TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep II DoR 483/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-03-20

predlog za dopustitev revizije - novo pooblastilo - prirejeno pooblastilo - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Vrhovno sodišče po pregledu pooblastila ugotavlja, da je bil datum 16. 12. 2010 s popravki in uporabo belila predrugačen v datum 16. 11. 2011. Ker je bila sodba pritožbenega sodišča izdana 21. 9. 2011, to pomeni, da predloženo pooblastilo ni novo.

1. Tožnica je vložila predlog za dopustitev revizije zoper sodbo pritožbenega sodišča, s katero je bila zavrnjena njena pritožba in potrjena sodba sodišča prve stopnje, s katero je bil tožbeni zahtevek zavrnjen.

3. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi, kamor spada tudi postopek s predlogom za dopustitev revizije, lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (prvi odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju ZPP) in ki mora za vložitev izrednega pravdnega sredstva sodišču predložiti novo pooblastilo (drugi odstavek 95. člena ZPP). Novo pooblastilo je pooblastilo, ki izvira iz časa, ko je stranki nastala pravica do vložitve izrednega pravnega sredstva, to je po pravnomočnosti izpodbijane odločitve.

4. Vloženemu predlogu za dopustitev revizije z dne 25. 11. 2011 je tožničin odvetnik priložil pooblastilo z datumom 16. 11. 2011 (A1). Vrhovno sodišče po pregledu pooblastila ugotavlja, da je bil datum 16. 12. 2010 s popravki in uporabo belila predrugačen v datum 16. 11. 2011. Ker je bila sodba pritožbenega sodišča izdana 21. 9. 2011, to pomeni, da predloženo pooblastilo ni novo. Navedenega ne more spremeniti zapis, ki ni tožničin, da gre za pooblastilo za vložitev revizije (posebno pooblastilo), saj je tudi ta očitno „prirejen“ (naknadno zapisan) za potrebe postopka z izrednim pravnim sredstvom.

5. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi Vrhovno sodišče ne sme pozivati strank k popravi vlog ali predložitvi pravilnih pooblastil. Če stranka vlogi ne predloži ustreznega pooblastila, Vrhovno sodišče izredno pravno sredstvo zavrže. Tako je ravnalo tudi(1) v tej zadevi in po petem odstavku 98. člena ZPP tožničin predlog za dopustitev revizije, ki mu ni bilo predloženo novo pooblastilo, zavrglo.

Op. št. (1):    Podobno tudi v zadevah Vrhovnega sodišča Republike Slovenije II DoR 494/2011 z dne 22. 12. 2011 in II DoR 265/2009 z dne 11. 3. 2010

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 32/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-04-19

predlog za dopustitev revizije - povrnitev nepremoženjske škode - duševne bolečine zaradi smrti bližnjega - posredni oškodovanci - prispevek oškodovanca - podlage odškodninske odgovornosti - vzročna zveza

Revizija se dopusti glede pravilne uporabe materialnega prava pri presoji soprispevka oškodovanke za nastali škodni dogodek.

Revizija se dopusti glede pravilne uporabe materialnega prava pri presoji soprispevka oškodovanke za nastali škodni dogodek.

1. Tožniki zahtevajo plačilo odškodnine za nepremoženjsko in premoženjsko škodo, ki jim je nastala zaradi prometne nezgode 10. 4. 2008, v kateri je življenje izgubila M. H., žena prvega tožnika, mati drugega tožnika in tretje tožnice  ter hčerka četrte tožnice. Pokojno je pri prečkanju ravne, osvetljene ceste do smrti povozil voznik nezavarovanega osebnega avtomobila.

2. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je tožena stranka dolžna plačati prvemu tožniku in drugemu tožniku vsakemu po 240,00 EUR, tretji tožnici 3.585,00 EUR in četrti tožnici 1.590,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 15. 7. 2008 do plačila. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo in tožnike zavezalo k nerazdelni povrnitvi pravdnih stroškov toženca.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženca delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je toženec dolžan prvemu tožniku in drugemu tožniku plačati vsakemu po 240,00 EUR, tretji tožnici 1.425,00 EUR in četrti tožnici  1.590 EUR, vse z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 15. 7. 2008 dalje do plačila. V ostalem je tožbeni zahtevek zavrnilo ter odločilo o povrnitvi pravdnih stroškov. Pritožbo tožnikov pa je je v celoti zavrnilo.

4. Predlog za dopustitev revizije so vložili tožniki. Izpostavljajo, da sta sodišči zmotno uporabili materialno pravo, saj po njihovem obrazloženem mnenju pokojni ni mogoče pripisati soprispevka za nastali škodni dogodek. V prid svojemu naziranju izpostavijo odločitev Vrhovnega sodišča v zadevi II Ips 295/2006. Grajajo pa tudi višino prisojene odškodnine.

5. Predlog je utemeljen v obsegu, opredeljenem v izreku sklepa.

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, izpostavljenega v predlogu tožnikov in opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367. c člena istega zakona).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 524/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-02-23

umik predloga za dopustitev revizije - plačilo sodne takse - učinkovanje sklepa o oprostitvi plačila takse

Ker je taksna obveznost za predlog za dopustitev revizije nastala ob njegovi vložitvi (1. točka drugega odstavka v zvezi s prvim odstavkom 5. člena ZST-1), odločitev o tožnikovem predlogu za oprostitev plačila sodnih taks, vloženem po vložitvi predloga za dopustitev revizije, ne more veljati za taksno obveznost za ta predlog.

Ugotovi se, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Tožnik je dne 23. 12. 2011 vložil predlog za dopustitev revizije zoper pravnomočno sodbo o zavrnitvi njegovega zahtevka za plačilo 32.000 EUR. Predloga za oprostitev plačila sodne takse za predlog za dopustitev revizije ob tem ni podal.

2. Vrhovno sodišče je tožnika z nalogom za plačilo sodne takse z dne 28. 12. 2011 pozvalo, da v roku 15 dni od vročitve plačilnega naloga plača še neplačano sodno takso za predlog za dopustitev revizije v znesku 245 EUR. V plačilnem nalogu, ki ga je tožnik, kot je razvidno iz vročilnice, prejel 29. 12. 2011, ga je opozorilo na posledice iz tretjega odstavka 105.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

3. Tožnik je nato (dne 6. 1. 2012) vložil predlog za oprostitev sodne takse za predlog za dopustitev revizije, ki ga je Vrhovno sodišče posredovalo sodišču prve stopnje. Okrožno sodišče na Ptuju je s sklepom z dne 16. 1. 2012 tožnika oprostilo plačila sodne takse za postopek z izrednimi pravnimi sredstvi.

4. Šteje se, da je predlog za revizijo umaknjen.

5. Po 105.a členu ZPP mora biti ob vložitvi predloga za dopustitev revizije, najkasneje pa v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse, plačana sodna taksa. Če v tem roku sodna taksa ni plačana in niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks, se šteje, da je vloga umaknjena. Sklep o oprostitvi, odlogu ali obročnem plačilu sodnih taks učinkuje od dne, ko je pri sodišču vložen predlog za oprostitev, odlog ali obročno plačilo, in velja za takse za vse vloge in dejanja, za katere je taksna obveznost nastala tega dne ali kasneje (prvi odstavek 13. člena Zakona o sodnih taksah, v nadaljevanju ZST-1). Ker je taksna obveznost za predlog za dopustitev revizije nastala ob njegovi vložitvi (1. točka drugega odstavka v zvezi s prvim odstavkom 5. člena ZST-1), odločitev o tožnikovem predlogu za oprostitev plačila sodnih taks, vloženem po vložitvi predloga za dopustitev revizije, ne more veljati za taksno obveznost za ta predlog. Ker  tožnik takse v določenem roku ni plačal, se šteje, da je predlog umaknil.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 218/2013, enako tudi II DoR 243/2013, II DoR 462/2012, II DoR 159/2013
Sklep II DoR 507/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-02-16

dopuščena revizija - določnost tožbenega zahtevka - tožba za ugotovitev lastninske pravice - priposestvovanje dela nepremičnine

Revizija je bila dopuščena glede vprašanja (ne)zadostne določenosti tožbenega zahtevka v sporu o pridobitvi lastninske pravice na delu nepremičnin(e) na podlagi priposestvovanja.

Revizija se dopusti glede vprašanja (ne)zadostne določenosti tožbenega zahtevka

v sporu o pridobitvi lastninske pravice na delu nepremičnin(e) na podlagi priposestvovanja.

1. Tožnik uveljavlja pridobitev lastninske pravice na podlagi priposestvovanja na parc. št. 1219/A (v izmeri 828 m²) in 1218/B (v izmeri 251 m²), vpisanih v vl. št. ... k. o. ..., oziroma na navedenih parcelah z odgovarjajočimi parc. št., ki jih bo določila Geodetska uprava po predlogu parcelacije, ki je v spisu kot priloga A/3 in ki postane sestavni del sodbe.

2. Sodišče prve stopnje je zavrglo tožbo, sodišče druge stopnje pa je zavrnilo pritožbo tožnika in potrdilo izpodbijani sklep.

3. Zoper ta sklep je tožnik na podlagi 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem opozarja, da gre v konkretni zadevi za pravno vprašanje, glede katerega sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, in sicer kakšna mora biti sodna odločba (in s tem sodbeni izrek), da bi bil možen vpis v zemljiško knjigo, ko gre za priposestvovanje zemljišča. Predlagatelj pojasnjuje, da je tožbo vložil dvakrat. Najprej jo je zavrglo Okrajno sodišče v Ljubljani, pri čemer je natančno obrazložilo, kako bi moral tožiti, da bi bila sodba sposobna za izvršitev. Nato je vložil novo tožbo pri Okrožnem sodišču v Ljubljani in pri oblikovanju tožbenega zahtevka ravnal v skladu z obrazložitvijo odločbe Okrajnega sodišča v Ljubljani. Okrožno sodišče je zahteve, ki bi jih morala tožba izpolnjevati, predrugačilo in ker njegova varianta poti do vpisa ni (bila) izpolnjena, je tožbo prav tako zavrglo. Predlagatelj poudarja, da je vpis v zemljiško knjigo deklaratornega in ne konstitutivnega značaja. Odločba je izvršljiva, če je iz njenega izreka možno razbrati, na kaj se nanaša. Bistvena je odločba o lastninski pravici; postopek vknjižbe je „tehnika“. Tožnik opozarja, da resničnemu lastniku ni mogoče odrekati listine za prepis, pri čemer se sklicuje na priloženo odločbo VSJ Rev. 2587/64 in na Cigoj, Obligacije – sistem splošnih naukov, str. 1080, opomba št. 69.

4. Predlog je v delu, razvidnem iz izreka sklepa, utemeljen.

5. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP so v obravnavanem primeru izpolnjeni glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tako začrtanem obsegu dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

ZPP člen 180, 367a, 367a/1, 367c, 367c/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep VIII R 8/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-05-22

delegacija pristojnosti - drugi tehtni razlogi

Druga podlaga za delegacijo po 67. členu ZPP je obstoj „drugih tehtnih razlogov.“ Ti razlogi se vežejo predvsem na zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki mora izključiti dvome, ki bi omajali zaupanje strank v odločanje sodišča. Pri tem se morajo razlogi za delegacijo nanašati na celotno sodišče, ne pa na posameznega sodnika. Dvom o sodnikovi nepristranskosti je razlog za izločitev, oziroma če je izločeno tolikšno število sodnikov, da sodišče ne more postopati, za nujno delegacijo, ne pa razlog za delegacijo iz razlogov smotrnosti.

1. Tožnik je v vlogi, ki jo je sodišče prve stopnje prejelo dne 4. 5. 2012, predlagal delegacijo pristojnosti po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.) „zaradi zastrupljenosti sodišča in kriminalnih dejanj na sodišču.“ V navedeni vlogi tožnik naprej predlagal izločitev sodnika F., nato govori, da gre na naslovnem sodišču „za absolutne kriminalce visoke ravni“, itd. in v nadaljevanju o „kriminalcih na Delovnem sodišču v Ljubljani“ - češ, da so mu z nepravilnim postopanjem v zvezi z vročanjem na že znan nov naslov tožnika „lopovske sodnice“ omogočile obravnavanje oziroma sodelovanje v postopku v zadevah I Pd 1875/2009, I Pd 187/2010 in I Pd 556/2010, zaradi česar je bilo tudi napačno odločeno, da se postopki v teh zadevah zaradi umika tožbe (ker tožnik ni pristopil na obravnavo) ustavijo. Poimensko v zvezi s tem omenja tudi kazenski ovadbi zoper sodnici O. in Z..

3. Temeljni razlog in namen delegacije pristojnosti po 67. členu ZPP je smotrnost oziroma ekonomičnost, česar pa predlagatelj ne zatrjuje. Druga podlaga za delegacijo po isti zakonski določbi je obstoj „drugih tehtnih razlogov.“ Ti razlogi se vežejo predvsem na zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, ki mora izključiti dvome, ki bi omajali zaupanje strank v odločanje sodišča. Pri tem se morajo razlogi za delegacijo nanašati na celotno sodišče, ne pa na posameznega sodnika. Dvom o sodnikovi nepristranskosti je razlog za izločitev, oziroma če je izločeno tolikšno število sodnikov, da sodišče ne more postopati, za nujno delegacijo, ne pa razlog za delegacijo iz razlogov smotrnosti.

4. Tožnik predlaga delegacijo pristojnosti s sklicevanjem na nepravilno postopanje sodnic v drugih sodnih sporih pred Delovnim in socialnim sodiščem v Ljubljani, sploh pa ne omenja sodnika, ki mu je dodeljena ta zadeva. Tudi sicer v predlogu ne navaja, zakaj naj bi očitki o nepravilnem postopanju dveh sodnic v drugih treh zadevah zadevali druge sodnike (predvsem razpravljajočega sodnika) oziroma celotno Delovno in socialno sodišče v Ljubljani.

5. Zato je Vrhovno sodišče njegov predlog za delegacijo drugega pristojnega sodišča zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep VIII Ips 254/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-01-09

dovoljenost revizije - zavrženje revizije - sklep o pristojnosti - stvarna pristojnost

S sklepom o stvarni pristojnosti postopek ni pravnomočno končan, zato revizija proti takšnemu sklepu ni dovoljena.

1. Delovno in socialno sodišče v Ljubljani se je s sklepom izreklo za stvarno nepristojno za odločanje. Odločilo je, da bo po pravnomočnosti sklepa zadeva odstopljena Okrožnemu sodišču v Ljubljani kot stvarno in krajevno pristojnemu sodišču.

2. Sodišče druge stopnje se je strinjalo z dejanskimi razlogi in pravno presojo prvostopenjskega sodišča, zato je zavrnilo pritožbo tožnikov in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožniki so vložili revizijo proti sklepu pritožbenega sodišča.

4. Revizija je bila v skladu z 375. členom Zakona o pravdnem postopku – ZPP (Ur. l. RS, št. 26/1999 in naslednji) vročena toženi stranki, ki nanjo ni odgovorila.

6. Stranke lahko vložijo revizijo le zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan (prvi odstavek 384. člena ZPP.). Z izdajo sklepa pritožbenega sodišča, s katerim je bil potrjen sklep prvostopenjskega sodišča, da ni stvarno pristojno za odločanje, sam postopek ni bil pravnomočno končan, saj bo o tožbenem zahtevku odločalo Okrožno sodišče v Ljubljani. Revizijsko sodišče je zato nedovoljeno revizijo zavrglo na podlagi določbe 377. člena ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 468/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-10-18

dovoljenost revizije - sosporništvo na aktivni strani - deljiva terjatev - vrednost spornega predmeta - zavrženje revizije

Solidarnost upnic ni bila zatrjevana, zato velja denarna terjatev, ki je predmet spora, za deljivo. Ker se te, če ni določeno kaj drugega, delijo med upniki na enake dele in more glede njih vsak od upnikov zahtevati le svoj del terjatve, to pomeni, da so tožnice zahtevale od toženke vsaka zase ⅓ omenjenega zneska oziroma, natančneje, znesek 1.669,17

1. Tožnice so zahtevale, naj jim toženka iz naslova dveh pogodb o večletnem rentnem varčevanju izplača znesek v skupni višini 5.007,51 €. Sodišče prve stopnje je tožbo glede prve in druge tožnice zavrglo, glede tretje tožnice pa zavrnilo. Odločilo je tudi o stroških postopka.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnic in potrdilo prvostopenjsko odločbo.

3. Tretja tožnica je zoper odločbo pritožbenega sodišča vložila revizijo iz revizijskih razlogov bistvene kršitve določb pravdnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava. V njej nasprotuje stališču pritožbenega sodišča, da bi za vložitev tožbe v imenu in za račun svojih hčera morala pridobiti soglasje centra za socialno delo, in takšno stališče označuje za prejudicirajoče. Meni, da je bila njena pravica do dviga privarčevanih zneskov dogovorjena z obema varčevalnima pogodbama, zato bi ji toženka morala izplačati zahtevani znesek.

4. Sodišče je revizijo vročilo Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije  in toženki, ki nanjo ni odgovorila.

6. Tožnice so v tej pravdi postavile en sam tožbeni zahtevek, ki se glasi na denarni znesek 5.007,51 € in predstavlja vsoto privarčevanih zneskov prve in druge tožnice na podlagi dveh pogodb o večletnem rentnem varčevanju, sklenjenih s toženko v letu 1998. Solidarnost upnic ni bila zatrjevana, zato velja denarna terjatev, ki je predmet spora, za deljivo (425. člen v zvezi s 412. členom Zakona o obligacijskih razmerjih – v nadaljevanju ZOR). Ker se te, če ni določeno kaj drugega, delijo med upniki na enake dele in more glede njih vsak od upnikov zahtevati le svoj del terjatve (tretji odstavek 412. člena ZOR), to pomeni, da so tožnice zahtevale od toženke vsaka zase ⅓ omenjenega zneska oziroma, natančneje, znesek 1.669,17

7. Revizija je v premoženjskih sporih dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 4.172,92 € (drugi odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku – v nadaljevanju ZPP). Ker vrednost spornega predmeta, ki odpade na vsako od tožnic, znaša le 1.669,17 €, revizija tretje tožnice ni dovoljena. Revizijsko sodišče jo je moralo zavreči (377. člen ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 261/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-11-15

dovoljenost revizije - dopuščena revizija - vrednost spornega predmeta - nepopolna vloga - priloge revizije - predlog za dopustitev revizije - sklep o dopustitvi revizije - zavrženje revizije

Po revizijskih navedbah vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe ne presega 40.000,00 EUR, reviziji pa tudi nista priložena predlog za dopustitev revizije in sklep o dopustitvi revizije, zato se revizija zavrže.

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo tožniku prisodilo odškodnino v znesku 27.376,00 EUR, v preostalem delu pa je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Pritožbeno sodišče je delno ugodilo pritožbi toženke in spremenilo prvostopenjsko sodbo tako, da je toženka dolžna plačati tožniku 16.876,00 EUR.

3. Tožnik je vložil revizijo proti sodbi pritožbenega sodišča. V reviziji je navedel „vrednost spora revizije 37.000,00 EUR“ in predlagal Vrhovnemu sodišču, „da izpodbijani sodbi spremeni tako, da tožniku zviša imaterialno odškodnino še za nadaljnjih 37.000,00 EUR“.

5. Revizija je dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne presega 40.000,00 EUR, ali pa, če jo v skladu s 367.a členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) dopusti Vrhovno sodišče.(1) Po revizijskih navedbah vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe ne presega 40.000,00 EUR, reviziji pa tudi nista priložena predlog za dopustitev revizije in sklep o dopustitvi revizije. Vrhovno sodišče je zato zavrglo revizijo na podlagi določb 373. in 374. člena ZPP.

Op. št. (1):   Primerjaj določbe drugega in tretjega odstavka 367. člena ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 201/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-12-13

dovoljenost revizije - tožba in nasprotna tožba - združitev pravd - vrednost spornega predmeta - zavrženje revizije

Sodišče prve stopnje je pravdo po tožbi združilo s pravdo po nasprotni tožbi. Čeprav je izdalo o zahtevkih po tožbi in po nasprotni tožbi skupno sodbo, je treba vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe glede dovoljenosti revizije obravnavati ločeno.

1. Tožena stranka po tožbi in tožeča stranke po nasprotni tožbi (v nadaljevanju tožena stranka) z revizijo izpodbija del pravnomočne sodbe, s katerim je bilo ugodeno zahtevku po tožbi za plačilo kupnine 31.290 EUR, in del pravnomočne sodbe, s katerim so bili zavrnjeni zahtevki po nasprotni tožbi za vrnitev plačanega (24.917,55 EUR), skupaj s primarno ugotovitveno tožbo (ničnost prodajne pogodbe), podrejeno pa z  oblikovalno tožbo (razveljavitev pogodbe). Zavrnjen je bil tudi podrejeni oblikovalni zahtevek nasprotne tožbe (sprememba pogodbe). Poleg (direktne) revizije je tožena stranka vložila tudi predlog za dopustitev revizije.

3. V skladu z drugim odstavkom 367. člena ZPP(1) je revizija dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 40.000 eurov (dovoljena revizija).

4. Sodišče prve stopnje je pravdo po tožbi združilo s pravdo po nasprotni tožbi. Čeprav je izdalo o zahtevkih po tožbi in po nasprotni tožbi skupno sodbo, je treba vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe glede dovoljenosti revizije obravnavati ločeno. Vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe glede zahtevka po tožbi kot glede zahtevkov po nasprotni tožbi ne presega 40.000 eurov. Po presoji revizijskega sodišča niso podani niti pogoji za ugotovitev vrednosti izpodbijanega dela pravnomočne sodbe s seštevkom vrednosti posameznih še spornih zahtevkov.

5. Na podlagi podlagi 377. člena ZPP je zato Vrhovno sodišče revizijo tožene stranke zavrglo.

Op. št. (1):    Zakon o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/1999 s spremembami  - ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.