TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep II DoR 474/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-01-19

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - odstop od sodne prakse - povrnitev nepremoženjske škode - pravica do zdravega življenjskega okolja - imisije - hrup - višina odškodnine

Zaradi možnega odstopa od sodne prakse je dopuščena revizija glede višine odškodnine.

Revizija se dopusti glede višine odškodnine, odmerjene posameznemu  tožniku.

1. Prvemu tožniku in tožnici je bila pravnomočno prisojena odškodnina za utrpelo nepremoženjsko škodo zaradi nedovoljenih posegov v pravico do zdravega življenjskega okolja v višini 3.800 EUR, tretjemu tožniku pa v znesku 3.400 EUR.

Toženka je vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem zatrjuje, da prisojene odškodnine odstopajo od sodne prakse Vrhovnega in Višjega sodišča v Mariboru, kar utemeljuje s konkretnimi primeri in okoliščinami.

3. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da je predlog utemeljen glede pravnega vprašanja, ki je razvidno iz izreka tega sklepa (tretji odstavek 367.c člena Zakona o pravdnem postopku).

ZPP člen 367, 367/3, 367/a, 367/a-1, 367c, 367c/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 251/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-01-19

dopuščena revizija - ničnost sodne poravnave - uveljavljanje ničnosti sodne poravnave s tožbo - sodna praksa

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja dopustnosti uveljavljanja ničnosti sodne poravnave s tožbo.

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja dopustnosti uveljavljanja ničnosti sodne poravnave s tožbo.

1. Sodišče druge stopnje je potrdilo sodbo prvostopenjskega sodišča, s katero je le-to zavrnilo tožničin tožbeni zahtevek, naj ugotovi, da je sodna poravnava, ki sta jo sklenili pravdni stranki v zadevi P 1883/2007-II Okrožnega sodišča v Ljubljani, nična. Pojasnili sta, da je mogoče sodno poravnavo iz razlogov ničnosti izpodbijati le z zahtevo za varstvo zakonitosti, ne pa tudi s tožbo, saj mora na ničnostne razloge sodišče paziti po uradni dolžnosti preden sodno poravnavo zapiše.

2. Tožnica je vložila predlog za dopustitev revizije zoper sodbo pritožbenega sodišča glede vprašanja pravilnosti stališča nižjih sodišč, da ničnosti sodne poravnave ni dopustno uveljavljati s tožbo. Opozarja, da sta bili sodna poravnava sklenjena ter tožba za njeno razveljavitev vloženi pred uveljavitvijo zadnje novele Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in trdi, da so bile zmotno uporabljene določbe 133., 385. in 392. člena navedenega zakona ter ustavne določbe o enakem varstvu pravic in o pravici do sodnega varstva, nižji sodišči pa naj bi odstopili od sodne prakse v več zadevah Vrhovnega sodišča, ki jih konkretno navede.

3. Pogoji za dopustitev revizije glede predlaganega pravnega vprašanja so izpolnjeni (367.a člen ZPP), zato je Vrhovno sodišče revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

ZPP člen 133, 367a, 367c, 367c/3, 385, 392.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 281/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-01-26

predlog za dopustitev revizije - obstoj sodne prakse - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Na vso pravno relevantno problematiko, povezano z nekoliko preoblikovanim in v dobršni meri kazuistično zastavljenim vprašanjem v predlogu za dopustitev revizije, je bilo v razlogih sodb sodišč prve in druge stopnje odgovorjeno v skladu z že zavzetimi stališči v doslej oblikovani sodni praksi.

1. Tožnik je v tej pravdi zahteval plačilo odškodnine za škodo, nastalo mu ob padcu na po njegovih trditvah poledenelem delu smučišča tožene stranke pred preusmeritvijo na 4m široko povezovalno pot za prehod na drugo smučišče, preko katere ga je odneslo v drevo ob povezovalni poti. Njegov zahtevek za plačilo odškodnine je bil s sodbo sodišča prve stopnje, potrjeno s sodbo sodišča druge stopnje, pravnomočno zavrnjen, ker ni bila ugotovljena ne objektivna niti krivdna odgovornost tožene stranke za tožniku nastalo škodo.

2. Tožnik je v predlogu za dopustitev revizije zoper pravnomočno sodbo, izdano na drugi stopnji, ponudil v presojo kot z vidika oblikovanja sodne prakse pomembno sledeče pravno vprašanje: „Ali nevarno mesto na smučišču predstavlja drevesno deblo, ki ni zavarovano (oziroma je označeno le z opozorilno mrežo) in stoji tik ob prečni povezovalni poti, ki načeloma ni smučarska proga, vendar pa del te proge postane v trenutku, ko upravljalec preusmeri smučarje nanjo z zaprtjem nadaljevanja smučarske proge zaradi slabih vremenskih razmer na progi?“

4. Na vso pravno relevantno problematiko, povezano z nekoliko preoblikovanim (glede na neizpodbojno ugotovljeno dejansko stanje v razlogih pravnomočne sodbe) in v dobršni meri kazuistično zastavljenim vprašanjem v predlogu za dopustitev revizije, je bilo v razlogih sodb sodišč prve in druge stopnje odgovorjeno v skladu z že zavzetimi stališči v doslej oblikovani sodni praksi. Ker pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku torej niso podani, je bilo treba predlog tožeče stranke zavrniti (drugi odstavek 367.c člena istega zakona).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009
Sklep II DoR 418/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-01-19

dopuščena revizija - pomembno pravno vprašanje - priposestvovanje - omejitev priposestvovanja - dobrovernost

Revizija se dopusti glede vprašanja pravilnosti presoje po drugem odstavku 44. člena SPZ.

Revizija se dopusti glede vprašanja pravilnosti presoje po drugem odstavku        44. člena Stvarnopravnega zakonika.

1. Prvostopenjsko sodišče je ugodilo tožbenemu zahtevku, s katerim so tožnice zahtevale ugotovitev, da so lastnice nepremičnine parc. št. 6157 k.o. O., in zavrnilo tožbeni zahtevek po nasprotni tožbi, s katerim sta toženki zahtevali izročitev predmetne nepremičnine v njuno posest. Presodilo je, da so tožnice priposestvovale lastninsko pravico na nepremičnini, ki sta jo kupili toženki. Ugovor toženk po drugem odstavku 44. člena Stvarnopravnega zakonika (SPZ) je zavrnilo. Ocenilo je, da toženki ob nakupu nepremičnine oziroma ob vknjižbi lastninske pravice v zemljiško knjigo nista bili dobroverni, saj upoštevaje ugotovljene okoliščine nista ravnali v skladu z raziskovalno dolžnostjo, ki jima jo nalaga navedena določba SPZ. Poznali sta namreč posestno stanje na nepremičnini, znano pa jima je bilo tudi to, da je prodajalka (zemljiškoknjižna lastnica) nepremičnino predhodno že neuspešno ponudila v odkup pravnemu predniku prvih dveh tožnic.

2. Pritožbeno sodišče je pritožbi toženk ugodilo in sodbo prvostopenjskega sodišča spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek zavrnilo in ugodilo tožbenemu zahtevku po nasprotni tožbi. Presodilo je, da je kršitev raziskovalne dolžnosti sicer mogoče očitati pridobitelju, ki je ob sklenitvi prodajne pogodbe oziroma vknjižbi lastninske pravice opazil, da nepremičnino obdeluje tretji (nevknjiženi priposestvovalec), vendar pa tega ni mogoče storiti v primeru, ko je bil hkrati seznanjen, da je bila nepremičnina tretjemu neuspešno ponujena v odkup. Ker se tretji ni odločil za nakup in ker ni uredil zemljiškoknjižnega stanja, novemu pridobitelju ni mogoče odreči dobre vere ob sklepanju pogodbe oziroma ob vknjižbi lastninske pravice.

3. Zoper sodbo pritožbenega sodišča so tožnice vložile predlog za dopustitev revizije. V njem (med drugim) s sklicevanjem na prakso Vrhovnega sodišča Republike Slovenije(1) izpostavljajo vprašanje pravilnosti presoje dobre vere in načela zaupanja v javne knjige iz drugega odstavka 44. člena SPZ. Menijo, da je pritožbeno sodišče odstopilo od prakse Vrhovnega sodišča in da je od odločitve slednjega mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti in enotne uporabe prava.

4. Revizijsko sodišče je ocenilo, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) podani glede pravnega vprašanja, oblikovanega v izreku sklepa, zato je v tem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.a člena ZPP).

Op. št. (1):    Omenjajo odločbe Vrhovnega sodišča Republike Slovenije III Ips 57/2002 in III Ips 87/2002 z dne    27. 11. 2002 ter II Ips 397/2006 z dne 15. 1. 2009.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III R 3/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-02-28

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - povezani postopki

Iz trditvene podlage strank izhaja, da v postopku pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani II Pg 2996/2010 tožena stranka vtožuje zneske neplačanih del, ki jih je opravila za tožečo stranko, tožeča stranka pa v tem sporu vtožuje zneske, ki naj bi jih zaradi toženčevih napak na taistih delih plačala nadomestnim izvajalcem. Glede na to, da obstaja možnost združitve postopkov in s tem poenostavitve dokaznega postopka, je očitno, da postopka pred dvema sodiščema ne bi bila smotrna in ekonomična. Prenos pristojnosti narekuje tudi dejstvo, da v tem postopku narok za glavno obravnavo še ni bil opravljen.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Ljubljani.

1. Tožeča stranka je pri Okrajnem sodišču v Ljubljani – Centralnem oddelku za verodostojno listino zoper toženo stranko vložila verodostojne listine (4 račune) v skupni višini 22.772,04 EUR. Po ugovoru tožene stranke zoper sklep o izvršbi VL 137286/2010 z dne 5. 10. 2010 se je postopek nadaljeval pred Okrožnim sodiščem v Kranju pod opr. št. I Pg 1015/2010.

2. Tožeča stranka je v vlogah z dne 15. 3. 2011 in 26. 10. 2011 predlagala spremembo krajevne pristojnosti na Okrožno sodišče v Ljubljani kot stvarno pristojno sodišče, in sicer iz razloga smotrnosti in ekonomičnosti postopka, ker pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani pod opr. št. II Pg 2996/2010 že teče gospodarski spor med istima strankama po tožbi tožene stranke, s katerim bi bilo ta postopek potrebno združiti. Po trditvah tožeče stranke tožbeni zahtevki v obeh postopkih izvirajo iz istega posla, postopek pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani pa se je začel prvi.

3. Tožena stranka se s spremembo krajevne pristojnosti ni strinjala.

5. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

6. Delegacija iz razlogov smotrnosti je mogoča zaradi lažje izvedbe postopka (hitreje in z manjšimi stroški) ali zaradi drugih tehtnih razlogov. Iz trditvene podlage strank izhaja, da sta tožbena zahtevka v obeh postopkih povezana, saj v postopku pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani II Pg 2996/2010 tožena stranka vtožuje zneske neplačanih del, ki jih je opravila za tožečo stranko, tožeča stranka pa v tem sporu vtožuje zneske, ki naj bi jih zaradi toženčevih napak na taistih delih plačala nadomestnim izvajalcem. Glede na to, da obstoji možnost združitve postopkov in s tem poenostavitve dokaznega postopka, je očitno, da postopka pred dvema sodiščema ne bi bila smotrna in ekonomična. Prenos pristojnosti narekuje tudi dejstvo, da v tem postopku narok za glavno obravnavo še ni bil opravljen.

7. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v zadevi določilo Okrožno sodišče v Ljubljani.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 114/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-03-05

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena ZPP niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo tožbo z zahtevkom za ugotovitev obstoja terjatve tožeče stranke do toženke v višini 40.649,59 EUR in zavrnilo zahtevek za plačilo navedenega zneska. Sodišče druge stopnje je prvostopenjsko sodbo potrdilo.

2. Tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije, v katerem zastavlja naslednja pravna vprašanja:

- Ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno uporabili in svojo odločitev oprli na 286. člen Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) o prekluziji, čeprav se da iz navedb in dokazov, ki jih je tožeča stranka pravočasno navedla in predložila, po izvedenem dokaznem postopku ugotoviti pravno relevantna dejstva, ki jih sodišči zaradi prekluzije štejeta za nedokazana, ob dejstvu, da jih nasprotna stranka ni niti prerekala?

- Ali je lahko tožeča stranka prekludirana glede dejstev, ki jih tožena stranka ni zanikala in se v skladu z določbo 214. člena ZPP štejejo za priznana?

- Ali se lahko šteje vloga, ki jo je sodišče dopustilo, zanjo pa ni postavilo roka in zaradi tega glavno obravnavo preložilo, za prepozno, čeprav jo je tožeča stranka podala pred datumom novega razpisa glavne obravnave?

- Če iz zapisnika o glavni obravnavi ni mogoče ugotoviti, ali je bil prvi narok za glavno obravnavo opravljen ali ne, ker je sodišče glavno obravnavo preložilo za določen čas, na naroku pa se niso izvedli nobeni dokazi (prvi odstavek 284. člena ZPP) in na vabilu ni bilo izrecno navedeno, da je sodišče stranke vabilo na pripravljalni narok in na prvi narok za glavno obravnavo, ali je mogoče šteti, da je bil prvi narok za glavno obravnavo opravljen in da je zato stranka prekludirana v svojih dejanjih?

Ali je sodišče ravnalo pravilno, ko pri odločanju ni uporabilo materialnega prava o cesiji (417. do 419. člen OZ), zlasti glede prehoda odstopljene terjatve v pravno sfero prevzemnice in glede tega, kdaj lahko dolžnik izpolni le prevzemnici, in ko pri odločanju ni uporabilo določb o zakoniti subrogaciji (275. člen oziroma 1018. člen OZ), na podlagi katerih je prevzemnica, ki je terjatev odstopila, pridobila terjatev nazaj v svojo pravno sfero?

3. Ker niso izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena ZPP, je revizijsko sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog tožeče stranke za dopustitev revizije zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 4/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-03-05

predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije - pooblastilo brez datuma

Za vložitev izrednih pravnih sredstev mora odvetnik predložiti novo pooblastilo. Iz priloženega pooblastila ni razviden datum pooblastila, zato ni mogoče ugotoviti, ali je pooblastilo novo in ali je posebno.

Tožena stranka nosi sama svoje stroške revizijskega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je obdržalo v veljavi sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Celju 0001 Ig 2006/00873 z dne 18. 10. 2006, na podlagi katerega je tožena stranka dolžna tožeči plačati 153.100,50 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Sodišče druge stopnje je odločitev prvostopenjskega sodišča potrdilo. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije.

3. Za vložitev izrednih pravnih sredstev mora odvetnik predložiti novo pooblastilo (drugi odstavek 95. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Ta zahteva velja tudi za vložitev predloga za dopustitev revizije. Pooblaščenec tožene stranke je sicer predlogu priložil pooblastilo, iz katerega pa ni razviden datum njegove izdaje, zato ni mogoče ugotoviti, ali je pooblastilo novo in ali je posebno. Revizijsko sodišče je zato predlog tožene stranke za dopustitev revizije na podlagi petega odstavka 98. člena ZPP zavrglo.

4. Odločitev o stroških temelji na prvem odstavku 154. člena v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 8/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-03-05

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - odpoved pogodbe o zaposlitvi - odškodninska odgovornost

Revizija se dopusti glede vprašanj, navedenih v izreku odločbe.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanj:

Katero je tisto dejstvo oziroma ravnanje v relaciji med tožečo stranko (delodajalcem) in toženo stranko (ZZZS), ki je povzročilo škodo in je v vzročni zvezi z nastalo škodo?

Ali je možno, da bi protipravno ravnanje tožene stranke v postopku lahko sploh povzročilo kakšno škodo delodajalcu, če je le-ta odpovedal pogodbo o zaposlitvi pred pravnomočnostjo upravnih odločb o dela nezmožnosti?

Ali gre v konkretnem primeru zaradi ravnanja tožeče stranke (vložitev odpovedi pogodbe o zaposlitvi pred pravnomočnostjo in materialno škodo, ki iz tega nastane) za prispevek tožeče stranke k nastali škodi in ali gre za pretrganje vzročne zveze?

1. Tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, na podlagi katere je dolžna tožeči stranki plačati 7.140,73 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede pravnih vprašanj, opredeljenih v izreku sklepa, saj revizijsko sodišče o njih še ni odločalo. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo. Glede preostalega postavljenega vprašanja pa pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, saj ne gre za pomembno pravno vprašanje.

3. O stroških postopka za dopustitev revizije bo odločeno s končno odločbo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 323/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-01-19

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije - nepopoln predlog - opredelitev pomembnega pravdnega vprašanja - uporabnina

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da je dolžan toženec tožnici za čas od 31. 3. 2009 do 31. 8. 2010 plačati po 891 EUR uporabnine mesečno za njeno polovico parcel št. 516/2 k. o. ..., 3197/2 k. o. ..., 1379/1 k. o. ... in 695 k. o. ..., na katerih ima tudi sam enak solastninski delež, in katerih souporabo je toženki preprečil.

2. Sodišče druge stopnje je sodbo prvostopenjskega sodišča potrdilo.

3. Zoper sodbo pritožbenega sodišča je toženec vložil predlog za dopustitev revizije po določbi druge alineje prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Navaja, da sta nižji sodišči svoji odločitvi oprli na določbo 198. člena Obligacijskega zakonika, po njegovem mnenju pa bi jo lahko oprli le na določbo 190. člena istega zakona, kar v nadaljevanju argumentira. Določba, za uporabo katere se zavzema, daje poudarke obogatitvi in povečanju premoženja v korist neupravičenega uporabnika. Zadevo bi bilo zato treba presojati tako, da je toženčeva obveznost, ob predpostavki, da je temelj tožbenega zahtevka podan, najprej naturalna restitucija (vrnitev stvari tožnici v soposest) in le, če to ne bi bilo mogoče, ker bi bila stvar porabljena ali odtujena, bi prišla v poštev denarna restitucija z nadomestitvijo vrednosti dosežene koristi. Veljati bi moralo obogatitveno načelo. V tem primeru pa toženec ni bil obogaten, saj sta si pravdni stranki edino korist, to je najemnino, medsebojno delili. Sodna praksa je sicer v več zadevah zavzela enako stališče kot nižji sodišči v konkretnem primeru, vendar pa bi bilo treba v slednjem upoštevati očitno nesorazmerje med teoretično možnostjo koristi in dejansko koristjo, ki je v resnici ni bilo.

5. Po določbi četrtega odstavka 367. b člena ZPP mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito. Tem strogim formalnim zahtevam toženec ni zadostil. Navedel je sicer pravno pravilo, ki je bilo po njegovem prepričanju kršeno (198. člen Obligacijskega zakonika), ne pa tudi okoliščin, ki bi kazale na njegovo pomembnost, predvsem pa ni natančno in konkretno navedel spornega pravnega vprašanja; gre za opustitev, po pomenu primerljivo z opustitvijo navedbe tožbenega zahtevka v tožbi.

6. Kršitev formalnosti, zahtevanih v četrtem odstavku, je z določbo šestega odstavka 367. b člena ZPP sankcionirana z zavrženjem predloga. Zato je Vrhovno sodišče toženčev predlog zavrglo.

ZPP člen 367a, 367a/1-2, 367b, 367b/4, 367b/6.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 492/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-02-16

predlog za dopustitev revizije - nepopoln predlog - priloge - predložitev izvoda pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Stranka mora predlogu za dopustitev revizije priložiti izvod pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje. Gre za formalni pogoj, ki ga mora izpolniti stranka sama, sodišče pa glede na 383. člen v zvezi s 336. členom ZPP pomanjkljivosti vloge ne more odpraviti niti s pozivom stranki, da vlogo popravi ali dopolni, niti samo.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da sta toženca dolžna tožniku nerazdelno plačati odškodnino v znesku 11.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 9. 5. 2008 do plačila. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo in odločilo o pravdnih stroških.

2. Zoper sodbo sta se pritožili obe pravdni stranki. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v ugodilnem spremenilo tako, da je zavrnilo tudi preostali del tožbenega zahtevka ter odločitev o pravdnih stroških. Pritožbo tožnika pa je zavrnilo in v zavrnilnem deli potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je tudi o pritožbenih strokih.

3. Tožnik je pri sodišču prve stopnje vložil predlog za dopustitev revizije in revizijo. Predlaga, naj se revizija dopusti zaradi zagotovitve pravne varnosti, enotne uporabe prava in razvoja sodne prakse, ker gre za „spremembo sodbe zaradi drugačne uporabe člena 180. OZ in stališče Višjega sodišča v tej sodbi pomembno odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča“, v nadaljevanju predloga pa le povzema vsebino odločitev sodišč prve in druge stopnje.

5. Sodišče prve stopnje je predlog za dopustitev revizije odstopilo Vrhovnemu sodišču, h kateremu je prispel še pred iztekom roka za njegovo vložitev in je zato pravočasen (8. odstavek 112. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

6. Po tretjem odstavku 367.b člena ZPP mora stranka predlogu za dopustitev revizije  priložiti izvod pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje. Gre za formalni pogoj, ki ga mora izpolniti stranka sama, sodišče pa glede na 383. člen v zvezi s 336. členom ZPP pomanjkljivosti vloge ne more odpraviti niti s pozivom stranki, da vlogo popravi ali dopolni, niti samo. Tožeča stranka predlogu za revizijo ni priložila izvoda pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje (pač pa je pomanjkljivost skušalo odpraviti sodišče prve stopnje obenem z odstopom predloga Vrhovnemu sodišču), zato je njen predlog nepopoln in ga je Vrhovno sodišče zavrglo (šesti odstavek 367.b člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.