Sklep II Ips 37/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-09-08

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DENACIONALIZACIJA

dovoljenost revizije - pravni interes za revizijo - predlog za razveljavitev potrdila o pravnomočnosti - zavrženje revizije

Ker je bil zahtevek predlagatelja v delu glede odškodnine za preneseno služnost pravnomočno zavrnjen, revident pa ni izkazal pravnega interesa za obnovo postopka, je sodišče predlog pravilno v tem okviru (kot dedič B. B.) zavrglo in s tem preprečiti nepotrebno in nesmiselno obremenjevanje sodišča in ostalih udeležencev.

Z odločitvijo sodišča druge stopnje o pritožbi zoper sklep sodišča prve stopnje, s katerim je sodišče zavrnilo predlog za razveljavitev potrdila o pravnomočnosti  se postopek pravnomočno ni končal, zato revizija v tem delu ni dovoljena.

Revizija se zavrže v delu, s katerim izpodbija del sklepa, ki se nanaša na odločitev o pritožbi zoper 1. točko izreka sklepa sodišče prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom zavrnilo predlog stranskega udeleženca J. B. za razveljavitev potrdila o pravnomočnosti vmesnega sklepa in delnega sklepa N 60/92 z dne 16. 4. 2007 in potrdila o pravnomočnosti popravnega sklepa N 60/92 z dne 8. 5. 2007 (1. točka). Nadalje je zavrglo njegov predlog za obnovo postopka (2. točka). Odločilo je še, da pripada predlagatelju za podržavljene nepremičnine parc. št. 483/3, 483/4, 483/5, k. o. ... odškodnina v obliki obveznic Slovenske odškodninske družbe d. d. v višini 15.096 EUR z obrestmi po Zakonu o denacionalizaciji (4. točka). Tretji toženki je naložilo izdajo obveznic za plačilo odškodnine (5. točka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo stranskega intervenienta zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje. Intervenient mora sprejeti pravdo v tistem stanju, v katerem je, ko vstopi vanjo. Če je intervenient vstopil v pravdo do pravnomočnosti odločbe o tožbenem zahtevku, ima pravico vložiti tudi izredno pravno sredstvo (201. člen Zakona o pravdnem postopku, Ur. l. RS št. 73/2007, v nadaljevanju ZPP). Ker je stopil v ta postopek po pravnomočnosti, ne more več vložiti pritožbe niti doseči razveljavitve potrdila o pravnomočnosti. Ne more vložiti niti izrednega pravnega sredstva. Njegovi pravni prednici je bilo vrnjeno premoženje v okviru parc. št. 103/3 in dela parc. št. 438/3, zato tudi nima pravnega interesa. Njegova pravna prednica je s svojimi predlogi uspela. Sklicuje se na sklep II Ips 28/2009 (V denacionalizacijskem postopku lahko udeleženec, ki je zaradi varstva svojih pravic ali pravnih koristi priglasil svojo udeležbo po končanem postopku na prvi stopnji, vloži pravno sredstvo samo v roku, ki velja za udeleženca, kateremu je bila odločba, ki se izpodbija, najkasneje vročena.) Stranskemu intervenientu so bili vročeni predlagateljev predlog, vmesni in delni sklep, zoper katerega je vložil pritožbo, ki je bila pravnomočno zavržena.

3. Stranski udeleženec J. B. je v reviziji navedel, da stališče, da nima pravnega interesa, ni pravilno. Temelj za denacionalizacijo iz 5. člena Zakona o denacionalizaciji ni podan. Predlagatelj je dobil zemljišča preplačana. Nepremičnine so bile razlaščene na podlagi odločbe na podlagi Temeljnega zakona o razlastitvi in izročene v upravljanje T. pred sklenitvijo pogodbe. Temelj podržavljenja ni bila prodajna pogodba iz 1960, pač pa Temeljni zakon o razlastitvi. Ne gre za sodno, pač pa za upravno pristojnost. S poravnavo 15. 12. 1994 med predlagateljem in prednikom prve toženke se je predlagatelj odpovedal zahtevku za vračilo nepremičnine. Sodišče bi zato moralo zahtevek zavreči.

4. Predlagatelj v odgovoru na revizijo navaja, da revident nima pravnega interesa. Tridesetdnevni rok od pravnomočnosti (10. 5. 2007) je potekel. Stranska intervencija prednice je bila omejena na parc. št. 103/3 k. o. ... Upoštevati je treba subjektivne in objektivne meje pravnomočnosti.

5. Sodišče je revizijo vročilo Vrhovnemu državnemu tožilstvu.

6. Revizija delno ni dovoljena, v ostalem pa ni utemeljena.

7. V skladu s prvim odstavkom 384. člena ZPP lahko stranke vložijo revizijo tudi zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan. Z odločitvijo sodišča druge stopnje o pritožbi zoper sklep sodišča prve stopnje, s katerim je sodišče zavrnilo predlog za razveljavitev potrdila o pravnomočnosti   (1. točka sklepa sodišča prve stopnje), se postopek pravnomočno ni končal, zato revizija v tem delu ni dovoljena.

8. Presoja sodišč, da stranski udeleženec nima pravnega interesa za vložitev predloga za obnovo, je pravilna. To je Vrhovno sodišče stranskemu udeležencu že pojasnilo v svojem sklepu II Ips 28/2009 (če ni imel pravnega interesa za pritožbo, ga ima še toliko manj za obnovo kot izredno pravno sredstvo), na katerega se v izogib ponavljanju v celoti sklicuje. Pravni interes je okoliščina, ki kot procesna predpostavka sodišču preprečujejo, da vsebinsko odloči o utemeljenosti zahtevka. Izkazan mora biti za opravo vsakega procesnega dejanja. Ker je bil zahtevek predlagatelja v delu glede odškodnine za preneseno služnost pravnomočno zavrnjen, revident pa ni izkazal pravnega interesa za obnovo postopka, je sodišče predlog pravilno v tem okviru (kot dedič B. B.) zavrglo in s tem preprečiti nepotrebno in nesmiselno obremenjevanje sodišča in ostalih udeležencev. Varstva svojih pravic ni potrebovala niti B. B., saj je s svojimi ugovori uspela, zato ga ne potrebuje niti njen dedič, zdaj revident. Ker je revident tudi sam po pravnomočnosti vmesnega in delnega sklepa z dne 16. 4. 2007 stopil v pravdo, svoj interes pa je izkazoval na nepremičninah 103/3 in 438/3, je sodišče o obeh pravnih sredstvih odločalo tudi v tem okviru. Pravilno se je oprlo na določbo 201. člena ZPP.

9. Odločitev sodišč je tudi materialnopravno pravilna. O temelju za denacionalizacijo je že bilo pravnomočno odločeno s pravnomočnim vmesnim in delnim sklepom. Prav tako pravilno je tudi stališče, da se predlagatelj ni odpovedal odškodnini v obliki obveznic, tretja toženka pa v poravnavo ni bila vključena.

10. V delu, v katerem revizija ni dovoljena, jo je revizijsko sodišče zavrglo (377. člen ZPP). Ker uveljavljeni revizijski razlogi niso podani, je revizijsko sodišče v ostalem delu neutemeljeno revizijo zavrnilo (378. člen ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.