TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 180/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-11-08

zavrženje predloga za odločitev v sporu o pristojnosti - procesni pogoji za odločanje o sporu glede pristojnosti

Ker se doslej še nobeno sodišče formalno ni izreklo za nepristojno za odločanje o obravnavani zadevi in zadeve tudi ni odstopilo kakšnemu drugemu sodišču, Vrhovno sodišče ugotavlja, da spor glede pristojnosti še ni mogel nastati. Zato je bilo treba predlog sodišča zavreči, saj niso izpolnjeni procesni pogoji za odločanje o sporu glede pristojnosti.

Predlog Okrajnega sodišča v Mariboru za odločitev v sporu o pristojnosti se zavrže.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani, Centralni oddelek za verodostojno listino, je v izvršilni zadevi VL 174251/2011 na predlog upnika (sedaj tožeče stranke) 21. 11. 2011 izdalo zoper dolžnika (sedaj toženo stranko) sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine in izreklo, da bo po pravnomočnosti sklepa o izvršbi izvršilni postopek vodilo in o njem odločalo Okrajno sodišče v Mariboru.

2. Okrajno sodišče v Mariboru je, po predhodni razveljavitvi potrdila o pravnomočnosti in izvršljivosti pod 1. točko obrazložitve navedenega sklepa, na podlagi ugovora dolžnika s sklepom z dne 9. 8. 2012 razveljavilo sklep o izvršbi v delu o dovolitvi izvršbe in odločilo, da bo o zahtevku in stroških odločalo v pravdnem postopku Okrajno sodišče v Mariboru.

3. To isto sodišče (Okrajno sodišče v Mariboru) je nato zadevo predložilo Vrhovnemu sodišču s predlogom za odločitev v „sporu o pristojnosti“, ki ga utemeljuje s sklicevanjem na določbe 481. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in ki naj bi glede na subjektiviteto pravdnih strank (gospodarskih družb) v obravnavanem primeru odkazoval na uporabo pravil o postopku v gospodarskih sporih, posledično pa na pristojnost Okrožnega sodišča v Mariboru.

4. Dejanski stan kompetenčnega spora ni podan.

5. Predvsem ni točen zapis v predlogu Okrajnega sodišča v Mariboru za odločitev „v sporu o pristojnosti“, po katerem naj bi bila odrejena pristojnost odločanja o „zahtevku in stroških“ v nadaljnjem postopku pred Okrajnim sodiščem v Mariboru s sklepom Okrajnega sodišča v Ljubljani, Centralnega oddelka za verodostojno listino, VL 213453/2011; takšno odločitev je namreč sprejelo Okrajno sodišče v Mariboru s sklepom VL 174251/2011 z dne 9. 8. 2012 – torej isto sodišče, ki sedaj predlaga odločitev v domnevnem kompetenčnem sporu. Ker se doslej še nobeno sodišče formalno ni izreklo za nepristojno za odločanje o obravnavani zadevi in zadeve tudi ni odstopilo kakšnemu drugemu sodišču, Vrhovno sodišče ugotavlja, da spor glede pristojnosti še ni mogel nastati. Zato je bilo treba predlog Okrajnega sodišča v Mariboru zavreči, saj niso izpolnjeni procesni pogoji za odločanje o sporu glede pristojnosti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 170/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-11-08

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo z delom sodišča

Drugega tehtnega razloga v smislu 67. člena ZPP ne more predstavljati nezadovoljstvo stranke z odločanjem sodišča: v takem primeru ima stranka na voljo zgolj pravna sredstva proti njegovim odločbam (72. člen istega zakona).

1. Tožnica s tožbo, ki jo je vložila pri stvarno in krajevno pristojnem Okrožnem sodišču v Kopru, zahteva, da ji mora toženka vrniti in izročiti v last in posest polovico stanovanjske stavbe ... in ji izstaviti zemljiškoknjižno listino ter ji plačati odškodnino za premoženjsko škodo (odvzeti M. B.) v višini 10.000,00 EUR in nepremoženjsko škodo (nočne more, strah, izgubljeni zaslužek) v višini 15.000,00 EUR. Okrajno sodišče v Piranu se je izreklo za stvarno in krajevno nepristojno in zadevo odstopilo Okrožnemu sodišču v Kopru. Tožnica je nato predlagala „izločitev in premestitev zadeve na drugo bližnje okrožno sodišče“, češ da zaradi zaznambe spora in vpisa dveh plomb dvomi v korektnost in nepristranskost sodnika; ker je Okrožno sodišče v Kopru o isti zadevi že razsojalo, zahteva, da se tako sodnike kot tudi sodišče „izloči iz razlogov še drugih okoliščin, ki vzbujajo dvom o njihovi nepristranskosti.“

3. Iz spisa je razvidno, da je Okrožno sodišče v Kopru s sodbo P 550/2005 z dne     23. 4. 2009 zavezalo toženca S. R., da mora tožnici M. U. plačati 83.458,52 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi in ji povrniti pravdne stroške, nato pa je bila v izvršilnem postopku In 195/2009 Okrajnega sodišča v Piranu dovoljena izvršba (med drugim tudi) na polovico prej navedene nepremičnine in na osebni avto, ki sta bila po podatkih zemljiške knjige oziroma pristojnega upravnega organa tedaj v lasti S. R. Njegov delež na nepremičnini je bil v izvršbi prodan M. U., čeprav je lastnica spornega deleža nepremičnine po zaznambi izvršbe postala tožnica D. R. Tudi na osebnem avtomobilu je bila lastninska pravica na D. R. prenesena po izdaji sodbe.

4. Okoliščina, da je Okrožno sodišče v Kopru odločilo o zahtevku M. U. zoper S. R. in da je imenovani v pravdi propadel, zaradi česar je bila dovoljena izvršba na sedaj sporno premoženje, sama po sebi ne predstavlja razloga, ki bi vzbujal dvom v nepristranskost vseh sodnikov Okrožnega sodišča v Kopru, in sicer ne v subjektivnem in en v objektivnem pomenu. Vrhovno sodišče sicer lahko tudi na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku). Tožnica v konkretnem primeru razlogov smotrnosti ne zatrjuje, drugega tehtnega razloga v smislu pravkar povzete zakonske določbe pa v nobenem primeru ne more predstavljati nezadovoljstvo stranke z odločanjem sodišča: v takem primeru ima stranka na voljo zgolj pravna sredstva proti njegovim odločbam (72. člen istega zakona).

5. Tožničin predlog je Vrhovno sodišče zato zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 182/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-11-08

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - zaslišanje stranke - starost in bolezen stranke v postopku

Iz spisa je razvidno, da je bil toženec na glavno obravnavo povabljen (tudi) z vabilom za zaslišanje stranke. Zato je tako glede na njegovo starost in bolezen kot tudi glede na stroške, ki bi mu nastali s potovanjem s kraja stalnega prebivališča v Lendavi in so nesorazmerni vrednosti spornega predmeta, po prepričanju Vrhovnega sodišča smotrno, da o zahtevku zoper njega odloči Okrajno sodišče v Mariboru.

Za postopanje in odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Mariboru.

1. Tožeča stranka je zoper toženca tožbo vložila na stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Mariboru, nato pa je bila skladno z določbo 105.a člena Zakona o sodiščih pristojnost za sojenje prenesena na Okrajno sodišče v Lendavi.

2. Toženec je predlagal prenos pristojnosti na Okrajno sodišče v Mariboru. Predlog je utemeljil z okoliščinami, da je star nad 80 let in bolehen, da nima osebnega avtomobila in da prejema pokojnino, ki ne zadošča za preživetje, zaradi česar se ne more udeležiti naroka za glavno obravnavo pred Okrajnim sodiščem v Lendavi.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku).

5. Med pravdnima strankama je v teku spor majhne vrednosti – sporna glavnica znaša 78,58 EUR. Iz spisa je razvidno, da je bil toženec na glavno obravnavo povabljen (tudi) z vabilom za zaslišanje stranke. Pri tem procesnem dejanju ga pooblaščenec ne more nadomestiti. Zato je tako glede na njegovo starost in bolezen kot tudi glede na stroške, ki bi mu nastali s potovanjem s kraja stalnega prebivališča v Lendavo in so nesorazmerni vrednosti spornega predmeta, po prepričanju Vrhovnega sodišča smotrno, da o zahtevku zoper njega odloči Okrajno sodišče v Mariboru.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 196/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-12-12

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tektnik razlogov - dvom v nepristranskost sodišča - uslužbenka pristojnega sodišča kot stranka v postopku - izvršilni postopek - manjše sodišče

V konkretnem primeru, ko je v postopku kot stranka udeležena delavka sodišča, ki je stvarno pristojno za postopanje in nadaljnje odločanje v tej izvršilni zadevi, je ta razlog, še posebej, ker gre za majhno sodišče z majhnim številom sodnikov in sodnega osebja, podan.

Za nadaljnje postopanje in odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kamniku.

1. Centralni oddelek za verodostojno listino Okrajnega sodišča v Ljubljani je na predlog upnika zoper dolžnico izdal sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine, s katerim je dolžnici naložil v osmih dneh poravnati sporno terjatev, dovolilo predlagano izvršbo, odločilo o stroških upnika in določilo izvršitelja. Odločilo je tudi, da bo po pravnomočnosti sklepa izvršilni postopek vodilo in o njem odločalo Okrajno sodišče v Radovljici.

2. Okrajno sodišče v Radovljici je predlagalo določitev drugega stvarno pristojnega sodišča z utemeljitvijo, da je dolžnica zaposlena na tem sodišču kod arhivarka in vročevalka.

3. Za nadaljnje postopanje in odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kamniku.

4. Vrhovno sodišče lahko na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku). Resen dvom v objektivno nepristranost sodišča je lahko razlog za delegacijo pristojnosti. V konkretnem primeru, ko je v postopku kot stranka udeležena delavka sodišča, ki je stvarno pristojno za postopanje in nadaljnje odločanje v tej izvršilni zadevi, je ta razlog, še posebej, ker gre za majhno sodišče z majhnim številom sodnikov in sodnega osebja, podan. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in odločilo, kot je navedeno v izreku sklepa.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 193/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-12-06

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo z delom sodišča - zavrnitev predloga

Predlagateljevo nezadovoljstvo z ravnanjem sodnikov in pravosodnih delavcev v določenem sodnem postopku samo po sebi v nobenem primeru ne more predstavljati utemeljenega razloga za delegacijo pristojnosti. V takšnih primerih ima namreč udeleženec na razpolago pravna sredstva v zvezi s sodnimi odločitvami, ki jim nasprotuje. Z vidika delegacije sodne pristojnosti tudi ni nič drugače, če udeleženec v svoji vlogi zgolj trdi, da so sodnici in pravosodna svetovalka storile kazniva dejanja zlorabe uradnega položaja in nevestnega dela v službi.

1. Civilnemu oddelku Vrhovnega sodišča Republike Slovenije je bil dne 25. 11. 2012 odstopljen predlog za delegacijo v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki ga je vložil predlagatelj nepravdnega postopka.

2. Predlagateljeva obširna vloga se nanaša na različne vidike v zvezi s sodnim odločanjem v nepravdnem postopku. V zvezi s predpostavkami delegacije sodne pristojnosti je iz vloge mogoče izluščiti, da je predlagatelj nezadovoljen s potekom konkretnega nepravdnega postopka in s tem v zvezi očita storitev kaznivih dejanj sodnici A. A., višji pravosodni svetovalki B. B. in sodnici C. C., ki so zaposlene pri Okrajnem sodišču v Kopru. Zaradi tega predlaga določitev pristojnosti Okrajnega sodišča v Ljubljani.

4. Vrhovno sodišče lahko tudi na predlog udeleženca določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.(1) Med druge tehtne razloge uvrščamo tudi zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča. Vrhovno sodišče lahko prenese pristojnost določenega sodišča na drugo istovrstno sodišče, če bi bilo sicer lahko utemeljeno omajano zaupanje udeležencev postopka v vse sodnike določenega sodišča. Pri tem je treba upoštevati, da predstavlja delegacija pristojnosti izjemo od siceršnjih pravil o sodni pristojnosti, izjeme pa je treba ozko razlagati.

5. Predlagateljevo nezadovoljstvo z ravnanjem sodnikov in pravosodnih delavcev v določenem sodnem postopku samo po sebi v nobenem primeru ne more predstavljati utemeljenega razloga za delegacijo pristojnosti. V takšnih primerih ima namreč udeleženec na razpolago pravna sredstva v zvezi s sodnimi odločitvami, ki jim nasprotuje. Z vidika delegacije sodne pristojnosti tudi ni nič drugače, če udeleženec v svoji vlogi zgolj trdi, da so sodnici in pravosodna svetovalka storile kazniva dejanja zlorabe uradnega položaja in nevestnega dela v službi.

Op. št. (1): Primerjaj določbi 67. člena ZPP in 15. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju – ZIZ.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 189/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-11-29

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sodnika - izločitev sodnika

Strankin dvom v pristranskost posameznega sodnika je lahko le podlaga za izločitev sodnika in ne more biti razlog za delegacijo pristojnosti po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku.

1. Na predlog tožeče stranke kot upnice je Okrajno sodišče v Ljubljani - Centralni oddelek za verodostojno listino - zoper toženca kot dolžnika izdalo sklep o izvršbi na podlagi verodostojno listine, s katerim je toženca zavezalo tožeči stranki plačati 138 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 28. 2. 2012 do plačila, zaradi izterjave navedenega zneska pa je dovolilo izvršbo z rubežem toženčevih denarnih sredstev pri organizacijah za plačilni promet. Po ugovoru toženca je sklep o izvršbi v delu, s katerim je dovoljena izvršba, razveljavilo in odločilo, da bo o zahtevku in stroških postopka v pravdnem postopku odločilo Okrajno sodišče v Sežani.

2. Toženec je najprej predlagal izločitev sodnika, ki mu je bila zadeva dodeljena v sojenje, po zavrnitvi njegove zahteve pa je zahteval, ,,da se spor ne vodi pred Okrajnim sodiščem v Sežani, ampak se o sporu odloči pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani, ki je zadevo že predhodno obravnavalo v okviru postopka pred Centralnim oddelkom za verodostojno listino." Naknadno je zahtevo utemeljil s trditvijo, da je izločitev sodnika zahteval zato, ker je izgubil zaupanje vanj, saj je predhodno v zadevi P. kljub neopravljeni storitvi nezakonito odločil, da mora toženec terjatev plačati in je v njegovo breme dovolil izvršbo, čeprav je Okrajno sodišče v Ljubljani ugotovilo, da listine, ki so bile predložene, ne predstavljajo verodostojne listine kot izvršilnega naslova. Ker njegovi zahtevi za izločitev sodnika ni bilo ugodeno, je zahteval, naj o sporu odloči drugo sodišče. Okrajno sodišče v Ljubljani je predlagal zato, ker je primer že obravnavalo in pri tem ugotovilo, da tožeča stranka ni predložila verodostojnih listin.

4. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku lahko Vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi.

5. Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča toženec utemeljuje s trditvami, ki se tičejo izključno razpravljajočega sodnika in se nanašajo na nestrinjanje z njegovimi dosedanjimi odločitvami v nekaterih drugih postopkih, ki so tekli zoper toženca. Strankin dvom v pristranskost posameznega sodnika (ki se je v konkretnem primeru glede na sklep predsednika Okrajnega sodišča v Sežani Su 220100/2012-318 z dne 18. 10. 2012 izkazal za neutemeljenega) pa je lahko le podlaga za izločitev sodnika in ne more biti razlog za delegacijo pristojnosti po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku. Vrhovno sodišče je zato toženčev predlog zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 181/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-11-15

spor o pristojnosti - izvršba - ustalitev pristojnosti - sprememba prebivališča dolžnika - navedbe v predlogu za izvršbo

Na podlagi drugega odstavka 17. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ tudi za izvršilni postopek velja pravilo, da se pristojnost presoja na podlagi navedb v izvršilnem predlogu in na podlagi splošno znanih dejstev.

Za odločanje o zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Kamniku.

1. Upnik je 23. 12. 2011 pri Okrajnem sodišču v Ljubljani, Centralnem oddelku za verodostojno listino, vložil predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine. Ker je v predlogu kot kraj dolžničinega bivališča navedel naslov na območju Okrajnega sodišča v Kamniku, je Okrajno sodišče v Ljubljani s sklepom               Vl 217654/2011 z dne 25. 1. 2012 odločilo, da bo izvršilni postopek po pravnomočnosti sklepa o izvršbi vodilo Okrajno sodišče v Kamniku.

2. Okrajno sodišče v Kamniku se je s sklepom Vl 217654/2011 z dne 17. 9. 2012 izreklo za krajevno nepristojno in zadevo odstopilo Okrajnemu sodišču v Trbovljah. Okrajno sodišče v Trbovljah pristojnosti ni sprejelo in je sprožilo negativni kompetenčni spor. Opozarja, da ima dolžnica stalno prebivališče na naslovu …, Loka pri Zidanem mostu, torej na območju Okrajnega sodišča v Sevnici. Po določbi prvega odstavka 100. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) je v primeru izvršbe na denarno terjatev krajevno pristojno sodišče, na območju katerega ima dolžnik stalno prebivališče.

3. V tej izvršilni zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Kamniku.

4. Upnik je v izvršilnem predlogu kot prvo sredstvo izvršbe navedel izvršbo na denarno terjatev, zaradi česar je za pristojnost odločilno dolžničino stalno prebivališče (prvi odstavek 100. člena ZIZ). Na podlagi drugega odstavka 17. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 15. členom ZIZ tudi za izvršilni postopek velja pravilo, da se pristojnost presoja na podlagi navedb v izvršilnem predlogu in na podlagi splošno znanih dejstev. Okrajno sodišče v Ljubljani se je zato pravilno zaneslo na podatek, da dolžnica prebiva na naslovu v Kamniku, ... Pozneje je sicer pravilnost tega podatka preverjalo in ugotovilo, da dolžnica prebiva na naslovu v Loka pri Zidanem mostu, ..., vendar pa iz te ugotovitve ne izhaja, da bi to bilo njeno prebivališče že ob vložitvi predloga za izvršbo.

5. Ker se spremembe, ki bi bile za odločanje o pristojnosti sicer pomembne, vendar pa nastanejo po vložitvi predloga za izvršbo, ne upoštevajo (tretji odstavek 17. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ), je Vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ odločilo, da je za odločanje v tej izvršilni zadevi pristojno Okrajno sodišče v Kamniku.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 383/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-12-12

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - izročilna pogodba - pogodba o dosmrtnem preživljanju

Glede materialnopravnih vprašanj pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani: o pravni naravi pogodbe o izročitvi in razdelitvi in preužitkarske pogodbe praksa Vrhovnega sodišča obstoji in ni neenotna, odločitev sodišča druge stopnje pa od nje ne odstopa. Zato in ker procesne kršitve niso verjetno izkazane je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

1. Oče pravdnih strank L. Č. je 21. 5. 2004 s tožencem sklenil pogodbo, ki sta jo pogodbeni stranki naslovili kot izročilno pogodbo. Po očetovi smrti je tožnik uveljavljal, da je pogodba po svoji pravni naravi pogodba o izročitvi in razdelitvi; ker je sam ni odobril, se izročitev premoženja tožencu šteje kot darilo in ga mora toženec v obsegu, potrebnem za dopolnitev tožnikovega nujnega deleža, vrniti v zapuščino.

2. V postopku je tožnik uveljavljal primarni in dva podredna zahtevka. Sodišče prve stopnje je ugodilo prvemu podrednemu zahtevku in ugotovilo, da sporna pogodba zoper tožnika nima pravnih učinkov glede njemu pripadajočega nujnega deleža na nepremičninah, ki so bile njen predmet in da se ti vrnejo v zapuščino. Zoper sodbo sodišča prve stopnje se je pritožil le toženec. Drugostopenjsko sodišče je njegovi pritožbi ugodilo in zahtevek, ki mu je sodišče prve stopnje ugodilo, zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije glede materialnopravnih vprašanj (i) ali je zavrnilna odločitev sodišča druge stopnje pravilna in (ii) ali je pravilna utemeljitev sodišča druge stopnje, da sporna pogodba ni izročilna pogodba, temveč preužitkarska pogodba ter glede procesnih vprašanj (iii) ali obstoji absolutna bistvena kršitev procesnih pravil iz 14. in 15. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi z razlogi sodbe sodišča druge stopnje o tem, da je bila sklenjena preužitkarska in ne izročilna pogodba in (iv) ali obstoji absolutna bistvena kršitev procesnih pravil iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, ker v izreku sodbe drugostopenjskega sodišča ni razumljivo opredeljeno, ali je odločeno o primarnem ali o podrednem zahtevku.

4. Glede materialnopravnih vprašanj pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani: o pravni naravi pogodbe o izročitvi in razdelitvi in preužitkarske pogodbe praksa Vrhovnega sodišča obstoji in ni neenotna, odločitev sodišča druge stopnje pa od nje ne odstopa. Zato in ker procesne kršitve niso verjetno izkazane je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009