Sklep II Ips 286/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-09-29

preklic darila - vrnitev darila - velika nehvaležnost obdarjenca - razveza darilne pogodbe - vrnitev listine z overjenim zemljiškoknjižnim dovolilom

V položaju, ko je darilna pogodba, v zvezi s katero je darovalka obdarjenki izročila overjeno zemljiškoknjižno dovolilo, obdarjenka pa pred preklicem darilne pogodbe še ni bila vknjižena kot zemljiškoknjižna lastnica podarjene nepremičnine, lahko darovalka v primeru pravno učinkovitega preklica darilne pogodbe zahteva vrnitev listine, v kateri je vsebovano overjeno zemljiškoknjižno dovolilo za prenos lastninske pravice na obdarjenko.

Reviziji se ugodi, sodbi sodišč druge in prve stopnje se v delu, v katerem se nanašata na odločitev o podrejeno postavljenem tožbenem zahtevku za izročitev izvirnika darilne pogodbe in o stroških postopka, razveljavita in se zadeva v tem obsegu vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

Odločitev o stroških revizijskega postopka se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je v delu, v katerem se je tožba nanašala na ugotovitev ničnosti darilne pogodbe, zaradi umika tožbe postopek ustavilo. Podrejeni tožbeni zahtevek za razvezo darilne pogodbe in za izročitev originalne overjene darilne pogodbe je zavrnilo. Tožnici je naložilo povrnitev toženkinih stroškov postopka.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo. Strinjalo se je s stališčem izpodbijane sodbe, da za preklic darilne pogodbe ni potrebno posredovanje sodišča in da je zato zahtevek za razvezo darilne pogodbe neutemeljen. V zvezi z drugim delom podrejenega zahtevka je navedlo, da je obrazložitev sicer skromna, vendar pa je iz njene celote mogoče razumeti, da je bil predmet darila solastninski delež na stanovanju in da izročitev originala overjene pogodbe zato ne pomeni vrnitve darila. Zavzelo je stališče, da s prehodom darilne pogodbe na drugo osebo ni prešla tudi lastninska pravica na stanovanju in da bi se tožbeni zahtevek moral glasiti izrecno na izročitev lastninske pravice na stanovanju z možnim dodatkom, kako se to stori (na primer z izročitvijo originala overjene darilne pogodbe). Dodalo je, da v primeru ugoditve zahtevku za izročitev izvirnika darilne pogodbe iz izreka sodbe ne bi bil razviden namen izročitve pogodbe, to pa bi lahko imelo za posledico tudi številne zlorabe v zvezi s tem, kdo je dejanski lastnik stanovanja.

3. Tožnica v reviziji uveljavlja razloga zmotne uporabe materialnega prava in bistvenih kršitev določb postopka v zvezi z odločitvijo o zavrnitvi zahtevka za izročitev izvirnika pogodbe. Trdi, da se je iz razloga, ker stanovanje še ni bilo vknjiženo v zemljiško knjigo, lastninska pravica dejansko prenašala s prenosom originalne overjene listine, ki vsebuje zemljiškoknjižno dovolilo in da je bil to v obravnavanem primeru izvirnik overjene darilne pogodbe. Taka je bila in je ustaljena praksa pri nevknjiženih nepremičninah, predvsem pri stanovanjih. Ker se sodišče druge stopnje do te pritožbene navedbe ni opredelilo, gre za kršitev iz 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Stališče izpodbijane sodbe, da s prehodom overjenega izvoda darilne pogodbe na drugo osebo ne bi mogla preiti tudi lastninska pravica, bi pomenilo, da je lastninska pravica ne glede na sklenjeno darilno pogodbo še vedno pri darovalki, to pa ne drži. Zahtevek za izročitev lastninske pravice, o čemer govori izpodbijana sodba, ni mogoč. Možna je le vrnitev stvari, ne pa izročitev lastninske pravice. V obravnavanem primeru vrnitve stvari ni mogoče zahtevati drugače, kot da se zahteva vrnitev listine, na podlagi katere bi se lahko opravila vknjižba v zemljiško knjigo. Izpodbijana sodba se do pritožbene navedbe, da je v obravnavanem primeru zahtevek za izročitev originalne overjene pogodbe edini mogoč, ni opredelila. Neutemeljen je tudi argument izpodbijane sodbe, da bi izrek sodbe, ki bi zahteval izročitev pogodbe, ne bi pa vseboval namena izročitve, lahko imel za posledico številne zlorabe v zvezi s tem, kdo je dejanski lastnik. Namen izročitve pogodbe bi bil razviden iz obrazložitve sodbe. Poleg tega na enak način iz izreka sodbe ni razvidno, da je darilna pogodba preklicana, zakaj se nalaga plačilo odškodnine, zakaj se nalaga izstavitev zemljiškoknjižnega dovolila in podobno.

4. Sodišče je revizijo vročilo Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in toženki, ki nanjo ni odgovorila.

6. Trditve, da se sodišče ni opredelilo do pritožbenih navedb, ki so predstavljala sestavni del obrazložitve pritožničinega materialnopravnega pogleda na utemeljenost zahtevka, ne morejo utemeljevati kršitve iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP. Izpodbijana sodba zavzema jasno materialnopravno stališče, vprašanje njegove pravilnosti pa je vprašanje pravilne uporabe materialnega prava in ne vprašanje zadostnosti obrazložitve odločbe v procesnem smislu.

7. Očitek zmotne uporabe materialnega prava je utemeljen. Dejanske ugotovitve izpodbijane sodbe so naslednje:

da sta pravdni stranki babica in vnukinja, ki sta 22. 3. 2005 sklenili darilno pogodbo glede 75 % solastninskega deleža tožnice na stanovanju ...,

da stanovanje še ni vknjiženo v zemljiški knjigi, toženka pa razpolaga z izvirnikom darilne pogodbe, ki vsebuje overjeno zemljiškoknjižno dovolilo,

da je stanovanje po sklenitvi darilne pogodbe ostalo v posesti darovalke, tj. tožnice, do njene smrti,

da iz tožbenih navedb izhaja, da je tožnica preklicala darilo zaradi toženkine velike nehvaležnosti.

8. Izpodbijana sodba zavzema stališče, da tožbeni zahtevek za razvezo darilne pogodbe ni utemeljen, ker preklic darilne pogodbe učinkuje s trenutkom, ko obdarjenec prejme darovalčevo izjavo o preklicu pogodbe, tožbeni zahtevek za vrnitev izvirnika darilne pogodbe pa je neutemeljen, ker ne predstavlja vrnitve darila v smislu 542. člena Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ).

9. Stališča izpodbijane sodbe, da preklic darila zaradi velike nehvaležnosti učinkuje s prejemom s strani obdarjenca in ga ni treba uveljavljati v sodnem postopku, ki je skladno z uveljavljeno sodno prakso,(1) tožnica z revizijo ne izpodbija. Posledice preklica določa 542. člen OZ: (1) Z izjavo o preklicu zahteva darovalec vrnitev darovane stvari ali pravice oziroma plačilo vrednosti, za katero je obdarjenec na podlagi darilne pogodbe obogaten. (2) Če darilna pogodba še ni izpolnjena, ima preklic za posledico prenehanje darovalčeve obveznosti.

10. Preklic darilne pogodbe je enostransko oblikovalno upravičenje darovalca, s katerim doseže razvezo darilne pogodbe (kot dvostranskega zavezovalnega pravnega posla) in učinkuje ex tunc.(2) Učinek razveze darilne pogodbe, ki še ni bila izpolnjena, je prenehanje darovalčeve obveznosti. Učinek razveze že izpolnjene pogodbe pa je nastanek obdarjenčeve obveznosti iz naslova neupravičene pridobitve. Obdarjenec mora vrniti prejeto stvar ali pravico.(3) Če po sklenitvi zavezovalnega posla razpolagalni pravni posel ni bil izvršen in se darovalčevo premoženje ni premaknilo v obdarjenčevo sfero, ni pogojev za nastanek kondikcijskega zahtevka.(4)

11. Darilno pogodbo, ki se nanaša na nepremičnino, darovalec izpolni z izstavitvijo overjenega zemljiškoknjižnega dovolila za vknjižbo prenosa lastninske pravice glede te nepremičnine. Če darovalec te obveznosti do preklica darilne pogodbe še ni izpolnil, preklic povzroči (le) njeno prenehanje. Če je obdarjenec že vknjižen kot lastnik,(5) darovalec doseže vzpostavitev prejšnjega zemljiškoknjižnega stanja z izbrisno tožbo,(6) vrnitev stvari pa z vrnitveno tožbo. Obravnavana zadeva pa odpira vprašanje, ali ima darovalec zoper obdarjenca kakršenkoli zahtevek (in če da, kakšen) v primeru, ko je obdarjencu izročil overjeno zemljiškoknjižno dovolilo, do vknjižbe (oziroma do vložitve predloga za vknjižbo) pa še ni prišlo. Z drugimi besedami povedano: V primeru že izvedene vknjižbe je vsebina kondikcijskega zahtevka v vzpostavitvi prejšnjega zemljiškoknjižnega stanja, ki učinkuje v razmerju med pogodbenima strankama in v razmerju do tretjih. Postavlja se vprašanje, ali ima darovalec podoben zahtevek tudi v primeru, ko je bil prenos lastninske pravice izvršen le v razmerju med pogodbenima strankama.(7)

12. Razpolagalni pravni posel je dvostranski pravni posel, ki temelji na soglasju volj obeh strank: zemljiškoknjižnega prednika in pridobitelja stvarne pravice. Zemljiškoknjižno dovolilo je izraz obličnosti razpolagalnega pravnega posla. Zakon predpisuje njegovo vsebino in obliko, tj. pisnost z overjenim podpisom izjavitelja (23. člen Stvarnopravnega zakonika ter 31. in 32. člen Zakona o zemljiški knjigi). Darovalec z izročitvijo listine s predpisano vsebino izrazi voljo za prenos lastninske pravice glede podarjene nepremičnine na obdarjenca, obdarjenec pa s sprejemom listine, na kateri je zapisano overjeno zemljiškoknjižno dovolilo, izjavi voljo, da to pravico sprejema.(8)

13. Ob predpostavki, da je bil pravno učinkovit, je tožnica s preklicem darilne pogodbe pridobila razpolagalno sposobnost in sme ponovno (veljavno) razpolagati z nepremičnino. Vendar pa je njen pravni položaj ostal negotov: toženka razpolaga z listino, ki vsebuje razpolagalni pravni posel, in iz katere ni razvidno, da ta pravni posel ni (več) veljaven. Vsak čas lahko predlaga vknjižbo, tožnica pa po stališču sodne prakse v zemljiškoknjižnem postopku temu ne bi mogla nasprotovati.(9) Dobroverni tretji bi v primeru nadaljnjega razpolaganja s strani obdarjenca pridobil lastninsko pravico kljub temu, da obdarjenec ni imel razpolagalne sposobnosti. Revizija tudi utemeljeno opozarja, da je v primeru nepremičnin, ki niso vpisane v zemljiški knjigi, lahko listina z razpolagalnim pravnim poslom, se pravi z overjenim zemljiškoknjižnim dovolilom, podlaga za veljavno ustanovitev hipoteke (254. člen Zakona o izvršbi in zavarovanju).

14. Na drugi strani – v primeru utemeljenega preklica darilne pogodbe – toženka nima nobene pravne podlage za imetništvo listine z overjenim zemljiškoknjižnim dovolilom. S sredstvom, ki ga je izbrala tožnica, da se zavaruje pred toženkino nedopustno uporabo te listine, tj. zahtevkom za vrnitev listine, ki vsebuje overjeno zemljiškoknjižno dovolilo, bo odpravljena negotovost v njenem pravnem položaju glede sporne nepremičnine, izbrano sredstvo pa tudi ne predstavlja pretiranega bremena za toženko. Enako kot je sprejem darila izrazila s sprejemom listine, v kateri je vsebovano overjeno zemljiškoknjižno dovolilo, bo strinjanje s preklicem darila (oziroma utemeljenost preklica) izrazila z vrnitvijo iste listine.

15. Ker zaradi zmotnega materialnopravnega izhodišča sodišče ni ugotavljalo, ali je bila izjava o preklicu darilne pogodbe utemeljena in s tem preklic pogodbe pravno učinkovit,(10) je Vrhovno sodišče reviziji ugodilo ter sodbi sodišč druge in prve stopnje v delu, v katerem se nanašata na odločitev o podrednem zahtevku za izročitev izvirnika darilne pogodbe in na odločitev o stroških postopka, razveljavilo in zadevo v tem obsegu vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje (drugi odstavek 380. člena ZPP).

16. Odločitev o tožničinih stroških revizijskega postopka se pridrži za končno odločbo (tretji odstavek 165. člena ZPP).

Op. št. (1): Prim. sodbi II Ips 110/2005 z dne 19. 10. 2006 in II Ips 574/2006 z dne 29. 1. 2009.

Op. št. (2): Prim. Juhart, v Juhart, Tratnik, Vrenčur (red.), Stvarnopravni zakonik s komentarjem, GV Založba, Ljubljana, 2004, str. 245.

Op. št. (3): Prim. Podgoršek, v Juhart, Plavšak (red.), Obligacijski zakonik s komentarjem, 3. knjiga, GV Založba, Ljubljana, 2004, str. 485-486.

Op. št. (5): Za odločitev v obravnavani zadevi ni pomembno, ali je glede na to, da vknjižba učinkuje od trenutka vložitve predloga za vknjižbo, odločilen že trenutek vložitve predloga.

Op. št. (6): Po starejši sodni praksi je darovalec zahteval izstavitev zemljiškoknjižnega dovolila na svoje ime.

Op. št. (7): Prim. odločbo Up-591/10 z dne 2. 12. 2010 (Uradni list RS, št. 107/2010), v kateri je Ustavno sodišče – opirajoč se na stališča teorije – zavzelo stališče, da v razmerju med prenositeljem in pridobiteljem začne prenos lastninske pravice učinkovati že z izstavitvijo in izročitvijo overjenega zemljiškoknjižnega dovolila z vsebino, določeno v 23. členu SPZ, in da so na pridobitelja, ki razpolaga z veljavnim zavezovalnim in razpolagalnim pravnim poslom kljub odsotnosti zemljiškoknjižnega vpisa v spornem (relativnem) razmerju do odsvojitelja lastninskopravna upravičenja že prešla.

Op. št. (8): Prim. Juhart, navedeno delo, str. 139.

Op. št. (9): Prim. sklepa VSL I Cp 2077/2007 z dne 16. 5. 2007 in I Cp 2287/2009 z dne 2. 9. 2009.

Op. št. (10): V sodbi sodišča prve stopnje je izrecno navedeno, da je zaradi zavzetega materialnopravnega stališča odpadel razlog za dokazno oceno zaslišanih prič, sodišče druge stopnje pa se – iz enakega razloga – do tega vprašanja prav tako ni opredelilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.