo ustrezno pogodbo za to sindikalno funkcijo neutemeljeno odklonila, njeno soglasje pa je bilo za sklenitev nove pogodbe bistveno.

1. Sodišče prve stopnje je v kolektivnem delovnem sporu zavrnilo zahtevke predlagatelja na ugotovitev, da je nasprotni udeleženec kršil podjetniško kolektivno pogodbo, ker z izvoljeno predsednico izvršnega odbora sindikalne podružnice (predsednica sindikata), ki je imela istočasno položaj sindikalnega zaupnika, za mandatno obdobje od 1. 1. 2006 do 31. 12. 2010 ni sklenil pogodbe o zaposlitvi za delovno mesto predsednika sindikata, oziroma ker je predsednici sindikata S. Č. dne 19. 11. 2009 podal redno odpoved pogodbe o zaposlitvi na tem delovnem mestu. Hkrati je zavrnilo tudi zahtevek, da je nasprotni udeleženec dolžan s S. Č. za navedeno mandatno obdobje skleniti pogodbo o zaposlitvi za delovno mesto predsednice sindikata. Ugotovilo je, da je nasprotni udeleženec S. Č. v mesecu juliju 2009 ponudil v podpis novo pogodbo o zaposlitvi za delovno mesto predsednice sindikata, vendar je le-ta podpis nove pogodbe neupravičeno odklonila.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi predlagatelja delno ugodilo in ugotovilo, da je nasprotni udeleženec kršil podjetniško kolektivno pogodbo, v kateri se je zavezal, da bo za mandat profesionalnega opravljanja dela sindikalnega zaupnika z njim sklenil pogodbo o zaposlitvi in to zato, ker z izvoljeno predsednico sindikalne podružnice S. Č. za mandat od 1. 1. 2006 do 31. 12. 2010 ni sklenil pogodbe o zaposlitvi in ker ji je 19. 11. 2009 odpovedal pogodbo o zaposlitvi na tem delovnem mestu, ki je bila z njo sklenjena že 7. 3. 2005. Soglašalo pa je z zavrnitvijo zahtevka za sklenitev pogodbe o zaposlitvi s S. Č. za poklicno opravljanje sindikalnih nalog, češ da sodišče delodajalcu ne more naložiti sklenitve pogodbe o zaposlitvi s konkretnim delavcem in odločilo, da udeleženca plačata vsak svoje stroške postopka pred sodiščem prve stopnje, predlagateljeve stroške pritožbenega postopka pa je do ½ naložilo v plačilo nasprotnemu udeležencu.

3. Zoper zavrnilni del pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje vlaga predlagatelj revizijo zaradi bistvene kršitve določb pravnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava. Sodišču očita nasprotje, ko najprej ugotavlja kršitev kolektivne pogodbe, ker z izvoljeno predsednico sindikata za to delovno mesto ni sklenil pogodbe o zaposlitvi, sočasno pa zavrača zahtevek za sklenitev take pogodbe. Pri tem navaja, da je bila podlaga za sklenitev take pogodbe o zaposlitvi dogovorjena v podjetniški kolektivni pogodbi in da ne gre za dolžnost sklenitve pogodbe o zaposlitvi s konkretnim delavcem zgolj na podlagi zakona oziroma enostranske odločitve sodišča. Ker pa je S. Č. mandat predsednice sindikata dejansko že potekel in ker za sklenitev pogodbe o zaposlitvi za nazaj imenovana dejansko ne more imeti pravnega interesa, bi lahko prišlo v tem delu v poštev tudi zavrženje tožbe. Glede na končni izid spora predlaga tudi ponovno odločitev o vseh stroških postopka.

5. V kolektivnem delovnem sporu o veljavnosti kolektivne pogodbe, njeni skladnosti z zakonom in medsebojni skladnosti ter o izvrševanju kolektivne pogodbe Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1) v 1. točki 53. člena posebej opredeljuje odločitve sodišča, če le-to ugotovi, da je zahtevek utemeljen. Glede na naravo razmerja v tem primeru sodišče predvsem ugotovi veljavnost ali neveljavnost kolektivne pogodbe, kršitev pravic ali obveznosti iz kolektivne pogodbe, neskladnost kolektivne pogodbe z zakonom ali medsebojno neskladnost kolektivnih pogodb in neskladnost splošnega akta delodajalca z zakonom ali kolektivno pogodbo.

6. Taka posebna ureditev odločanja v kolektivnem delovnem sporu pomeni določen odklon od ozke vezanosti sodišča na tožbeni zahtevek, oziroma odločanje o tožbenem zahtevku v smislu 2. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), saj sodišče pooblašča, da o rešitvi spora, ki sicer izhaja iz zahtevka v predlogu, glede na naravo razmerja samo oblikuje ustrezno odločitev, ne da bi bilo ozko vezano na v predlogu oblikovane formalne zahtevke. Pri tem v sporu s področja kolektivnih pogodb glede na naravo razmerja napotuje predvsem na ugotovitvene izreke odločitve sodišča.

7. Ugodilni del izpodbijane sodbe, ki ni pod revizijo, je že sam v sebi nekoliko protisloven. Najprej sodišče ugotovi, da je nasprotni udeleženec kršil podjetniško kolektivno pogodbo, ker z izvoljeno predsednico sindikata ni sklenil pogodbe o zaposlitvi za čas njenega mandata od 1. 1. 2006 do 31. 12. 2010. V 2. alineji pa sočasno ugotovi, da je nasprotni udeleženec kršil podjetniško kolektivno pogodbo, kjer je tej isti predsednici sindikata S. Č. dne 19. 11. 2009 iz poslovnega razloga odpovedal pogodbo o zaposlitvi za delovno mesto predsednice sindikata.

8. Iz razlogov sodbe je očitno, da je imela S. Č., kot predsednica sindikata in s tem tudi poklicna sindikalna zaupnica z nasprotnim udeležencem že od 7. 3. 2005 sklenjeno pogodbo o zaposlitvi za delovno mesto predsednice sindikata in je na podlagi te pogodbe navedeno delo opravljala vse do 31. 12. 2009, ko je nasprotni udeleženec realiziral redno odpoved navedene pogodbe o zaposlitvi z dne 19. 11. 2009. Torej je imel nasprotni udeleženec z navedeno predsednico sindikata, kot z istočasno očitno nesporno poklicno sindikalno zaupnico, sklenjeno pogodbo o zaposlitvi za opravljanje njenih sindikalnih funkcij tudi večino njenega mandata, ki je trajal od 1. 1. 2006 do 31. 12. 2010. Odločitev sodišča tako lahko pomeni le ugotovitev, da je nasprotni udeleženec kršil obveznost iz 18. točke podjetniške kolektivne pogodbe zgolj v letu 2010, ko predsednici sindikata, kot sindikalni zaupnici, ni omogočil poklicnega opravljanja njene funkcije na podlagi ustrezne pogodbe o zaposlitvi.

9. Revizija utemeljeno graja stališče sodišča druge stopnje, da predlagatelj ni mogel uveljavljati, da v smislu dajatvenega izreka sodišče naloži nasprotnemu udeležencu, da s predsednico sindikata S. Č. sklene pogodbo o zaposlitvi (vsaj za preostali del mandata), oziroma da sodišče tudi ob taki jasni zavezi v podjetniški kolektivni pogodbi nasprotnemu udeležencu ne more naložiti sklenitve pogodbe o zaposlitvi z aktualno predsednico sindikata.

10. Na podlagi drugega odstavka 53. člena ZDSS-1 lahko tudi v sporih o kršitvi pravic ali obveznosti iz kolektivne pogodbe (ob ugotovitvah v smislu prvega odstavka tega člena) glede na naravo razmerja sodišče na zahtevo posameznega udeleženca naloži drugemu udeležencu izpolnitev določene obveznosti. Ker je bil nasprotni udeleženec na podlagi določb 18. točke podjetniške kolektivne pogodbe predsednici sindikata s svojstvom poklicnega sindikalnega zaupnika dolžan zagotoviti zaposlitev na teh sindikalnih delih za celotni mandat, je ta določba kolektivne pogodbe pomenila veljavno pravno podlago, na podlagi katere bi sodišče lahko naložilo toženi stranki sklenitev pogodbe o zaposlitvi z aktualno predsednico sindikata in je predlagatelj ob vložitvi predloga za tako odločitev tudi izkazoval pravni interes. Vendar je sodišče hkrati ugotovilo, da je nasprotni udeleženec v letu 2009 predsednici sindikata S. Č. že ponudil v podpis ustrezno pogodbo o zaposlitvi na njeni sindikalni funkciji, pa je navedena tudi po usklajevanju vsebine pogodbe sklenitev take pogodbe odklonila. Po ugotovitvah sodišča je bil to razlog, da s predsednico sindikata za preostali del mandata ni bila sklenjena nova pogodba o zaposlitvi in revizijsko sodišče je na tako dejansko ugotovitev vezano.

11. Ob pravilnem vsebinskem razumevanju izpodbijane sodbe ter upoštevanju gornjih dejanskih in materialnopravnih razlogov ni podano v reviziji očitano nasprotje med ugodilnim in zavrnilnim izrekom sodbe. Nasprotni udeleženec je kršil obveznost iz podjetniške kolektivne pogodbe, ker predsednici sindikata za del mandata (za leto 2010) ni omogočil zaposlitve na tem delovnem mestu (do tega je dejansko prišlo zaradi odpovedi dotedanje pogodbe o zaposlitvi S. Č.               19. 11. 2009), zahtevek predlagatelja za sklenitev nove pogodbe o zaposlitvi z navedeno predsednico sindikata pa ni bil utemeljen, ker je navedena ponujeno novo ustrezno pogodbo za to sindikalno funkcijo v letu 2009 že neutemeljeno odklonila, njeno soglasje pa je bilo za sklenitev nove pogodbe bistveno.

12. Ker revizijski razlogi niso podani, je sodišče na podlagi 378. člena ZPP revizijo kot neutemeljeno zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.