TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep II DoR 39/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-03-29

CIVILNO PROCESNO PRAVO - STANOVANJSKO PRAVO

dopuščena revizija - privatizacija stanovanj - upravičenci do odkupa stanovanja - državljanstvo - meddržavni sporazum o vprašanjih nasledstva

Dopuščena revizija: Ali zagotavljajo določbe Priloge G Sporazuma o vprašanjih nasledstva (MSVN) državljanom nekdanje SFRJ, ki so ob uveljavitvi SZ/91 imeli stanovanjsko pravico, niso pa pridobili državljanstva RS, pravico do odkupa stanovanja po 117. in naslednjih členih SZ/91?

Revizija se dopusti glede vprašanja: Ali zagotavljajo določbe Priloge                     G Sporazuma o vprašanjih nasledstva (MSVN) državljanom nekdanje SFRJ, ki so ob uveljavitvi SZ/91 imeli stanovanjsko pravico, niso pa pridobili državljanstva RS, pravico do odkupa stanovanja po 117. in naslednjih členih SZ/91?

1. Tožnik je vložil tožbo zaradi odkupa stanovanja št. 51 v petem nadstropju večstanovanjskega objekta v Ljubljani po določbah Stanovanjskega zakona iz leta 1991 ter Priloge G Sporazuma o vprašanjih nasledstva (MSVN).

2. Sodišče prve stopnje je tožbeni zahtevek zavrnilo. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Predlog za dopustitev revizije je vložil tožnik. Navaja, da je zoper odločitvi sodišč že vložil predlog za dopustitev revizije, kateremu je bilo ugodeno z odločbo II DoR 190/2009 z dne 19. 5. 2010 in nato revizijo, ki ji je Vrhovno sodišče ugodilo in razveljavilo sodbo sodišča druge stopnje (II Ips 322/2010 z dne 5. 5. 2011). Višje sodišče je ponovno zavrnilo pritožbo tožnika in zoper to odločitev ponovno predlaga dopustitev revizije, saj mu glede drugega dopuščenega vprašanja ni bilo odgovorjeno ter pojasnjuje, zakaj je pritožbeno sodišče materialno pravo uporabilo napačno. Izpostavi pomembno pravno vprašanje: Ali zagotavljajo določbe Priloge G Sporazuma o vprašanjih nasledstva (MSVN) državljanom nekdanje SFRJ, ki so ob uveljavitvi SZ/91 imeli stanovanjsko pravico, niso pa pridobili državljanstva RS, pravico do odkupa stanovanja po 117. in naslednjih členih SZ/91?

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, izpostavljenega v predlogu tožnika in opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367. c člena istega zakona).

Sporazum o vprašanjih nasledstva (MSVN), Priloga G.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 295/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-03-08

IZVRŠILNO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZAVAROVANJE TERJATEV

dopuščena revizija - tožba na nedopustnost izvršbe - tožba na nedopustnost zavarovanja - sklep o zavarovanju z zastavno pravico na nepremičnini - izbris hipoteke

Dopuščena revizija: Ali je pravilno stališče sodišča druge stopnje, da zahtevek za ugotovitev pravne neveljavnosti zavarovanja z vknjižbo zastavne pravice in z zaznambo izvršljivosti terjatve ni utemeljen, ker odločba sodišča ni razveljavljena.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilno stališče sodišča druge stopnje, da zahtevek za ugotovitev pravne neveljavnosti zavarovanja z vknjižbo zastavne pravice in z zaznambo izvršljivosti terjatve ni utemeljen, ker odločba sodišča ni razveljavljena.

1. Tožnik je s tožbo med drugim zahteval, da sodišče ugotovi, da je izvršba v zadevi In 119/2008 nedopustna, vknjižba hipoteke na isti nepremičnini pa pravno neveljavna.

2. Sodišče prve stopnje je zahtevkom ugodilo.

3. Sodišče druge stopnje je toženkini pritožbi ugodilo in spremenilo izpodbijano sodbo tako, da je med drugim zavrnilo tudi zahtevek na ugotovitev, da je vknjižba hipoteke pravno neveljavna. Zavzelo je stališče, da izvršba In 119/2008 na sporno stanovanje ni dopustna, ker ima prednost tožnikova lastninska pravica v pričakovanju, toženka pa ni ravnala pošteno. Ni pa mogoče ugoditi zahtevku, da je vknjižba hipoteke in zaznamba izvršljivosti terjatve neveljavna, saj sodna odločba ni bila razveljavljena.

4. Zoper to sodbo je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije. V njem izpostavlja vprašanje, ali je pravilna presoja sodišča druge stopnje, da z izbrisno tožbo ni mogoče zahtevati izbrisa hipoteke, ustanovljene na podlagi sodne odločbe, čeprav je bil zastavni upnik ob vložitvi predloga za zavarovanje slaboveren. Sodne prakse Vrhovnega sodišča glede tega vprašanja ni. Trdi, da gre za nasprotje med razlogi sodbe, ki utemeljujejo ugoditev zahtevku za nedopustnost izvršbe in razlogi za zavrnitev zahtevka iz izbrisne tožbe. Sodišče bi moralo upoštevati načelo vestnosti in poštenja ter prepovedi zlorabe pravic. Toženka ni ravnala pošteno.

6. Ker so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 45/08, v nadaljevanju ZPP) podani glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa, je Vrhovno sodišče revizijo dopustilo (tretji odstavek 367.c člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 52/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-04-05

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - dvom v enakopravnost obravnavanja strank pred sodiščem

Izražanja dvoma v korektno vodenje postopka in enakopravno obravnavanje obeh pravdnih strank ter očitkov sodišču na ta račun

ni mogoče subsumirati pod pravni standard „drugi tehtni razlogi“ iz 67. člena ZPP.

1. Tožeča stranka je vložila tožbo pri Okrožnem sodišču v Ljubljani kot stvarno in krajevno pristojnem sodišču. Ker tožbeni zahtevek temelji na zatrjevanih nepravilnostih v delu tega sodišča, je Vrhovno sodišče s sklepom I R 168/2010 z dne 16. 12. 2010 odločilo, da v zadevi odloči Okrožno sodišče v  Kranju.

2. Tožnik je naknadno v vlogi, v kateri je zahteval tudi izločitev določenih sodnikov, predlagal prenos pristojnosti na drugo sodišče. Meni, da sodišče vodi postopke v korist tožene stranke, medtem ko se njegove pravice kratijo. Ker sodniki postopajo nestrokovno, ne more pričakovati pravične obravnave pred tem sodiščem.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Predlagatelj s predlogom za delegacijo pristojnosti ne zasleduje primarnega namena, kateremu je ta institut namenjen (lažje oziroma smotrnejše postopanje v zadevi), temveč očitno meni, da so podani drugi tehtni razlogi za to. Pri tem izraža zgolj dvom v korektno vodenje postopka in enakopravno obravnavanje obeh pravdnih strank. Temu pa institut delegacije pristojnosti ni namenjen in tudi

ni sredstvo za odpravo morebitnih nepravilnosti pri delu sodišča. Za odpravo takih nepravilnosti imajo stranke na razpolago redna (in kadar so izpolnjeni pogoji tudi izredna) pravna sredstva. Tovrstnih očitkov torej ni mogoče subsumirati pod pravni standard „drugi tehtni razlogi“ iz 67. člena ZPP.

5. Vrhovno sodišče je zato predlog tožeče stranke zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 45/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-04-05

spor o pristojnosti - krajevna pristojnost - izvršba na denarna sredstva - prebivališče dolžnika

Za presojo pristojnosti, ki se ravna po prebivališču dolžnika, je odločilen podatek, ki ga je upnik navedel v predlogu za izvršbo, in ne podatek, ki ga je sodišče pridobilo iz centralnega registra prebivalstva.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Tolminu.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani - Centralni oddelek za verodostojno listino je dne 5. 7. 2012 izdalo sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine VL 217685/2011, s katerim je dolžniku naložilo, da v osmih dneh po vročitvi sklepa poravna v upnikovem predlogu navedeno terjatev ter dovolilo predlagano izvršbo z rubežem plače in denarnih sredstev pri organizacijah za plačilni promet. Odmerilo je izvršilne stroške ter navedlo, da bo po pravnomočnosti sklepa o izvršbi izvršilni postopek vodilo in o njem odločalo Okrajno sodišče v Tolminu.

Okrajno sodišče v Tolminu se je s sklepom z dne 9. 2. 2012 izreklo za krajevno nepristojno za odločanje v zadevi in po pravnomočnosti zadevo odstopilo Okrajnemu sodišču v Sežani.

2. Okrajno sodišče v Sežani je sprožilo spor o pristojnosti (prvi odstavek 24. in drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju, v nadaljevanju ZIZ). Po njegovem stališču je za odločanje krajevno pristojno Okrajno sodišče v Tolminu, saj ima po navedbah v predlogu za izvršbo dolžnik prebivališče na območju tega sodišča.

3. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Tolminu.

4. Vrhovno sodišče je že v številnih odločbah poudarilo, da se pristojnost presodi takoj po prejemu predloga za izvršbo na podlagi navedb v predlogu in na podlagi dejstev, ki so sodišču znana (prvi in drugi odstavek 17. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ) ter da podatek o prebivališču dolžnika ni podatek, ki bi bil sodišču znan. Zato je za presojo pristojnosti, ki se ravna po prebivališču dolžnika, odločilen podatek, ki ga je upnik navedel v predlogu za izvršbo, in ne podatek, ki ga je sodišče pridobilo iz centralnega registra prebivalstva.

6. Vrhovno sodišče je zato na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP v z zvezi s  15. členom ZIZ odločilo, da je za odločanje v tej izvršilni zadevi pristojno Okrajno sodišče v Tolminu.

ZPP člen 17, 17/1, 17/2, 24, 24/1, 25, 25/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 105/2009, enako tudi I R 88/2010

VSRS sklep I R 7/2015, enako tudi I R 53/2015, I R 24/2015
Sklep I R 44/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-03-29

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - prebivališče strank v postopku - kraj ogleda - odškodninski spor

Institut delegacije pristojnosti je v prvi vrsti namenjen smotrnosti postopka. Okoliščine, s katerimi Okrajno sodišče v Ljubljani utemeljuje svoj predlog, predstavljajo tipičen primer, ko bo mogoče z delegacijo pristojnosti doseči prav ta cilj.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Črnomlju.

Tožnica je zoper toženo stranko vložila pri Okrajnem sodišču v Ljubljani odškodninsko tožbo, s katero zahtevo povrnitev škode, ki ji je nastala, ko naj bi na cesti Črnomelj – Metlika pred njeno vozilo nenadoma skočila divjad in ji poškodovala avtomobil.

Okrajno sodišče v Ljubljani je predlagalo delegacijo pristojnosti Okrajnemu sodišču v Črnomlju s pojasnilom, da tožeča in tožena stranka živita oziroma imata sedež na območju navedenega sodišča, prav tako priče, ki jih bo potrebno zaslišati, najverjetneje pa bo potreben tudi ogled kraja prometne nesreče. Zato ti bi bilo smotrno, da bi o zahtevku odločalo Okrajno sodišče v Črnomlju.

Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Institut delegacije pristojnosti je torej v prvi vrsti namenjen smotrnosti postopka. Okoliščine, s katerimi Okrajno sodišče v Ljubljani utemeljuje svoj predlog, predstavljajo tipičen primer, ko bo mogoče z delegacijo pristojnosti doseči prav ta cilj. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 17/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-01-26

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - izločitev sodnika

Dolžnici sta sicer predlagali izločitev sodnice, kateri je zadeva dodeljena, vendar s predlogom nista uspeli. To pa ne pomeni, da enaki razlogi pogojujejo in utemeljujejo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča oziroma da je zaradi zavrnitve njunega predloga za izločitev sodnice nastopil „drug tehten razlog“ iz 67. člena ZPP.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Kopru kot stvarno in krajevno pristojnim sodiščem teče na predlog upnika izvršilni postopek zoper dolžnici zaradi izterjave denarne terjatve. Dolžnici sta v postopku zahtevali izločitev sodnice, ki ji je zadeva dodeljena v reševanje, ker je prva dolžnica zoper njo vložila zasebno kazensko tožbo. Njun predlog je bil s sklepom 5. 8. 2011 zavrnjen. V nadaljevanju postopka sta dolžnici vložili „predlog za odstop spisa izven Kopra po 67. členu ZPP“. Navajata, da se je v zadevi In 150/2010 sodnica sama izločila, ker ni sposobna nepristransko odločati v zadevah, v katerih nastopata dolžnici, in ni razlogov, zakaj ne bi bilo tako tudi v tem primeru. Dolžnici sta namreč zoper njo podali kazenske ovadbe, zato predlagata, da Vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi.

3. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s          15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Od instituta delegacije je treba ločiti institut izločitve sodnika, razloge za njegovo uporabo pa določa 70. člen ZPP. Dolžnici sta sicer predlagali izločitev sodnice, kateri je zadeva dodeljena, vendar s predlogom nista uspeli. To pa ne pomeni, da enaki razlogi pogojujejo in utemeljujejo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča oziroma da je zaradi zavrnitve njunega predloga za izločitev sodnice nastopil „drug tehten razlog“ iz 67. člena ZPP. Okoliščine, s katerimi dolžnici utemeljujeta predlog za prenos pristojnosti, se namreč ne nanašajo na objektivno nepristranskost, temveč na subjektivno nepristranskost, kar je razlog za izločitev oziroma, če je izločeno tolikšno število sodnikov, da sodišče ne more postopati, za nujno delegacijo po 68. členu, ne more pa biti „drug tehten razlog“ za delegacijo v pomenu določbe 67. člena ZPP, česar dejstvo, da je bila sodnica v drugi zadevi s sklepom izločena, ne spreminja.

4. Vrhovno sodišče je tako ocenilo, da predlog tožene stranke ni utemeljen in ga je zato zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 27/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-02-09

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - nezadovoljstvo z delom sodišča

Objektivno nepristranskost sodišča je treba oceniti zlasti z vidika percepcije javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije. V tem kontekstu lahko predstavljajo utemeljen razlog za delegacijo le tista dejstva, ki lahko, objektivno gledano povzročijo dvom v nepristranskost določenega sodišča.

1. Pravdni postopek poteka pri pristojnem Okrajnem sodišču v Domžalah. Stališče predlagatelja je, da so podani razlogi za delegacijo po 67. členu Zakona o pravdnem postopku – ZPP zato, ker naj bi bil tožnik v preteklosti večkrat hudo oškodovan v postopkih, ki so potekali pri navedenem sodišču. Zaradi takšnega ravnanja sodišča je tudi tožnik vložil „visoke odškodninske tožbe“ zoper Republiko Slovenijo. Poleg tega je tožnik zoper določene sodnice navedenega sodišča podal kazenske ovadbe, na podlagi katerih tožilstvo sicer ni začelo kazenskih postopkov, je pa pregon prevzel tožnik. Iz predloga je razvidno, da naj bi tožnik prevzel kazenski pregon tudi zoper toženca v tej pravdni zadevi in mu očital, da je prav on tisti, ki je skrbel, da se tožnikove zadeve ne rešujejo in se v postopkih ne išče materialne resnice.

3. Vrhovno sodišče lahko tudi na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Razlog za delegacijo na podlagi navedene zakonske določbe predstavlja tudi zahteva po objektivni nepristranskosti  sodišča, s katero se izključi vsak dvom,  ki bi omajal zaupanje strank v odločanje sodišča. Objektivno nepristranskost sodišča je treba oceniti zlasti z vidika percepcije javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije. V tem kontekstu lahko predstavljajo utemeljen razlog za delegacijo le tista dejstva, ki lahko, objektivno gledano povzročijo dvom v nepristranskost določenega sodišča. K tem dejstvom pa ni mogoče prištevati tistih, ki jih tožnik navaja v svojem predlogu.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 97/2011, enako tudi I R 98/2001, I R 96/2011
Sklep I R 54/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-03-29

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sorodstvo med stranko in uslužbencem pristojnega sodišča

Okoliščina, da je toženec bratranec moža sodniške pomočnice za izvršbo na pristojnem sodišču, sama po sebi ni tehten razlog za določitev drugega sodišča.

1. Tožeča stranka je 19. 8. 2011 pri Okrajnem sodišču v Lenartu vložila tožbo zoper toženca zaradi izpodbijanja dolžnikovih dejanj.

2. Okrajno sodišče v Lenartu je s predlogom P 35/2011 z dne 19. 3. 2012 predlagalo predodelitev zadeve drugemu stvarno pristojnemu sodišču. Navedlo je, da je toženec D. D. bratranec moža A. A., ki je zaposlena na Okrajnem sodišču v Lenartu na delovnem mestu sodniškega pomočnika za izvršbo.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP) lahko Vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi.

5. Okrajno sodišče v Lenartu je res manjše sodišče, kot je navedeno v predlogu za delegacijo, vendar v tem predlogu ni pojasnjeno, zakaj naj bi okoliščina, da je toženec bratranec od moža A. A., ki je kot sodniški pomočnik za izvršbo zaposlena pri Okrajnem sodišču v Lenartu, pomenila tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. V kolikor gre morda za dvom o nepristranskosti sodišča, Vrhovno sodišče poudarja, da sodniki morajo biti sposobni in so sposobni objektivno odločati o vseh sporih, morebiten razumni dvom o objektivni nepristranskosti sodišča pa se lahko pojavi le v sferi strank, ne pa pri sodišču samem. Zato Vrhovno sodišče zaključuje, da v predlogu ni zaslediti tehtnih razlogov za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, kar je narekovalo zavrnitev predloga.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 51/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-03-29

spor o pristojnosti - spori v zvezi s stečajnim postopkom - gospodarski spor

V sporih, ki nastanejo v zvezi s stečajnim postopkom, veljajo pravila o postopku v gospodarskih sporih. Zato je za odločanje pristojno okrožno sodišče.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Celju.

1. Oddelek za verodostojno listino Okrajnega sodišča v Ljubljani je na predlog tožeče stranke kot upnika zoper toženo stranko kot dolžnika izdal sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine, s katero je toženi stranki naložil v osmih dneh plačati terjatev tožeče stranke, za izterjavo le te pa je dovolil predlagano izvršbo. Na podlagi ugovora tožene stranke je izvršilno sodišče sklep o izvršbi v delu, v katerem je dovolilo izvršbo, razveljavilo in odločilo, da bo o zahtevku in stroških odločalo v pravdnem postopku Okrajno sodišče v Celju.

2. Okrajno sodišče v Celju je sprožilo spor o pristojnosti: ker je bil že pred vložitvijo predloga za izvršbo nad tožečo stranko začet stečajni postopek, lahko izid tega spora vpliva na obseg stečajne mase in tem na pravice stečajnih upnikov oziroma obveznosti tožeče stranke kot stečajnega dolžnika. Zato je treba šteti, da gre za spor, ki je v zvezi s stečajnim postopkom. Za spore, ki nastanejo v zvezi s stečajnim postopkom veljajo pravila o postopku v gospodarskih sporih, za katere je predpisana stvarna pristojnost okrožnih sodišč ne glede na vrednost spornega predmeta.

3. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Celju.

4. Po določbi 6. točke 483. člena v sporih, ki nastanejo v zvezi s stečajnim postopkom, veljajo, kot pravilno navaja Okrajno sodišče v Celju, pravila o postopku v gospodarskih sporih. Vrhovno sodišče soglaša, da gre v konkretnem primeru za spor iz pravkar navedene zakonske določbe. Zato je za odločanje skladno s 7. točko prvega odstavka 32. člena pristojno okrožno sodišče, v konkretnem primeru pa je izmed vseh okrožnih sodišč krajevno pristojno Okrožno sodišče v Celju.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 42/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-03-29

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - zapuščinski postopek - zagotovitev udeležbe dedičev

Domnevna identičnost dedičev po zapustnici in zapustniku – njenem sorojencu –  je okoliščina, ki iz razloga smotrnosti narekuje izvedbo zapuščinskega postopka po obeh zapustnikih pred istim sodiščem. Upoštevaje objektivne pogoje za udeležbo potencialnih dedičev na narokih glede na njihova bivališča, starost in prometne povezave pa je v prid odločitvi o prenosu pristojnosti boljša možnost izvedbe postopka pred delegiranim sodiščem, na območju katerega so tudi nepremičnine,ki so predmet dedovanja po obeh zapustnikih.

Za postopanje in odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kočevju.

1. V zapuščinskem postopku po pokojni N. M., ki je v teku pred Okrajnim sodiščem v Žalcu, sta zapustničina nečakinja I. Š. in zapustničin pranečak Z. S. kot zakonita dediča na naroku 7. 2. 2012 iz razloga smotrnosti predlagala določitev drugega stvarno pristojnega sodišča (Okrajnega sodišča v Ljubljani ali Okrajnega sodišča v Kočevju) za postopanje in odločanje v tej zapuščinski zadevi. Njunemu predlogu se je pridružilo tudi glede na zadnje prebivališče zapustnice krajevno pristojno Okrajno sodišče v Žalcu z obrazložitvijo, da po zapustničinem (pred njo umrlem) bratu J. M. že teče zapuščinski postopek pred krajevno pristojnim Okrajnim sodiščem v Kočevju; po obeh zapustnikih, ki sta sorojenca in od katerih nobeden ni bil poročen in imel otrok, pa so (domnevno) isti dediči. To je po mnenju predlagajočega sodišča tehten razlog, da se za oba zapustnika opravi zapuščinska obravnava pred istim sodiščem, pri čemer je Okrajno sodišče v Kočevju za dediče lažje dostopno, na območju Okrajnega sodišča v Kočevju pa so tudi nepremičnine, ki so predmet dedovanja po obeh zapustnikih.

3. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku v zvezi s 163. členom Zakona o dedovanju lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče med drugim tudi, če je očitno, da se bo tako laže (hitreje in ceneje) opravil postopek. Gre torej za smotrno delegacijo. Pritrditi je namreč mnenju iz predloga, da je domnevna identičnost dedičev po zapustnici N. M. in zapustniku – njenem sorojencu – J. M. okoliščina, ki iz razloga smotrnosti narekuje izvedbo zapuščinskega postopka po obeh zapustnikih pred istim sodiščem. Upoštevaje objektivne pogoje za udeležbo potencialnih dedičev na narokih glede na njihova bivališča, starost in prometne povezave pa je v prid odločitvi o prenosu pristojnosti boljša možnost izvedbe postopka pred delegiranim sodiščem – Okrajnim sodiščem v Kočevju, na območju katerega so tudi nepremičnine,ki so predmet dedovanja po obeh zapustnikih. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in odločilo, kot izhaja iz izreka sklepa.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.