TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 174/2012, aneko tudi I R 176/2012, I R 178/2012, I R 179/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-11-08

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - veliko sodišče - objektivna nepristranskost sodišča - uslužbenka sodišča kot stranka v postopku

Dejstvo, da je katera od strank postopka uslužbenec sodišča, sama po sebi še ni tehten razlog za prenos pristojnosti. Ni namreč rečeno, da bo ta okoliščina razlog izločitve prav vseh sodnikov. Z ustrezno organizacijo dela in pravilno razporeditvijo sodnega osebja v zvezi z obravnavano zadevo je mogoče na Okrajnem sodišču v Ljubljani, ki je med največjimi sodišči, zagotoviti, da videz nepristranskosti sojenja ne bo okrnjen.

1. Predlagateljica je vložila predlog pri Okrajnem sodišču v Ljubljani kot stvarno in krajevno pristojnem sodišču. Ker je predlagateljica zaposlena kot strojepiska na nepravdnem oddelku tega sodišča, je slednje predlagalo, da Vrhovno sodišče za odločanje v zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. Vsi sodniki nepravdnega oddelka se z njo vsakodnevno srečujejo in sodelujejo. Podani naj bi bili tehtni razlogi za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

3. Tehten razlog v smislu 67. člena Zakona o pravdnem postopku(1), je res lahko tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča. Ta naj bi izključila vsak dvom, ki bi lahko omajal zaupanje strank v odločanje sodišča. Vendar pa je treba pri odločanju o delegaciji upoštevati, da je delegacija izjemen ukrep, izjeme pa je treba načeloma ozko razlagati. Dejstvo, da je katera od strank postopka uslužbenec sodišča, sama po sebi še ni tehten razlog za prenos pristojnosti. Ni namreč rečeno, da bo ta okoliščina razlog izločitve prav vseh sodnikov. Z ustrezno organizacijo dela in pravilno razporeditvijo sodnega osebja v zvezi z obravnavano zadevo je mogoče na Okrajnem sodišču v Ljubljani, ki je med največjimi sodišči, zagotoviti, da videz nepristranskosti sojenja ne bo okrnjen. Vpliv sodelavcev na sodnika izključuje sistem večstopenjskega in senatnega sojenja ter obveznost sodnika, da mora varovati nepristranskost in neodvisnost sojenja ter opravljati sodniško funkcijo po ustavi in zakonu. Ob upoštevanju pomembnosti in narave sodnega spora ter števila sodnikov ljubljanskega Okrajnega sodišča se tako pokaže, da je zahteva po objektivni nepristranskosti že izpolnjena in zato predlog delegacije ni utemeljen.

Op. št. (1):   Ur. l. RS, št. 26/1999 s spremembami.

Opr. št: I R 176/2012, ECLI:SI:VSRS:2012:I.R.176.2012

Opr. št: I R 178/2012, ECLI:SI:VSRS:2012:I.R.178.2012

Opr. št: I R 179/2012, ECLI:SI:VSRS:2012:I.R.179.2012

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 42/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-11-13

dopuščena revizija - sklepčnost tožbe - višina terjatve - bistvena kršitev določb pravdnega postopka

Predlogu se delno ugodi in se revizija dopusti o vprašanju, ali je sodišče druge stopnje storilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka, ko se ni opredelilo do pritožbenih navedb o nesklepčnosti tožbe, v delu, ki se nanaša na višino tožbenega zahtevka.

Predlogu se delno ugodi in se revizija dopusti o vprašanju, ali je sodišče druge stopnje storilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka, ko se ni opredelilo do pritožbenih navedb o nesklepčnosti tožbe, v delu, ki se nanaša na višino tožbenega zahtevka.

1. V delu, ki je relevanten za odločitev o predlogu za dopustitev revizije, je sodišče prve stopnje tožbenemu zahtevku ugodilo (2. točka izreka njegove sodbe), sodišče druge stopnje pa pritožbo tožene stranke zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo (II. točka izreka njegove sodbe).

2. Zoper zgoraj navedeni del sodbe sodišča druge stopnje je tožena stranka vložila predlog za dopustitev revizije. V predlogu je kot pomembna izpostavila različna pravna vprašanja.

3. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) izpolnjeni glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa. To vprašanje vsebinsko izhaja iz natančno in konkretno opisane kršitve postopka, zatrjevane v predlogu za dopustitev revizije. Revizijo je zato Vrhovno sodišče v tem obsegu dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 76/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-12-17

predlog za dopustitev revizije - plačilo sodne takse - posledice neplačila sodne takse - umik predloga za dopustitev revizije

Ker sodna taksa ni bila plačana in niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks, je Vrhovno sodišče v skladu z določbo tretjega odstavka 105.a člena ZPP štelo, da je tožena stranka predlog umaknila.

1. Sodišče prve stopnje je ohranilo v veljavi sklep o izvršbi tako, da je tožena stranka dolžna plačati tožeči stranki 22.167,48 EUR z zamudnimi obrestmi. Ugotovilo je tudi, da terjatev tožene stranke do tožeče stranke v znesku 25.906,22 EUR ne obstoji. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.

2. Tožena stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

3. V skladu z določbami Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora biti sodna taksa plačna ob vložitvi predloga za dopustitev revizije, najkasneje pa v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse, v katerem stranko tudi opozori na posledice neplačila (prvi in drugi odstavek 105.a člena ZPP). Če sodna taksa v tem roku ni plačana in niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks, se šteje, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen (tretji odstavek 105.a člena ZPP).

4. Tožena stranka je plačilni nalog za plačilo sodne takse, s katerim ji je bilo naloženo, naj sodno takso za predlog za dopustitev revizije plača v petnajstih dneh, in v katerem je bila opozorjena na posledice neplačila takse, prejela 12. 11. 2012. Sodne takse v petnajstdnevnem roku ni plačala.

5. Ker sodna taksa ni bila plačana in niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks, je Vrhovno sodišče v skladu z določbo tretjega odstavka 105.a člena ZPP štelo, da je tožena stranka predlog umaknila.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 218/2013, enako tudi II DoR 243/2013, II DoR 462/2012, II DoR 159/2013
Sklep III DoR 70/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-12-17

dopuščena revizija - trditveno in dokazno breme - prekluzija - bistvena kršitev določb pravdnega postopka

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali lahko sodišče, ob tem, ko na podlagi trditev tožene stranke, podanih po prvem naroku za glavno obravnavo in na podlagi pravočasno predlaganih in že izvedenih dokazih ugotovi pravno relevantna dejstva, na podlagi katerih je potrebno tožbeni zahtevek zavrniti, zaključi, da so bile trditve dane prepozno in ugodi tožbenemu zahtevku?

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali lahko sodišče, ob tem, ko na podlagi trditev tožene stranke, podanih po prvem naroku za glavno obravnavo in na podlagi pravočasno predlaganih in že izvedenih dokazih ugotovi pravno relevantna dejstva, na podlagi katerih je potrebno tožbeni zahtevek zavrniti, zaključi, da so bile trditve dane prepozno in ugodi tožbenemu zahtevku?

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo ugotovilo, da pravno dejanje asignacijskega poplačila, ki je dogovorjeno v 3. členu točke IV. Kupoprodajne pogodbe z dne 9. 8. 2005, ki je bila sklenjena med stečajnim dolžnikom kot prodajalcem in R. d.o.o. kot kupcem in na podlagi katere je kupec R. d.o.o. poplačal del kupnine v znesku 70.939,74 EUR v korist tožene stranke, nima pravnega učinka proti stečajni masi tožeče stranke in je tožena stranka dolžna vrniti v stečajno maso znesek 70.939,74 EUR s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (1. točka izreka). Kar je zahtevala tožeča stranka več ali drugače, je zavrnilo (2. točka izreka). Toženi stranki je naložilo plačilo pravdnih stroškov tožeče stranke in intervenienta (3. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke delno ugodilo in izpodbijano sodbo v stroškovnem delu spremenilo. V ostalem je pritožbo zavrnilo in v izpodbijani 1. točki izreka potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije. N

avaja, da je sodišče druge stopnje s tem, ko je potrdilo zaključke prvostopenjskega sodišča, da so bile trditve tožene stranke, dane po prvem

naroku za glavno obravnavo, prepozne in je bila tožena stranka z njimi prekludirana, vprašanje prekluzije rešilo nezakonito, saj pri tem ni upoštevalo

namena in cilja določb Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) o prekluziji.

Sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, stališče sprejeto v drugostopenjski sodbi pa naj bi bilo v nasprotju s splošno sprejeto pravno teorijo.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, obstajajo pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, zato je revizijo glede tega vprašanja dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 69/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-12-17

dopuščena revizija - dokazovanje - dokaz z izvedencem - pripombe na izvedensko mnenje - predlog za zaslišanje izvedenca - zavrnitev dokaznega predloga - bistvena kršitev določb pravdnega postopka

Revizija se dopusti glede vprašanja ali so bile pripombe prve toženke na izvedensko mnenje take, da bi moralo sodišče prve stopnje izvedencu naložiti, naj nanje odgovori, oziroma da bi ga moralo zaslišati na naroku za glavno obravnavo?

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja:

Ali so bile pripombe prve toženke na izvedensko mnenje take, da bi moralo sodišče prve stopnje izvedencu naložiti, naj nanje odgovori, oziroma da bi ga moralo zaslišati na naroku za glavno obravnavo?

1. Prva toženka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bilo pravnomočno razsojeno, da mora tožeči stranki plačati 14.269,11 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Revizijo je zato v tem obsegu dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 66/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-12-17

OBLIGACIJSKO PRAVO - STVARNO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - najem poslovnih prostorov v solastnini - odpoved najemne pogodbe - tožba na izpraznitev nepremičnine - tožba na izpraznitev idealnega deleža nepremičnine

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali lahko tožeča stranka kot solastnik zahteva, da drugi solastnik, ki neutemeljeno zaseda celotno nepremičnino, izprazni določen idealni delež nepremičnine.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali lahko tožeča stranka kot solastnik zahteva, da drugi solastnik, ki neutemeljeno zaseda celotno nepremičnino, izprazni določen idealni delež nepremičnine.

1. Sodišče prve stopnje s sklepom ni dovolilo spremembe tožbe z dne 23. 2. 2011. S sodbo je iz razloga nesklepčnosti tožbe razveljavilo nalog za izpraznitev poslovnih prostorov Okrožnega sodišča v Ljubljani opr. št. Plg 45/2009 z dne 21. 5. 2009 in zavrnilo tožbeni zahtevek. Tožeča stranka s pritožbo zoper sklep in sodbo ni uspela.

2. Predlagateljica (tožeča stranka) predlog za dopustitev revizije utemeljuje z devetimi vprašanji

3. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v obsegu, začrtanim z navedenim

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 64/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-12-17

predlog za dopustitev revizije - izključitev družbenika iz družbe - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni.

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo in popravnim sklepom tožbo prve tožnice na ugotovitev ničnosti, podrejeno na razveljavitev sklepov skupščine tožene stranke, zavrglo. Tožbeni zahtevek drugega tožnika na razveljavitev sklepov skupščine tožene stranke, s katerimi je bilo med drugim odločeno, da se drugi tožnik kot družbenik izključi iz tožene stranke, je zavrnilo. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo in popravni sklep sodišča prve stopnje. Sodišči prve in druge stopnje sta presodili, da prva tožnica ni družbenica tožene stranke ter da je bila pogodbeno urejena izključitev drugega tožnika kot družbenika iz družbe utemeljena.

2. Tožeča stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem niza očitke zmotne uporabe materialnega prava in kršitev določb pravdnega postopka. Podrobneje se opredeli glede vprašanja pristojnosti skupščine družbe za izključitev družbenika iz družbe (501. člen Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1)). Meni, da pravilo kapitalske večine ne more veljati za postopke razreševanja pravnih razmerij med udeleženci (pogodbeniki) družbene pogodbe. Citira odločbo Vrhovnega sodišča II Ips 541/99 z dne 9. 3. 2000.

3. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa 367.a člen Zakona o pravdnem postopku, je Vrhovno sodišče predlog tožeče stranke za dopustitev revizije zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009

Sklep II DoR 185/2009, enako tudi II DoR 234/2009, II DoR 269/2009, II DoR 4/2010
Sklep III DoR 62/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-12-17

dopuščena revizija - res iudicata - pravnomočno razsojena stvar

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči prve in druge stopnje z odločitvijo o tožbenem zahtevku odločili o že pravnomočno razsojeni stvari.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči prve in druge stopnje z odločitvijo o tožbenem zahtevku odločili o že pravnomočno razsojeni stvari.

1. Tožena stranka je bila s sodbo sodišča prve stopnje v delu, relevantnem za odločanje o predlogu za dopustitev revizije, obsojena na plačilo zneska 10.503,25 EUR, ki predstavlja terjatev tožeče stranke po izstavljenih računih. S pritožbo tožena stranka ni uspela. Njena obramba je temeljila na ugovoru pravnomočno razsojene stvari.

2. Predlagateljica (tožena stranka) utemeljuje svoj predlog za dopustitev revizije z dvema vprašanjema

3. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v obsegu, začrtanim z navedenim vprašanjem, dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 168/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-11-08

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - hči stečajnega upravitelja z območja pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Okoliščina, da je stečajni upravitelj A. A. (oče toženke) v tem svojstvu nastopal v nekaj največjih stečajnih postopkih na Okrožnem sodišču v Mariboru, ni tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za odločanje na drugi stopnji v pomenu določbe 67. člena ZPP.

1. V pritožbi zoper sodbo Okrožnega sodišča v Mariboru II P 827/2011 z dne 6. 4. 2012 je tožena stranka med drugim predlagala tudi določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za odločanje na drugi stopnji. S tem v zvezi navaja, da gre v konkretni zadevi za spor, povezan z dejavnostjo stečajnega upravitelja A. A., ki je v tem svojstvu nastopal v nekaj največjih stečajnih postopkih na Okrožnem sodišču v Mariboru. Iz tega razloga je bilo odločanje v odškodninski zadevi po tožbi tožnic iz te pravde zoper A. A. preneseno na Okrožno sodišče v Celju s sklepom Vrhovnega sodišča Republike Slovenije III R 32/2005. Meni, da so isti razlogi za prenos pristojnosti z Višjega sodišča v Mariboru na drugo višje sodišče podani tudi v tej zadevi.

3. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke (ali pristojnega sodišča) določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Okoliščina, da je stečajni upravitelj A. A. (oče toženke) v tem svojstvu nastopal v nekaj največjih stečajnih postopkih na Okrožnem sodišču v Mariboru, ni tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za odločanje na drugi stopnji v pomenu določbe 67. člena ZPP. V predlogu tožene stranke namreč ni povsem jasno artikuliran kakršen koli morebitni  vpliv tega dejstva na nepristranskost odločanja sodnikov pritožbenega sodišča, ki, vsaj v pretežnem številu, po naravi stečajnih postopkov niso mogli biti udeleženi pri nadzoru dela stečajnega upravitelja, kakor tudi ne pri dajanju navodil za njegovo delo ali kakor koli drugače neposredno sodelovati oziroma biti z njim v stiku v stečajnih postopkih na prvi stopnji. V tem se obravnavani primer bistveno razlikuje od tistega, ki je bil obravnavan pred Vrhovnim sodiščem v zadevi III R 32/2005 in na katerega se sklicuje tožena stranka. Posplošena trditev iz predloga toženke pri strankah torej ne more vzbuditi upravičenega razumnega dvoma o nevtralnosti in  neodvisnosti stvarno in krajevno pristojnega pritožbenega sodišča kot nosilca sodne funkcije, prav tako pa ne dvoma v siceršnjem dojemanju zunanjega videza teh postulatov poštenega sojenja. Neutemeljen predlog je zato bilo treba zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 175/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-11-15

spor o pristojnosti - izvršilni postopek - stalno bivališče dolžnika - navedbe v predlogu za izvršbo - podatki o stalnem bivališču iz centralnega registra prebivalstva

Na podlagi drugega odstavka 17. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ velja tudi za izvršilni postopek pravilo, da se pristojnost sodišča presodi na podlagi navedb v predlogu za izvršbo in na podlagi dejstev, ki so sodišču znana; med slednje ni mogoče uvrstiti podatkov o stalnem prebivališču strank, pridobljenih med postopkom s poizvedbami v centralnem registru prebivalstva.

Za odločanje v zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Sevnici.

1. Izvršba je bila predlagana pri Okrajnem sodišču v Sevnici, to sodišče pa se je izreklo za krajevno nepristojno in zadevo odstopilo Okrajnemu sodišču v Mariboru. Sklicevalo se je na prvi odstavek 100. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) in na dolžničino stalno prebivališče na območju mariborskega sodišča.

2. Okrajno sodišče v Mariboru je sprožilo spor o pristojnosti.

3. Za odločanje v tej izvršilni zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Sevnici.

4. Na podlagi drugega odstavka 17. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s 15. členom ZIZ velja tudi za izvršilni postopek pravilo, da se pristojnost sodišča (navezna okoliščina je v našem primeru  stalno prebivališče dolžnice) presodi na podlagi navedb v predlogu za izvršbo in na podlagi dejstev, ki so sodišču znana. Med slednje ni mogoče uvrstiti podatkov o stalnem prebivališču strank, pridobljenih med postopkom s poizvedbami v centralnem registru prebivalstva. Za odločitev o krajevni pristojnosti je tako relevanten dolžnikov naslov, naveden v predlogu za izvršbo (Sevnica).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 114/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-10-18

spor o pristojnosti - ugovor zoper sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine - postopek v gospodarskih sporih - subjektiviteta pravdnih strank

Spor je gospodarski, saj sta obe pravdni stranki bodisi gospodarska družba (tožnik) bodisi javni zavod (toženka). Zato je za odločanje v skladu s 7. točko drugega odstavka 32. člena ZPP pristojno okrožno sodišče.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Novi Gorici.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani, Centralni oddelek za verodostojno listino, je s sklepom z dne 16. 5. 2012 na ugovor dolžnika razveljavil sklep o izvršbi             VL 31252/2012 z dne 15. 3. 2012 v delu, v katerem je dovoljena izvršba, in odločilo, da bo o zahtevku in stroških sodišče odločalo v pravdnem postopku pred Okrajnim sodiščem v Tolminu.

2. Okrajno sodišče v Tolminu je sprožilo spor o pristojnosti (prvi odstavek 24. in drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku – v nadaljevanju ZPP). Po stališču tega sodišča je za odločanje v zadevi stvarno in krajevno pristojno Okrožno sodišče v Novi Gorici, ker gre za gospodarski spor. Tožnik je namreč gospodarska družba, toženka pa javni zavod.

3. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Novi Gorici.

4. Okrajno sodišče v Tolminu pravilno navaja, da so v predmetni zadevi izpolnjeni personalni kriteriji iz 1. točke prvega odstavka 481. člena ZPP. Spor je res gospodarski, saj sta obe pravdni stranki bodisi gospodarska družba (tožnik) bodisi javni zavod (toženka). Zato je za odločanje v skladu s 7. točko drugega odstavka 32. člena ZPP pristojno okrožno sodišče. V konkretnem primeru je to na podlagi kriterija iz 48. člena v zvezi s prvim odstavkom 46. člena ZPP Okrožno sodišče v Novi Gorici.

ZPP člen 24, 24/1, 25, 25/2, 32, 32/2-7, 46, 46/1, 48, 481,                 481/1-1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 169/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-11-15

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - prebivališče prič - starost in bolezen stranke v postopku

Upoštevajoč tožnikovo starost in njegovo zdravstveno stanje in kraj prebivališča predlaganih prič, bo dokazni postopek mogoče hitreje in z manjšimi stroški izvesti pred Okrajnim sodiščem v Krškem.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Krškem.

1. Med pravdnima strankama je v teku pravdni postopek zaradi razveze pogodbe o preužitku z dne 4. 5. 2012. Tožeča stranka v tožbi predlaga prenos pristojnosti na Okrajno sodišče v Krškem iz razlogov smotrnosti. Tožnik je star skoraj 88 let, je zelo slabega zdravstvenega stanja in v celoti odvisen od pomoči tretjih. Tudi vse priče, ki jih toženec predlaga, stanujejo v bližini njegovega doma.

3. Temelj prenosa krajevne pristojnosti po 67. členu Zakona o pravdnem postopku je načelo ekonomičnosti. Vrhovno sodišče lahko določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek. Upoštevajoč tožnikovo starost in njegovo zdravstveno stanje in kraj prebivališča predlaganih prič, sodišče ocenjuje, da bo dokazni postopek mogoče hitreje in z manjšimi stroški izvesti pred Okrajnim sodiščem v Krškem.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.