TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep II Ips 301/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-09-08

dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - zavrženje revizije

Ker v obravnavanem primeru revizija po samem zakonu ni dovoljena in tudi ni bila dopuščena, je nedovoljena.

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožnik zahteval plačilo 25.000,00 EUR kot odškodnino za v prometni nesreči 21. 1. 2003 utrpelo škodo. Tožniku je naložilo, da toženi stranki povrne odmerjene pravdne stroške, s sklepom pa je zaradi umika tožbe glede zneska 35.000,00 EUR postopek ustavilo.

2. Zoper sodbo sodišča prve stopnje se je tožnik pritožil, sodišče druge stopnje pa je s sodbo njegovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo, izdano na drugi stopnji, je tožnik vložil revizijo zaradi „bistvenih kršitev pravdnega postopka“ in zmotne uporabe materialnega prava in predlagal, da Vrhovno sodišče sodbi sodišča druge in prve stopnje razveljavi in zadevo vrne drugemu sodniku sodišča prve stopnje oziroma, da Vrhovno sodišče „o zadevi odloči v skladu z določili 379. člena ZPP v povezavi s 380. členom istega predpisa.“

4. Revizija je bila po 375. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) vročena toženi stranki, ki nanjo ni odgovorila.

6. Po dne 1. 10. 2008 uveljavljenem Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku – ZPP-D se postopek, ki se je začel pred njegovo uveljavitvijo, nadaljuje po določbah tega zakona, če v njem ni drugače določeno (prvi odstavek 130. člena ZPP). Sodišče prve stopnje je glavno obravnavo zaključilo in odločbo izdalo 17. 3. 2010, kar pomeni, da je postopek že nadaljevalo po pravilih novele ZPP-D. Ta pa je na novo določila institut revizije kot izrednega pravnega sredstva: Revizija je dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 40.000 EUR (drugi odstavek 367. člena ZPP) ali če je predhodno dopuščena (tretji odstavek 367. člena ZPP).

7. V obravnavanem primeru je tožnik prvotno s tožbo zahteval od tožene stranke plačilo 60.500,00 EUR denarne odškodnine, z vlogo z dne 9. 2. 2010 pa je tožbeni zahtevek zmanjšal tako, da je zahteval le še plačilo 25.000,00 EUR. Sodišče prve stopnje je s sodbo odločilo o tožbenem zahtevku za plačilo 25.000,00 EUR, s sklepom pa o delnem umiku tožbe glede preostalega zneska (35.000,00 EUR). Tožnik se je pritožil le zoper sodbo sodišča prve stopnje. Vrednost sedaj z revizijo izpodbijanega dela pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje tako ne presega 40.000,00 SIT in zato revizija po samem zakonu ni dovoljena. Ker pa predhodno tudi ni bila dopuščena, je revizija nedovoljena (drugi odstavek 374. člena ZPP). Zato jo je Vrhovno sodišče zavrglo (377. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 26/2008, enako tudi II Ips 420/2009
Sklep X Ips 36/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-05-11

dovoljenost revizije - novo pooblastilo - datum pooblastila

V obravnavani zadevi je odvetnik vloženi reviziji sicer priložil pooblastilo za zastopanje, vendar pa po presoji Vrhovnega sodišča to ni novo v smislu ZPP, saj je na njem datum 27. 10. 2010, iz povratnice v spisu pa izhaja, da je odvetnik za tožečo stranko sodbo sodišča prve stopnje prejel 29. 11. 2010.

II. Tožeča stranka sama trpi svoje stroške revizijskega postopka.

1. Zoper pravnomočno sodbo prvostopenjskega sodišča je tožeča stranka - revidentka po odvetniku vložila revizijo. Priglaša stroške revizijskega postopka.

3. Z izpodbijano sodbo je sodišče prve stopnje na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu – ZUS-1 zavrnilo tožbo zoper odločbo prvostopenjskega carinskega organa tožene stranke z dne 16. 12. 2009, s katero je ta zavrnil tožnikov predlog za obnovo postopka naknadnega obračuna trošarine, končanega z odločbo tožene stranke z dne 16. 5. 2008.

4. Na podlagi prvega odstavka 22. člena ZUS-1 se določbe Zakona o pravdnem postopku – ZPP primerno uporabljajo za vprašanja postopka, ki v ZUS-1 niso urejena. Po drugem odstavku 95. člena ZPP mora odvetnik za vložitev izrednih pravnih sredstev predložiti novo pooblastilo. To pooblastilo mora biti na podlagi prvega odstavka 98. člena ZPP sodišču predloženo pri prvem procesnem dejanju, če to ni storjeno, pa sodišče po petem odstavku 98. člena ZPP tožbo ali pravno sredstvo zavrže.

5. V obravnavani zadevi je odvetnik vloženi reviziji sicer priložil pooblastilo za zastopanje, vendar pa po presoji Vrhovnega sodišča to ni novo v smislu ZPP, saj je na njem datum 27. 10. 2010, iz povratnice v spisu pa izhaja, da je odvetnik za tožečo stranko sodbo sodišča prve stopnje prejel 29. 11. 2010. V smislu drugega odstavka 95. člena ZPP je novo tisto pooblastilo, ki izvira iz časa, v katerem je stranki že nastala pravica do vložitve izrednega pravnega sredstva, kar pomeni, da mora biti dano po tem, ko je bila pravnomočna sodna odločba že vročena stranki, ki pravno sredstvo vloži (sklep X Ips 811/2007 z dne 14. 2. 2008, sklep X Ips 19/2009 z dne 5. 2  2009 in drugi). Določbo prvega in petega odstavka 95. člena ZPP Vrhovno sodišče razlaga tako, da se le tisto pooblastilo, ki je popolno, šteje za predloženo.

6. Glede na to, da pooblastilo, ki ga je odvetnik priložil vloženi reviziji, ni popolno, Vrhovno sodišče šteje, kot da sploh ni predloženo, zaradi česar je revizijo na podlagi petega odstavka 98. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1 kot nedovoljeno zavrglo in revidentke ni pozivalo k predložitvi novega pooblastila.

7. Ker je Vrhovno sodišče revizijo zavrglo, revidentka na podlagi določb prvega odstavka 165. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP in prvega odstavka 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1 sama trpi svoje stroške revizijskega postopka.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Dopolnilna sodba in sklep II Ips 388/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-08-26

Dopolnilna sodba in sklep II Ips 388/2010

stroški postopka - popravni sklep - dopolnilna sodba - očitna pisna pomota

Dosoditev povrnitve priglašene sodne takse z dopolnilno sodbo.

Sodba Vrhovnega sodišča Republike Slovenije II Ips 388/2010 z dne 5. maja 2011 se v II. točki izreka dopolni tako, da se znesek „313,96 EUR“ nadomesti z zneskom „350,91 EUR“ .

V uvodu se sodba, navedena v I. točki tega izreka, popravi tako, da se njeno besedilo: ''o reviziji tožeče stranke'' nadomesti z besedilom ''o reviziji drugotožene stranke''.

V ostalem ostane besedilo sodbe nespremenjeno.

Drugo tožena stranka mora tožeči stranki v 15 dneh od vročitve te sodbe povrniti stroške predloga za dopolnilno sodbo v znesku 27,99 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od prvega naslednjega dne po izteku roka za izpolnitev obveznosti do plačila.

1. Vrhovno sodišče je dne 5. 5. 2011 s sodbo II Ips 388/2010 zavrnilo revizijo drugo tožene stranke in ji naložilo plačilo stroškov odgovora na revizijo tožeče stranke, in sicer v 15 dneh od vročitve te sodbe v znesku 313,96 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od prvega naslednjega dne po izteku roka za izpolnitev obveznosti do plačila.

2. Po prejemu te sodbe je tožnica pravočasno predlagala dopolnilno sodbo in v predlogu navedla, da ni bilo odločeno o priglašeni sodni taksi za odgovor na revizijo.

3. V skladu s četrtim odstavkom 326. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) odloči o predlogu za dopolnitev sodbe predsednik senata brez naroka, če se predlog nanaša samo na stroške postopka.

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da je pri odločanju o povrnitvi stroškov odgovora na revizijo res izpadla odločitev o priglašeni in plačani sodni taksi za odgovor na revizijo v višini 36,95 EUR. Zato je revizijsko sodišče ugodilo predlogu tožnice in ji z dopolnilno sodbo dosodilo povrnitev priglašene sodne takse v navedeni višini.

5. Na podlagi prvega odstavka 328. člena ZPP predsednik senata kadar koli popravi napake v imenih in številkah ter druge očitne pisne in računske pomote, pomanjkljivosti glede oblike in neskladnosti prepisa sodbe z izvirnikom.

6. Vrhovno sodišče je ob pregledu omenjene sodbe na pobudo tožeče stranke ugotovilo, da je v uvodu sodbe pomotoma zapisalo, da je odločalo o reviziji tožeče stranke namesto o reviziji drugotoženca. Ker je šlo za očitno pisno pomoto, je predsednik senata odločil, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

7. Odločitev o stroških tega postopka temelji na prvem odstavku 154. člena v zvezi s 165. členom ZPP. Drugo toženi mora povrniti tožnici stroške predloga za dopolnilno sodbo v znesku 27,99 EUR (50 točk in 2 % materialnih stroškov ter 20 % DDV na odvetniške storitve), v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od prvega dne po poteku petnajstdnevnega paricijskega roka dalje do plačila.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III R 19/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-09-13

spor o pristojnosti - postopek v gospodarskih sporih - odvetnica kot stranka v postopku

V v predmetni zadevi se ne uporabljajo pravila ZPP v gospodarskih sporih. Tožeča stranka (odvetnica) namreč ni subjekt iz 481. člena ZPP, spor pa se tudi ne nanaša na primere iz 482. in 483. člena ZPP.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani (Centralni oddelek za verodostojno listino) je s sklepom VL 10298/2011 z dne 24. 3. 2011 razveljavilo sklep o izvršbi v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba, in sklenilo, da bo o zahtevku in stroških v pravdnem postopku odločalo Okrožno sodišče v Mariboru.

2. Okrožno sodišče v Mariboru je sprožilo spor o pristojnosti. Meni, da je za odločanje v tem sporu podana stvarna in krajevna pristojnost Okrajnega sodišča Slovenski Bistrici.

3. Za odločanje v tej zadevi je stvarno pristojno Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici.

4. Pravilno je stališče Okrožnega sodišča v Mariboru, da se v predmetni zadevi ne uporabljajo pravila Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v gospodarskih sporih. Tožeča stranka (odvetnica) namreč ni subjekt iz 481. člena ZPP, spor pa se tudi ne nanaša na primere iz 482. in 483. člena ZPP. Ker gre za spor o premoženjskopravnem zahtevku, katerega vrednost ne presega 20.000,00 EUR, je za sojenje v tem sporu podana stvarna pristojnost okrajnega sodišča. Upoštevaje prvi odstavek 47. člena člena ZPP, je pravilno tudi stališče predložitvenega sodišča, da je za sojenje v obravnavani zadevi pristojno Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici.

5. Na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP je Vrhovno sodišče zato sklenilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 52/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-09-07

DENACIONALIZACIJA - OBLIGACIJSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - stavbno zemljišče - denacionalizacija - ničnost prodajne pogodbe - prepoved manjšega pomena

Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP so izpolnjeni glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja zapolnitve pravnega standarda prepovedi manjšega pomena po drugem odstavku 107. člena Zakona o obligacijskih razmerjih, v okoliščinah konkretnega primera.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožeča stranka zahtevala vrnitev v neposredno posest zemljišče – parc. št. 1846/5 k.o. B., prosto vseh predmetov in stvari, zlasti ½ elementov montažnega objekta, ki se nahaja na njem, ter opustitev vseh nadaljnjih poseganj v nepremičnino in plačilo uporabnine.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Presodilo je, da se ničnost Kupoprodajne pogodbe za nakup montažnega objekta zaradi prepovedi iz prvega odstavka 88. člena Zakona o denacionalizaciji ne more uveljavljati, ker je šlo za prepoved manjšega pomena, pogodba pa je bila izvršena (drugi odstavek 107. člena Zakona o obligacijskih razmerjih).

3. Tožeča stranka je v predlogu za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje kot pomembni izpostavila dve pravni vprašanji.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku izpolnjeni glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa. To vprašanje vsebinsko izhaja iz prvega zastavljenega vprašanja v predlogu za dopustitev revizije in njegove utemeljitve. Zato je v tem obsegu revizijo dopustilo, sicer pa predlog zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 46/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-09-07

dopuščena revizija - odpoklic člana uprave - utemeljeni razlogi za odpoklic - odpravnina

Kakšen vpliv imajo za presojo obstoja krivdnih oziroma utemeljenih razlogov za odpoklic člana uprave neformalna navodila in zahteve večinskega lastnika oziroma obvladujoče družbe v primeru obstoja dejanskega koncerna?

Kakšen vpliv imajo za presojo obstoja krivdnih oziroma utemeljenih razlogov za odpoklic člana uprave neformalna navodila in zahteve večinskega lastnika oziroma obvladujoče družbe v primeru obstoja dejanskega koncerna?

1. Sodišče prve stopnje je toženi stranki naložilo plačilo odpravnine zaradi odpoklica tožeče stranke kot direktorja tožene stranke iz neutemeljenega razloga (1. točka izreka). Obrestni tožbeni zahtevek je deloma zavrnilo (2. točka izreka) ter tožbo v delu, ki se nanaša na razveljavitev sklepa nadzornega sveta o odpoklicu in na ugotovitveni zahtevek, zavrglo (4. točka izreka). Sodišče druge stopnje je pritožbi zoper izpodbijani ugodilni del odločbe (1. točka izreka) ugodilo ter sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek za plačilo odpravnine zavrnilo.

2. Tožeča stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) so izpolnjeni glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato na podlagi tretjega odstavka 367.c člena ZPP revizijo v tem obsegu dopustilo. V preostalem delu pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani.

4. O stroških predloga za dopustitev revizije bo odločeno ob odločanju o stroških celotnega revizijskega postopka.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 55/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-09-07

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - posredniška pogodba - sklenitev pogodbe - ustna pogodba - pooblastilo za zastopanje - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

V predlogu je tožena stranka postavila vprašanje, ali lahko vodja komerciale v delniški družbi, ki ni vpisan v poslovni register kot zakoniti zastopnik družbe in nima pisnega pooblastila zakonitega zastopnika, veljavno sklene ustno posredniško pogodbo s tretjo osebo in s tem zaveže družbo, v kateri je zaposlen k plačilu dogovorjene provizije za posredovanje -

pravna presoja sodišča druge stopnje je skladna z že obstoječo sodbo Vrhovnega sodišča II Ips 922/2006 z dne 1. 7. 2009, kateri sledi tudi enotna sodna praksa višjih sodišč.

1. Tožena stranka je pri Vrhovnem sodišču vložila predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bila v delu, pomembnem za revizijo, zavrnjena njena pritožba in potrjena sodba sodišča prve stopnje, po kateri mora tožeči stranki plačati 14.778,23 EUR z zamudnimi obrestmi.

2. V predlogu je tožena stranka postavila vprašanje, ali lahko vodja komerciale v delniški družbi, ki ni vpisan v poslovni register kot zakoniti zastopnik družbe in nima pisnega pooblastila zakonitega zastopnika, veljavno sklene ustno posredniško pogodbo s tretjo osebo in s tem zaveže družbo, v kateri je zaposlen k plačilu dogovorjene provizije za posredovanje.

3. Po prvem odstavku 367.a člena ZPP sodišče

dopusti revizijo, če je od odločitve vrhovnega sodišča

mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse. V predlogu je tožena stranka navedla, da je pravno vprašanje pomembno za zagotovitev pravne varnosti, saj sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, sodna praksa višjih sodišč pa je neenotna.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da je pravna presoja sodišča druge stopnje skladna z že obstoječo sodbo Vrhovnega sodišča II Ips 922/2006 z dne 1. 7. 2009, kateri sledi tudi enotna sodna praksa višjih sodišč.(1) Odločitvi višjih sodišč, ki ju tožena stranka citira v predlogu,(2) pa izhajata iz dejstev, ki odstopajo od dejanske podlage pravnomočne sodbe v predmetni zadevi.

5. Glede na povedano pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP niso podani. Vrhovno sodišče je zato na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog za dopustitev revizije kot neutemeljen zavrnilo.

Op. št. (1):    Odločbi Višjega sodišča v Ljubljani IV Cpg 594/2009 z dne 28. 10. 2009 in I Cp 3673/2009 z dne 18. 11. 2009

Op. št. (2):     Odločbi Višjega sodišča v Ljubljani II Cpg 179/2010 z dne 8. 6. 2010 in I Cpg 581/2003 z dne 6. 1. 2005

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 45/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-10-05

predlog za dopustitev revizije - stečajni postopek - dovoljenost revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Ker revizija v stečajnem postopku ni dovoljena, je sodišče ne more dopustiti.

1. Upraviteljica v stečajnem postopku je Vrhovnemu sodišču podala predlog za dopustitev revizije proti sklepu sodišča druge stopnje, s katerim je le-to razveljavilo sklep sodišča prve stopnje o odmeri nagrade upraviteljici v stečajnem postopku in jo odmerilo samo.

2. Ker revizija v stečajnem postopku ni dovoljena (drugi odstavek 121. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (v nadaljevanju ZFPPIPP)), je sodišče ne more dopustiti (četrti odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP)).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 74/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-09-07

dopuščena revizija - dokazovanje - izvedensko mnenje, ki ga stranka pridobi pred pravdo - dokaz - dejstva - soglasje nasprotne stranke - načelo kontradiktornosti

Revizija se dopusti glede vprašanja, navedenega v izreku odločbe.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja:

Ali sta sodišči nižjih stopenj smeli kot dokaz upoštevati izvedensko mnenje, ki ga je tožena stranka pridobila pred pravdo, tožeča stranka pa na njegovo uporabo v pravdi ni pristala.

1. Tožeča stranka je vložila predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bil pravnomočno zavrnjen tožbeni zahtevek na plačilo 72.236,01 EUR s pripadki.

2. Tožeča stranka v predlogu za dopustitev revizije zatrjuje, da sta sodišči nižjih stopenj s tem, ko sta kot dokaz upoštevali izvedensko mnenje „I. d. d.“, ki ga je tožena stranka enostransko pridobila pred pravdo, tožeča stranka pa na njegovo uporabo v pravdi ni pristala, kršili načelo kontradiktornosti. Tožeča stranka opozarja, da odločitev sodišč nižjih stopenj v konkretnem primeru odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča, v skladu s katero se izvedensko mnenje, ki ga je ena stranka pridobila pred pravdo, nasprotna stranka pa na njegovo uporabo v pravdi ni pristala, lahko upošteva le kot del strankinih navedb. S tem v zvezi se predlagateljica primeroma sklicuje na odločitev Vrhovnega sodišča v zadevi II Ips 200/2005 z dne 7. 12. 2006.

3. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) izpolnjeni glede vsebinsko zastavljenega pravnega vprašanja. Predlagateljica z njim v zvezi utemeljeno opozarja, da odločitev sodišč nižjih stopenj v konkretnem primeru odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča. Zato je Vrhovno sodišče revizijo glede tega vprašanja dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 66/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-09-07

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - zakonita predkupna pravica solastnika - obvestilo predkupnemu upravičencu

Revizija se dopusti glede vprašanja, navedenega v izreku odločbe.

- ali vloga drugega  do sedmega toženca z dne 31. 12. 2007 in priloženo pooblastilo v okoliščinah konkretnega primera predstavljata obvestilo predkupnemu upravičencu o nameravani prodaji stvari v skladu z zahtevo iz 507. člena OZ?

1. Sodišče prve stopnje je v celoti ugodilo tožbenemu zahtevku za razveljavitev kupoprodajne pogodbe, ki sta jo 18. 1. 2008 sklenili prva toženka in ostali toženci glede prenosa solastninske pravice na sporni nepremičnini, za ugotovitev, da je vknjižba solastninske pravice v korist prve toženke neveljavna, za izbris zemljiškoknjižnega stanja na temelju te kupoprodajne pogodbe in vzpostavitev prejšnjega zemljiškoknjižnega stanja (1. točka izreka) ter za sklenitev nove kupoprodajne pogodbe med tožečo stranko in drugim do sedmim tožencem v zvezi s sporno nepremičnino (2. točka izreka). Sodišče druge stopnje je presodilo, da je tožbeni zahtevek utemeljen na podlagi kršitve zakonite predkupne pravice solastnika (66. člen SPZ ter 507. in 512. člen OZ), zato je pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Prva toženka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) so izpolnjeni glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato na podlagi tretjega odstavka 367.c člena ZPP revizijo v tem obsegu dopustilo. V preostalem delu je Vrhovno sodišče ugotovilo, da pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani.

4. O stroških predloga za dopustitev revizije bo odločeno ob odločanju o stroških celotnega revizijskega postopka.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.