TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep III R 9/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-07-05

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišča - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sorodstveno razmerje zakonitega zastopnika pravdne stranke s sodnikom pristojnega sodišča - manjše sodišča - objektivna nepristranskost sodišča

Dvom v t. i. objektivno nepristranost sodišča sodi med „druge tehtne razloge“ za delegacijo pristojnosti. Bližnje sorodstveno razmerje oseb, ki sta zakoniti zastopnici ene od pravdnih strank, s sodnico stvarno pristojnega sodišča je okoliščina, ki v javnosti lahko vzbudi dvom v nepristranost sodišča, kjer sodnica izvršuje svojo sodno funkcijo. To velja le za manjša sodišča.

Za odločanje o zadevi se določi Okrožno sodišče v Mariboru.

1. Pred Okrožnim sodiščem A. se vodi postopek v gospodarskem sporu zaradi plačila 118,84 EUR z zamudnimi obrestmi.

2. Tožeča stranka je z vlogo z dne 25. 5. 2011 predlagala, da se za sojenje v tem gospodarskem sporu določi drugo stvarno pristojno sodišče. Svoj predlog utemeljuje z navedbo, da je družbenik in zakoniti zastopnik tožene stranke mož sodnice sodečega sodišča, druga zakonita zastopnica tožene stranke pa hčerka iste sodnice sodečega sodišča. Meni, da bi ta okoliščina v javnosti lahko vzbudila pomisleke o nevtralnosti in neodvisnosti sodečega sodišča.

4. V skladu z določbo 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

5. Dvom v t. i. objektivno nepristranost sodišča sodi med „druge tehtne razloge“ za delegacijo pristojnosti iz 67. člena ZPP. Bližnje sorodstveno razmerje oseb, ki sta zakoniti zastopnici ene od pravdnih strank, s sodnico stvarno pristojnega sodišča je okoliščina, ki v javnosti lahko vzbudi dvom v nepristranost sodišča, kjer sodnica izvršuje svojo sodno funkcijo.(1) To velja le za manjša sodišča, kakor je Okrožno sodišče A. Zato je Vrhovno sodišče predlogu tožeče stranke ugodilo in za odločanje o zadevi določilo Okrožno sodišče v Mariboru.

Op. št. (1):    Primerjaj sklep VS RS v zadevi I R 102/2002 z dne 24. 10. 2002 in sklep VS RS v zadevi I R 93/2007 z dne 14. 6. 2007.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 377/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-04-07

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev nepremoženjske škode - odškodnina zaradi kršitve osebnostnih pravic - pravica do zdravega življenjskega okolja - prekomerne imisije - hrup - višina odškodnine

Revizija je dopuščena glede vprašanja višine odškodnine zaradi hrupa.

se dopusti glede vprašanja višine prisojene odškodnine.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku tožnice in tožnika za plačilo odškodnine za duševne bolečine zaradi kršitve pravice do zdravega življenjskega okolja v višini 5.800 EUR vsakemu, tožnici skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 27. 10. 2006 do plačila, tožniku pa skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 26. 10. 2006 do plačila. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo in v izpodbijanem obsodilnem delu in odločitvi o stroških postopka potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je še o pritožbenih stroških.

3. Tožena stranka v predlogu za dopustitev revizije navaja, da praksa Višjega sodišča v Mariboru v primerljivih primerih ni enotna in, da prisojeni odškodnini odstopata od prakse Vrhovnega sodišča Republike Slovenije v primerih tožnikov v M. S., kjer ni šlo le za obremenitev s hrupom, ampak tudi za druge vrste imisij, obdobje izpostavljenosti pa je bilo bistveno daljše. Sklicuje se na odločbe                    II Ips 148/2007, II Ips 813/2007, II Ips 940/2007, II Ips 567/2008 in                                 II Ips 409/2009, prilaga pa tudi sodbo Višjega sodišča v Mariboru I Cp 1532/2008.  Za neenotno sodno prakso Višjega sodišča v Mariboru gre tudi pri odločitvi o začetku teka zakonskih zamudnih obresti, v zvezi s čimer prilaga sodbi I Cp 30/2010 in I Cp 563/2010.

4. Glede vprašanja višine prisojene odškodnine so pogoji za dopustitev revizije izpolnjeni (367. a člen Zakona o pravdnem postopku), zaradi česar je Vrhovno sodišče revizijo v tem obsegu dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 107/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-07-14

dopuščena revizija - priposestvovanje nepremičnine - dobrovernost posesti

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja obstoja dobrovernosti tožnikove posesti kot predpostavke za izredno priposestvovanje po Zakonu o temeljnih lastninskopravnih razmerjih.

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja obstoja dobrovernosti tožnikove posesti kot predpostavke za izredno priposestvovanje po Zakonu o temeljnih lastninskopravnih razmerjih.

1. Prvostopenjsko sodišče je odločilo, da je tožnik lastnik parcele št. 2036 k.o. ... in toženca zavezalo izstaviti mu temu ustrezno zemljiškoknjižno listino; presodilo je, da je lastninsko pravico pridobil z izrednim priposestvovanjem po določbah Zakona o temeljnih lastninskopravnih razmerjih (v nadaljevanju ZTLR).

2. Sodišče druge stopnje je sodbo prvostopenjskega sodišča spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek zavrnilo. Taki odločitvi je botroval materialnopravni sklep, da tožnikova posest ni bila dobroverna, ker njegova zmota o tem, da je lastnik sporne parcele, ni bila opravičljiva.

3. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje glede pravnega vprašanja obstoja dobrovernosti tožnikove posesti kot predpostavke za izredno posestovanje po ZTLR; glede na problematiko konkretnega primera od Vrhovnega sodišča pričakuje predvsem stališče o tem, ali nepoznavanje zemljiškoknjižnega stanja izključuje dobrovernost posestnika kot pogoj za izredno priposestvovanje. Zatrjuje neenotnost sodne prakse višjih in Vrhovnega sodišča glede tega vprašanja, kar utemeljuje s sklicevanjem na posamezne odločbe teh sodišč.

4. Ker so pogoji za dopustitev revizije iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede predlaganega pravnega vprašanja izpolnjeni, je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo (tretji odstavek 367.c člena istega zakona).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 305/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-04-07

predlog za dopustitev revizije - pogoji za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo zahtevku tožnice za plačilo nepremoženjske škode v višini 49.518,78 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od dneva izdaje sodbe. Kar je zahtevala tožnica več ali drugače je zavrnilo. Odločilo je še o stroških pravdnega postopka.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke delno ugodilo in izpodbijano sodbo spremenilo tako, da je znesek prisojene odškodnine znižalo na 14.506,25 EUR. Sicer je pritožbo zavrnilo in sodbo v izpodbijanem delu potrdilo. Ocenilo je, da je zaključek sodišča prve stopnje glede ugovora zastaranja delno materialnopravno napačen. Zahtevek tožnice po osnovni diagnozi – poklicna bronhialna astma je zastaran, saj se je že v letu 1994 bolezen v prvi fazi stabilizirala in je takrat tožnica zvedela za škodo in povzročitelja. Bolezen je potekala v dveh fazah. V letu 2000 je bronhialna astma postala kronična, v posledici pa se je pojavila tudi depresivnost in anksioznost. Del odškodninskega zahtevka, s katerim tožnica uveljavlja odškodnino za to novo škodo, ni zastaran. Sodišče druge stopnje je tako znesek prisojene odškodnine za strah, telesne bolečine in duševne bolečine zaradi zmanjšanja življenjskih aktivnosti znižalo na 1/3 od prvotno prisojene.

3. Tožnica v predlogu za dopustitev revizije navaja, da je sodišče druge stopnje v zvezi z ugovorom zastaranja zavzelo stališče, ki je v nasprotju s stališčem ustaljene sodne prakse, pri čemer izpostavlja odločbe II Ips 281/2007,                   II Ips 942/2007 in II Ips 418/94. Vrhovno sodišče naj se opredeli do pravnega vprašanja zastaranja nepremoženjske škode ter pri tem zavzame stališče, ali je možno poklicno bolezen, ki se je pri tožnici razvijala na slabše, razbiti na dve fazi in za vsako fazo posebej ugotavljati zastaranje odškodninskega zahtevka. Podana naj bi bila tudi kršitev iz 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP), saj izpodbijana sodba nima razlogov o odločilnih dejstvih. Čeprav sodišče druge stopnje ugotavlja nekatera dejstva drugače kot prva stopnja, tega z ničemer ne utemelji. Vrhovno sodišče naj odgovori na pravno vprašanje, v kakšnem obsegu mora sodišče obrazložiti, zakaj nekatere ugotovitve izvedenca upošteva, drugih pa ne. Pritožbeno sodišče ne navede razlogov, zakaj šteje, da zastaralni roki tečejo od vsake faze posebej in ne navede pravne podlage, na katero je oprlo svoje ugotovitve. Revizijo je treba dopustiti tudi zaradi varovanja pravice do pravnega sredstva v primeru, ko drugostopenjsko sodišče ugotovi dejstva drugače kot prvostopenjsko sodišče.

4. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP v zvezi z izpostavljenimi vprašanji niso podani, zato je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 218/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-08-18

ODŠKODNINSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - dokazno breme - krivdna odgovornost - nesreča, ki jo povzročijo premikajoča se motorna vozila

Revizija se dopusti glede vprašanja tožnikovega dokaznega bremena za dokazovanje krivde nasprotnega udeleženca prometne nesreče.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da mora toženec tožniku plačati 4.600,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 1. 1. 2002 do 27. 6. 2003 v višini obrestne mere zamudnih obresti, zmanjšane za temeljno obrestno mero, od 28. 6. 2003 do prenehanja obveznosti pa v višini obrestne mere zamudnih obresti. Višji tožbeni zahtevek je zavrnilo in odločilo o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženca ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v ugodilnem delu spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek v celoti zavrnilo. Kot nosilni argument je navedlo, da tožnik ni uspel dokazati, da je za prometno nesrečo odgovoren nasprotni udeleženec.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik na podlagi 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem predlaga, naj Vrhovno sodišče Republike Slovenije revizijo dopusti, saj gre za pravno vprašanje, glede katerega sodna praksa ni enotna, obenem pa je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava in za razvoj prava preko sodne prakse. Navaja, da je sodišče druge stopnje zmotno uporabilo pravila o dokaznem bremenu, vezano na odškodninsko odgovornost (prvi odstavek 131. člena Obligacijskega zakonika). Oškodovanec je dolžan zatrjevati in dokazovati le obstoj protipravnosti, vzročne zveze in škode, odgovorna oseba pa se lahko odgovornosti razbremeni le, če dokaže, da za nastalo škodo ni kriva. Sodba sodišča druge stopnje o predpostavkah odškodninske odgovornosti, ki jih je dolžan dokazati tožnik, nima razlogov, omenja le odgovornost, katere dokazovanje je v nasprotju z omenjenim pravnim pravilom naložilo kar tožniku.

4. Predlog je utemeljen v obsegu, kot izhaja iz izreka sklepa.

5. Ker so izpolnjeni pogoji iz 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče revizijo dopustilo glede vprašanja tožnikovega dokaznega bremena za dokazovanje krivde nasprotnega udeleženca prometne nesreče.

ZDR člen 154, 154/1, 178, 178/1, 367a, 367b.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 50/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-09-07

predlog za dopustitev revizije - postranska terjatev - zamudne obresti - vrednost spornega predmeta - zavrženje predloga za dopustitev revizije

V obravnavanem primeru tožena stranka v predlogu za dopustitev revizije vsebinsko izpodbija le odločitev o neobstoju terjatve glede zamudnih obresti, ki se niso uveljavljale samostojno kot glavni zahtevek.

1. V obravnavani zadevi je tožeča stranka na podlagi napotitve v stečajnem postopku vložila tožbo za i) ugotovitev neobstoja prerekane terjatve tožene stranke glede plačila 84.229,22 EUR z zamudnimi obrestmi, ii) za ugotovitev, da je ločitvena pravica tožene stranke na nepremičninah prenehala oziroma da ne obstaja, in iii) za ugotovitev, da izvršba za uveljavitev prerekane terjatve, ki teče pred pristojnim izvršilnim sodiščem, ni dovoljena. Prerekana terjatev tožene stranke temelji na pravnomočni sodbi Okrožnega sodišča v Murski Soboti z dne 14. 9. 2008 v zvezi s sodbo Višjega sodišča v Mariboru z dne 6. 4. 2009, s katero je bilo tožeči stranki naloženo plačilo 41.969,39 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 4. 11. 1999 dalje do plačila ter plačilo stroškov pravdnega postopka. Sodišče prve stopnje je tožbenemu zahtevku ugodilo. Ob nespornem dejstvu, da je tožeča stranka dne 17. 6. 2009 toženi stranki poravnala znesek 86.141,13 EUR, kar predstavlja dvojno glavnico in pravdne stroške po sodbi z dne 14. 9. 2008, je upoštevaje 376. člen Obligacijskega zakonika (OZ) in odločbo Ustavnega sodišča Republike Slovenije U-I-300/04 z dne 2. 3. 2006 zaključilo, da je tožeča stranka svojo obveznost po pravnomočni sodbi z dne 14. 9. 2008 v celoti izpolnila. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.

2. Tožena stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije, s katerim po vsebini izpodbija le odločitev o neobstoju terjatve v delu, ki se nanaša na zamudne obresti od glavnice 41.969,39 EUR za čas, ko so zamudne obresti dosegle dvojno glavnico, do plačila.

3. Vrhovno sodišče revizije ne more dopustiti.

4. V skladu s 367. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) je možnost dopustitve revizije odvisna od vrednosti izpodbijanega dela pravnomočne sodbe. Kadar je zahtevek za plačilo obresti postavljen poleg glavnice, se šteje za postransko terjatev. Te narave obrestni zahtevek ne izgubi niti takrat, ko ostane v revizijskem postopku oziroma postopku za dopustitev revizije sporna le še odločitev o obrestih. Po določbi 39. člena ZPP se za ugotovitev pravice do revizije kot vrednost spornega predmeta vzame samo vrednost glavnega zahtevka, obresti pa le, če se uveljavljajo kot glavni zahtevek.

5. V obravnavanem primeru tožena stranka v predlogu za dopustitev revizije vsebinsko izpodbija le odločitev o neobstoju terjatve glede zamudnih obresti, ki se niso uveljavljale samostojno kot glavni zahtevek.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 53/2010, enako tudi II DoR 492/2012
Sklep II DoR 582/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-09-15

ODŠKODNINSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odškodnina za nepremoženjsko škodo - kršitev osebnostnih pravic - pravica do zdravega življenjskega okolja - prekomerne imisije - hrup - zastaranje - višina odškodnine - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Ker zakonski pogoji niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku za plačilo odškodnine v višini 5.500 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 27. 10. 2006 dalje. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je toženkini pritožbi delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je odškodnino znižalo na 4.000 EUR in v presežku tožbeni zahtevek zavrnilo. V ostalem je toženkino pritožbo zavrnilo. Strinjalo se je s stališčem sodbe sodišča prve stopnje o nepravočasnosti navedb v zvezi z ugovorom zastaranja celotne terjatve, ki je predmet tožbe.

3. Toženka se v predlogu za dopustitev revizije ne strinja s stališčem izpodbijane sodbe, da so bile navedbe v zvezi z ugovorom zastaranja celotne terjatve podane prepozno. Poleg tega trdi, da prisojena odškodnina po višini odstopa od odškodnin, prisojenih v podobnih primerih.

4. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku – v nadaljevanju ZPP).

5. Vrhovno sodišče je v sodbi II Ips 68/2011 z dne 30. 6. 2011 že zavzelo stališče, da za odškodninske terjatve za škodo, ki stalno nastaja zaradi učinkovanja prometnih imisij, ni uporabljiv zastaralni režim sukcesivno nastajajoče bodoče škode, ki predpostavlja, da je dejavnost, ki povzroča škodo, že zaključena. Ob upoštevanju tega stališča in glede na to, da je bila odškodnina prisojena za obdobje treh let pred vložitvijo tožbe in kasneje, dopustitev revizije glede vprašanja, ki se nanaša na pravočasnost navedb v zvezi z zastaranjem, ne bi mogla prispevati k drugačni odločitvi, kot je bila sprejeta v izpodbijani sodbi.

6. Vrhovno sodišče je že zavzelo stališče tudi o višini odškodnin in teži posameznih okoliščin, ki vplivajo na njeno odmero (sodba II Ips 224/2010 z dne 13. 12. 2010 in druge, sprejete v podobnih zadevah istega dne). Ker izpodbijana sodba ne odstopa od teh stališč, niti s tega vidika niso izpolnjene predpostavke za dopustitev revizije.

7. Po navedenem je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek                         367.c člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 124/2011, enako tudi II DoR 378/2011, II DoR                    276/2011, II DoR 169/2011, II DoR 339/2011
Sklep II DoR 187/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-08-18

dopustitev revizije - izpodbijanje dednega dogovora

Revizija je dopuščena glede vprašanja dopustnosti ugotavljanja ničnosti dednega dogovora, vsebovanega v sklepu o dedovanju.

Revizija se dopusti glede vprašanja dopustnosti ugotavljanja ničnosti dednega dogovora, vsebovanega v sklepu o dedovanju.

1. Pravdne stranke so po enakih dednih deležih zakoniti dediči po pokojnem D. G. V zapuščinskem postopku po njem so sklenili dedni dogovor, ki ga je sodišče povzelo v izrek sklepa o dedovanju.

2. Tožnica je po pravnomočnosti sklepa o dedovanju s tožbo, vloženo zoper oba sodediča, zahtevala ugotovitev, da je dedni dogovor ničen in da je solastnica vseh premičnin in nepremičnin, ki spadajo v zapuščino, do idealnega deleža 1/3-ine. Sodišče prve stopnje je njen zahtevek v celoti zavrnilo, pritožbeno sodišče pa je njegovo sodbo potrdilo.

3. Tožnica je vložila predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje glede pravnega vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, saj so za to podani razlogi iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 98/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-08-18

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - pravica do sojenja brez nepotrebnega odlašanja - odškodnina - čakanje na dokončanje vzorčne zadeve - odgovornost države - protipravnost

Pomembno vprašanje, ki ga izpostavlja predlog za revizijo, se nanaša na vprašanje protipravnosti ravnanja države, ki je z odločanjem v tožnikovi zadevi pred DSS počakala do odločitve v (štirih) podobnih (vzorčnih) zadevah. Ker je na to vprašanje poleg Vrhovnega sodišča odgovorilo v skoraj popolnoma enaki zadevi tudi Ustavno sodišče in ob tem navedlo obširno prakso ESČP, ki dopušča takšno ravnanje države, in ker presoja nižjih sodišč od tega ne odstopa, revizije ni mogoče dopustiti.

1. Pritožbeno sodišče je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo sodbo prvostopenjskega sodišča o zavrnitvi tožbenega zahtevka za plačilo 3.338,34 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi kot škodo zaradi kršitve pravice do sojenja v razumnem roku, kršitve pravice do učinkovitega pravnega sredstva in kršitve enakosti pred zakonom v postopku pred Delovnim in socialnim sodiščem v Ljubljani (DSS), oddelek v Kranju, Pd 1176/98, ki je tekel od 28. 12. 1998 do 2. 9. 2003.

2. Zoper sodbo pritožbenega sodišča je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije, ker gre po njegovem mnenju za pravno vprašanje, glede katerega praksa Vrhovnega sodišča ni enotna in je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava in za razvoj prava preko sodne prakse. V predlogu mnenje o protipravnosti ravnanja toženke utemeljuje s sklicevanjem na primer Lukenda proti Sloveniji, ki ga je obravnavalo Evropsko sodišče za človekove pravice (ESČP); na dejstvo, da je bil vzorčni postopek pred DSS izpeljan brez pravne podlage v takrat veljavnem Zakonu o delovnih in socialnih sodiščih in brez procesnega sklepa; in na stališče, ki ga je pritožbeno sodišče izrazilo v odločbi II Cp 2252/2010 z dne 15. 9. 2010.

3. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku niso podani. Pomembno vprašanje, ki ga izpostavlja predlog za revizijo, se nanaša na vprašanje protipravnosti ravnanja države, ki je z odločanjem v tožnikovi zadevi pred DSS počakala do odločitve v (štirih) podobnih (vzorčnih) zadevah. Ker je na to vprašanje poleg Vrhovnega sodišča (glej II Ips 198/2010 z dne 15. 7. 2010) odgovorilo v skoraj popolnoma enaki zadevi tudi Ustavno sodišče (glej Up-2965/08 z dne 13. 5. 2010) in ob tem navedlo obširno prakso ESČP, ki dopušča takšno ravnanje države, in ker presoja nižjih sodišč od tega ne odstopa, revizije ni mogoče dopustiti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 25/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-09-07

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

dopuščena revizija - podzavarovanje - vrednost zavarovane stvari

Ali je bila s postopanjem Višjega sodišča v Ljubljani, v okoliščinah konkretnega primera, toženi stranki dana možnost obravnavanja pred sodiščem (pravica do izjave) glede ugotavljanja časovnega trenutka, po katerem se presoja vrednost zavarovane stvari pri podzavarovanju?

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja:

Ali je bila s postopanjem Višjega sodišča v Ljubljani, v okoliščinah konkretnega primera, toženi stranki dana možnost obravnavanja pred sodiščem (pravica do izjave) glede ugotavljanja časovnega trenutka, po katerem se presoja vrednost zavarovane stvari pri podzavarovanju?

1. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je sodišče druge stopnje v delu, pomembnem za revizijo, potrdilo sodbo sodišča prve stopnje in toženi stranki naložilo plačilo 39.989,87 EUR.

2. V predlogu za dopustitev revizije tožena stranka kot pravno pomembno izpostavlja vprašanje časovnega trenutka, po katerem se presoja vrednost zavarovane stvari po prvem odstavku 960. člena Obligacijskega zakonika in glede katerega naj sodišče druge stopnje ne bi upoštevalo njenih trditev, podanih v postopku na prvi stopnji.

3. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP so v obravnavanem primeru podani glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.