TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep VIII R 1/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-04-03

CIVILNO PROCESNO PRAVO - SOCIALNO ZAVAROVANJE - POKOJNINSKO ZAVAROVANJE

spor o pristojnosti - stvarna pristojnost - izjemna pokojnina

Izjemna pokojnina, priznana na podlagi določb ZIPO, ni pravica iz obveznega pokojninskega in invalidskega zavarovanja in se za zagotavljanje pravic po tem zakonu sredstva posebej zagotavljajo iz proračuna Republike Slovenije. Tudi dejstvo, da ZIPO v 4. členu izplačevanja pokojnin po tem zakonu nalaga tožeči stranki, ne vpliva na tako ugotovitev.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Novi Gorici.

1. Tožeča stranka je s tožbo pri Okrajnem sodišču v Novi Gorici zahtevala od tožene stranke vrnitev zneska 428,80 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi in stroški postopka iz naslova preveč plačane izjemne družinske pokojnine.

2. Okrajno sodišče v Novi Gorici se je v zadevi s sklepom P 210/2011 z dne 29. 12. 2011 izreklo za stvarno nepristojno in po pravnomočnosti sklepa zadevo odstopilo Delovnemu in socialnemu sodišču v Ljubljani, kot stvarno pristojnemu sodišču. Ob ugotovitvi, da je bila toženi stranki izjemna družinska pokojnina na podlagi določb Zakona o izjemnem priznanju in odmeri starostne pokojnine osebam, ki imajo posebne zasluge (v nadaljevanju ZIPO) priznana s strani Vlade Republike Slovenije, je štelo za bistveno, da tudi te pokojnine izplačuje in odloča o njihovih uskladitvah tožeča stranka, pri kateri bi bila tožena stranka tudi sicer upravičena do družinske pokojnine, če ne bi bila le-ta nadgrajena s priznanjem izjemne pokojnine.

3. Delovno in socialno sodišče v Ljubljani pristojnosti ni sprejelo in predlaga, da v sporu o pristojnosti na podlagi drugega odstavka 25. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) odloči Vrhovno sodišče.

4. Za odločanje v zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Novi Gorici.

5. Pristojnost specializiranega delovnega in socialnega sodišča v socialnih sporih je opredeljena v 7. členu Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (v nadaljevanju ZDSS-1). Pri tem je na področju pokojninskega in invalidskega zavarovanja opredelitev socialnih sporov omejena na odločanje o pravicah in obveznostih iz obveznega pokojninskega in invalidskega zavarovanja (1. točka prvega odstavka) in na spore o povrnitvi neupravičeno pridobljenih sredstev iz tega zavarovanja (drugi odstavek).

6. Izjemna pokojnina, priznana na podlagi določb ZIPO, ni pravica iz obveznega pokojninskega in invalidskega zavarovanja in se za zagotavljanje pravic po tem zakonu sredstva posebej zagotavljajo iz proračuna Republike Slovenije. Tudi dejstvo, da ZIPO v 4. členu izplačevanja pokojnin po tem zakonu nalaga tožeči stranki, ne vpliva na tako ugotovitev.

7. Glede na navedeno odločanje o zahtevku za vrnitev preveč plačanega zneska izjemne družinske pokojnine glede na določbe 7. člena ZDSS-1 ni predmet socialnega spora, temveč je za tak spor pristojno sodišče splošne pristojnosti, to je v tej zadevi Okrajno sodišče v Novi Gorici, pri katerem je bila tožba vložena.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 110/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-02-06

predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije - vrednost spornega predmeta - kapitalizirane obresti

Po določbi 39. člena ZPP se za ugotovitev pravice do revizije kot vrednost spornega predmeta vzame samo vrednost glavnega zahtevka, obresti (četudi so kapitalizirane) pa le, če se uveljavljajo kot glavni zahtevek.

1. Sodišče prve stopnje je v celoti ugodilo tožbenemu zahtevku na podlagi sklepa o izvršbi zoper toženo stranko v višini 16.727,97 EUR in sicer na plačilo glavnice in kapitaliziranih obresti, vse dolgovano po sklenjeni „posredovalni“ pogodbi. Na pritožbo tožene stranke je sodišče druge stopnje spremenilo prvostopenjsko sodbo in sicer tako, da je zavrnilo tožbeni zahtevek za znesek kapitaliziranih obresti v višini 4.209,19 EUR, ki je presegal znesek vračila glavnice (to je 12.518,78 EUR).

2. Tožeča stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije, s katerim po vsebini izpodbija le odločitev o neobstoju terjatve v delu, ki se nanaša na kapitalizirane zamudne obresti v višini 4.209,19 EUR.

3. V skladu s 367. členom Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) je možnost dopustitve revizije odvisna od vrednosti izpodbijanega dela pravnomočne sodbe. Kadar je zahtevek za plačilo obresti postavljen poleg glavnice, se šteje za postransko terjatev. Te narave obrestni zahtevek ne izgubi niti takrat, ko ostane v revizijskem postopku oziroma postopku za dopustitev revizije sporna le še odločitev o obrestih. Po določbi 39. člena ZPP se za ugotovitev pravice do revizije kot vrednost spornega predmeta vzame samo vrednost glavnega zahtevka, obresti (četudi so kapitalizirane) pa le, če se uveljavljajo kot glavni zahtevek.

4. V obravnavanem primeru tožeča stranka v predlogu za dopustitev revizije vsebinsko izpodbija le odločitev pritožbenega sodišča v delu, ki se nanaša na obračun kapitaliziranih zamudnih obresti v znesku 4.209,19 EUR. Ker tožeča stranka spornih obresti tekom postopka ni uveljavljala samostojno kot glavni zahtevek, je Vrhovno sodišče sklenilo, kot izhaja iz izreka sklepa.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 40/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-02-06

dopuščena revizija - odškodninska odgovornost poslovodstva

Ali lahko sodišče odloči o odškodninski odgovornosti članov poslovodstva po 42. členu ZFPPIPP in članom poslovodstva naloži v plačilo povrnitev škode, še preden je v stečajnem postopku znana višina poplačila terjatev stečajnih upnikov iz stečajne mase?

Predlogu se delno ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja:

ali lahko sodišče odloči o odškodninski odgovornosti članov poslovodstva po 42. členu ZFPPIPP in članom poslovodstva naloži v plačilo povrnitev škode, še preden je v stečajnem postopku znana višina poplačila terjatev stečajnih upnikov iz stečajne mase?

1. Tožena stranka je pri Vrhovnem sodišču vložila predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bila zavrnjena njena pritožba in potrjena sodba sodišča prve stopnje, po kateri mora tožeči stranki plačati 27.878,72 EUR z zamudnimi obrestmi.

2. V predlogu je tožena stranka izpostavila dve vprašanji:

ali je sodišče, ki med postopkom popolnoma spremeni prvotno izraženo pravno naziranje, dolžno tako spremembo pravnega naziranja v okviru materialnega procesnega vodstva naznaniti strankam;

ali je dokaz škode in njene višine iz razloga, ker upniki v stečajnem postopku niso dosegli polnega plačila, nujna predpostavka za ugotovitev odgovornosti članov poslovodstva po 42. členu ZFPPIPP oziroma ali lahko sodišče s sodbo ugotovi obstoj odškodninske odgovornosti članov poslovodstva po 42. členu ZFPPIPP in članom poslovodstva naloži v plačilo povrnitev škode, še preden je v stečajnem postopku znana višina stečajne mase.

3. Glede obeh vprašanj je navedla, da ne obstoji sodna praksa Vrhovnega sodišča, glede vprašanja iz prve alineje pa tudi, da je odločitev sodišča druge stopnje v nasprotju z njegovo lastno sodno prakso.

4. Pravno vprašanje, navedeno v izreku tega sklepa, je pomembno za zagotovitev pravne varnosti in razvoj prava preko sodne prakse. Zato je

Vrhovno sodišče v tem obsegu revizijo dopustilo (drugi odstavek 367.a člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 59/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-02-06

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - javna obljuba nagrade - javni razpis

Ali je mogoče pravila Obligacijskega zakonika (OZ) o javni obljubi nagrade uporabiti tudi za konkretni primer, ko je razpisovalec po zaključku javnega razpisa izbral pogodbenega partnerja in z njim sklenil partnersko pogodbo.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti o vprašanju:

ali je mogoče pravila Obligacijskega zakonika (OZ) o javni obljubi nagrade uporabiti tudi za konkretni primer, ko je razpisovalec po zaključku javnega razpisa izbral pogodbenega partnerja in z njim sklenil partnersko pogodbo.

1. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožene stranke in prvostopenjsko sodbo v dajatvenem delu spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek na plačilo 2.302,20 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi zavrnilo.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožeča stranka vložila predlog za dopustitev revizije. V predlogu (med drugim) graja materialno pravno stališče sodišča druge stopnje, ki je odločitev o zavrnitvi tožbenega zahtevka oprlo na določbe Obligacijskega zakonika o javni obljubi nagrade (207. - 211. člen OZ), in zastavlja vprašanje, ki je sumarno opredeljeno v izreku tega sklepa.

3. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) izpolnjeni glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa. Ker Vrhovno sodišče o tem pravnem vprašanju še ni odločalo, je revizijo v navedenem obsegu dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep VIII Ips 3/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-02-06

zavrženje revizije - nepopolna vloga - nepodpisana revizija

V obravnavani zadevi revizije ni podpisal nihče, zato revizija ni popolna.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo primarne in podrejene tožbene zahtevke za ugotovitev nezakonitosti odpovedi pogodbe o zaposlitvi, za reintegracijo in reparacijo. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo ter potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Tožeča stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila revizijo.

4. Iz določbe 335. člena ZPP v zvezi s 383. členom ZPP izhajata minimalni zahtevi, ki jih mora izpolnjevati vsaka revizija, da se sploh lahko obravnava. To sta navedba sodbe, zoper katero se vlaga, in podpis revidenta oziroma njegovega pooblaščenca. Revizija brez katere koli od navedenih sestavin je nepopolna. Določbe ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev se v postopku z revizijo ne uporabljajo (336. člen ZPP v zvezi s 383. členom ZPP).

5. V obravnavani zadevi revizije ni podpisal nihče, zato revizija ni popolna.

6. Vrhovno sodišče je nepopolno revizijo zavrglo na podlagi 377. člena ZPP, ker tega v mejah svojih pravic ni storilo že sodišče prve stopnje.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep X Ips 326/2008, enako tudi X Ips 327/2008,X Ips 328/2008, X Ips 334/2008, X Ips 335/2008, X Ips 336/2008, X Ips 337/2008, X Ips 338/2008, X Ips 339/2008, X Ips 340/2008, X Ips 345/2008, X Ips 346/2008
Sklep VIII Ips 18/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-01-24

zavrženje revizije - vrednost spornega predmeta - dovoljenost revizije - premoženjski spor - odpravnina

Glede na vrednost spora revizija po določbah ZPP ni dovoljena, sodišče pa je tudi ni dopustilo.

1. Sodišče prve stopnje je je s sodbo odločilo, da je tožena stranka dolžna tožnici plačati razliko odpravnine v znesku 3.043,88 EUR, kot prepozno pa je zavrglo tožbo za ugotovitev nezakonitosti dela odpovedi pogodbe o zaposlitvi glede trajanja odpovednega roka in datuma prenehanja delovnega razmerja. Tako je odločilo na podlagi ugotovitve delovne dobe tožnice pri toženi stranki in njenih pravnih prednikih.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zoper sodbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Strinjalo se je z dejanskimi ugotovitvami in pravno presojo prvostopnega sodišča.

3. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožena stranka revizijo zaradi  zmotne uporabe materialnega prava. Navaja, da jo vlaga „skladno z odločitvijo Vrhovnega sodišča VIII DoR 103/2010“. Ker je odpravnina po 109. členu ZDR pravica, ki je neločljivo povezana s prenehanjem delovnega razmerja in ker je revizija v sporih glede obstoja ali prenehanja delovnega razmerja vedno dovoljena, je dovoljena tudi glede pravic, ki iz tega spora izvirajo, če se uveljavljajo v isti tožbi.

5. Predmet revizijske presoje je le in samo pravnomočna sodba o plačilu razlike odpravnine v znesku 3.043,88 EUR. To pa je ne glede na temelj tožbenega zahtevka premoženjski delovni spor, v katerih je revizija dovoljena po določbah zakona, ki ureja pravdni postopek (1. točka 31. člena ZDSS-1) ali če jo dopusti sodišče (5. točka 31. člena ZDSS-1). Glede na vrednost spora revizija po določbah ZPP ni dovoljena, sodišče pa je tudi ni dopustilo. Odločitev v zadevi VIII DoR 103/2010 je bila sprejeta v sporu med povsem drugimi pravdnimi strankami in v povsem drugačnem delovnem sporu (transformacija delovnega razmerja iz določenega v nedoločen čas).

6. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče revizijo zavrglo na podlagi 377. člena v zvezi 374. členom ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I Up 34/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-01-23

prekluzivni rok za vložitev pritožbe - prepozna pritožba - zavrženje

Pritožbo zoper sklep v upravnem sporu je treba vložiti v 15 dneh od vročitve izpodbijanega sklepa. Pritožba, vložena po poteku tega roka, je prepozna in jo zavrže s sklepom sodnik poročevalec, če tega ni storil že predsednik senata sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijanim sklepom je prvostopenjsko sodišče zavrglo tožnikovo (v nadaljevanju pritožnikovo) pritožbo zoper sklep I U 284/2011-8 z dne 30. 9. 2011, s katerim je prvostopenjsko sodišče zavrglo pritožbo zoper sklep I U 284/2011-6 z dne 14. 7. 2011, s katerim je prvostopenjsko sodišče zavrglo ugovor pritožnika zoper plačilni nalog za plačilo sodne takse I U 284/2011-3 z dne 21. 2. 2011.

2. Zoper uvodoma navedeni sklep je pritožnik sam vložil pritožbo.

4. Pritožba zoper sklep, izdan v upravnem sporu na prvi stopnji, se lahko vloži v 15 dneh od vročitve prepisa sklepa strankam. Po določbi drugega odstavka 343. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), ki se na podlagi prvega odstavka 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) primerno uporablja za vprašanja postopka, ki niso urejena z ZUS-1, je pritožba prepozna, če je vložena po poteku zakonskega roka. Na podlagi prvega in drugega odstavka 112. člena ZPP se šteje, da je pritožba vložena pravočasno, če je izročena pristojnemu sodišču, preden se rok izteče, če pa je poslana po pošti priporočeno, se šteje dan oddaje na pošto za dan izročitve sodišču, na katero je naslovljena.

5. Iz predloženega spisa sodišča prve stopnje (iz povratnice) je razvidno, da je bilo pritožniku ob neuspešnem poskusu vročitve izpodbijanega sklepa dne 7. 12. 2011 v njegovem hišnem predalčniku puščeno obvestilo o tem, kje lahko omenjeno pošiljko prevzame v roku 15 dni, z opozorilom o pravnih posledicah, če tega ne bo storil. Pritožnik v 15 dneh pošiljke z izpodbijanim sklepom na pošti ni dvignil, zato se na podlagi četrtega odstavka 142. člena ZPP šteje, da je bila vročitev opravljena po poteku tega roka, to je dne 22. 12. 2011.

6. Na podlagi drugega odstavka 111. člena ZPP je pritožbeni rok pričel teči prvi naslednji dan po vročitvi izpodbijanega sklepa pritožniku, to je dne 23. 12. 2011, in je potekel dne 6. 1. 2012. Tožnik je pritožbo zoper izpodbijani sklep vložil priporočeno po pošti dne 9. 1. 2012, torej po izteku pritožbenega roka, zato jo je Vrhovno sodišče na podlagi 352. člena ZPP zavrglo kot prepozno.

7. O zadevi je odločala sodnica poročevalka na podlagi prvega odstavka 346. člena ZPP, ki določa, da lahko prepozno pritožbo zavrže s sklepom že sodnik poročevalec, če se ob preizkusu ugotovi, da je pritožba prepozna in če tega ni storil že predsednik senata sodišča prve stopnje.

ZPP člen 111, 111/2, 112, 112/1, 112/2, 142, 142/4, 343, 343/2,

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 264/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-01-19

LASTNINJENJE - OBLIGACIJSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - trajne vloge delavcev - znižanje trajnih vlog - odločanje Agencije Republike Slovenije za plačilni promet, nadziranje in informiranje (APPNI) - odvzem možnosti obravnavanja pred sodiščem - pobot - lastninjenje - obrestovanje terjatve

Revizija se dopusti glede vprašanja revalorizacije in obrestovanje terjatve tožeče stranke.

Revizija se dopusti glede vprašanja revalorizacije in obrestovanja terjatve tožeče stranke.

1. Prvi in drugi tožnik vlagata predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je zavrnilo njuno pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje v delu, s katerim je bil zavrnjen njun zahtevek zoper toženo stranko. Navajata, da gre za očitno napačno in arbitrarno odločitev v nasprotju z 22. členom Ustave RS, saj je sodišče druge stopnje uporabilo drugačno materialnopravno podlago, obenem pa zapisalo, da je sodišče prve stopnje pravilno uporabilo materialno pravo. Določbi tretjega in četrtega člena Zakona o igrah na sreči (v nadaljevanju ZIS) nista prepovedovali zasebnega kapitala v podjetjih, ki so se ukvarjala z igrami na srečo. Kot pomembna pravna vprašanja, glede katerih naj se revizija dopusti, izpostavljata vprašanje ničnosti pogodbe o vložitvi trajne vloge v kapital podjetja, ki se (med drugim) ukvarja z dejavnostjo posebnih iger na srečo, in v primeru ničnosti vprašanje revalorizacije in obrestovanja terjatve tožeče stranke za vrnitev danega; vprašanje aktivne legitimacije za uveljavljanje zahtevkov iz naslova odškodovanja družbene lastnine; vprašanje pobota terjatev tožeče stranke iz delovnopravnega razmerja z drugimi terjatvami toženke, čeprav tožeča stranka soglasja za pobot ni podala; vprašanje narave vpisa preoblikovanja družbe in družbenikov – imetnikov kapitalskih deležev v sodni register ter načela dobre vere in zaupanja v sodni register; ter vprašanje, ali je sklep o stroških izvedenca, izdan med postopkom, taka sodna odločba, s katero je pravnomočno končan postopek.

2. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) so podani glede pravnih vprašanj, navedenih v izreku tega sklepa, zato je Vrhovno sodišče v tem obsegu revizijo dopustilo. Glede preostalih vprašanj pa pogoji za dopustitev revizije niso izpolnjeni, saj o nekaterih vprašanjih že obstoji praksa Vrhovnega sodišča (npr. II Ips 104/2011, pravno mnenje občne seje Vrhovnega sodišča z dne 15. 12. 1998). V zvezi z določenimi vprašanji predlagatelja nista obrazložila, kako bi rešitev vprašanja lahko vplivala na drugačno odločitev, oziroma ustreznih vprašanj niti nista postavila, pač pa sta le navrgla trditve o kršitvah procesnega in materialnega prava, pri čemer njuni očitki delno segajo celo na področje dejanskega stanja.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 382/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-01-12

CIVILNO PROCESNO PRAVO - KMETIJSKA ZEMLJIŠČA

predlog za dopustitev revizije - problem upoštevnosti pravnega vprašanja glede na ugotovljeno dejansko stanje - obstoj sodne prakse - pogoji za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - prodaja kmetijskih zemljišč - sprejem ponudbe

Spričo neizpodbojnih dejanskih ugotovitev v pravnomočni sodbi vprašanje iz predloga za dopustitev revizije niti ni adekvatno zastavljeno, sicer pa je odgovor nanj impliciran že v judikatu Vrhovnega sodišča II Ips 459/2010 (in še drugih).

1. V pravnomočni sodbi o ugoditvi zahtevku tožnice kot predkupne upravičenke in akceptantke ponudbe so bila med drugimi ugotovljena sledeča dejstva, pomembna glede na v predlogu za dopustitev revizije začrtano smer nameravanega izpodbijanja pravnomočne odločitve:

toženca sta dala ponudbo za prodajo njima solastnih kmetijskih zemljišč za ceno 3.000,00 EUR dne 3. 11. 2008;

rok za sprejem ponudbe je potekel 3. 12. 2008;

tožnica je pisno izjavo o sprejemu ponudbe s povratnico, naslovljeno tako na oba toženca kot tudi Upravno enoto Murska Sobota, oddala na pošto 1. 12. 2008;

Upravna enota Murska Sobota je pisno izjavo tožnice o sprejemu ponudbe izkazano prejela 2. 12. 2008, medtem ko se je pošiljka s pisno izjavo o sprejemu ponudbe, naslovljena na toženca, vrnila kot nevročena (iz neznanega razloga – čeprav sicer pravilno naslovljena na ves čas nespremenjen naslov tožencev, enak tistemu, ki je bil naveden v ponudbi);

o tožničinem sprejemu ponudbe je Upravna enota Murska Sobota 5. 12. 2008 obvestila tako oba ponudnika kot tudi preostale sprejemnike (še nadaljnjih sedem fizičnih oseb) ponudbe, o čemer med pravdnima strankama ni bilo spora.

2. Toženca sta v predlogu za dopustitev revizije zoper pravnomočno sodbo, izdano na drugi stopnji, izpostavila kot z vidika poenotenja sodne prakse pomembno sledeče pravno vprašanje, o katerem naj bi Vrhovno sodišče zavzelo stališče v postopku na podlagi predhodno dopuščene revizije: „Ali se za sprejem ponudbe v primeru pravnih poslov po Zakonu o kmetijskih zemljiščih (ZKZ), upoštevaje določbo 21. člena ZKZ v zvezi z 28. členom Obligacijskega zakonika (OZ), ki ureja sprejem ponudbe, uporablja oddajna teorija (t. j. pravilo, da za izpolnitev pogojev za sprejem ponudbe zadošča zgolj, da je sprejemnik ponudbe oddal akcept) ali (se šteje, da je ponudba sprejeta, ko naslovnik prejme izjavo o sprejemu, kar pomeni, da se uporablja) prejemna teorija in kdo nosi dokazno breme v zvezi z dokazovanjem prejema izjave o sprejemu ponudbe“.

4. Spričo neizpodbojnih dejanskih ugotovitev v pravnomočni sodbi vprašanje iz predloga za dopustitev revizije niti ni adekvatno zastavljeno, sicer pa je odgovor nanj impliciran že v judikatu Vrhovnega sodišča II Ips 459/2010 (in še drugih). Ker pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku torej niso podani, je bilo treba predlog tožencev zavrniti (drugi odstavek 367. c člena istega zakona).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III R 2/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-02-28

spor o pristojnosti - izvršba na nepremičnino - dodatno sredstvo izvršbe

Če upnik med izvršilnim postopkom predlaga za izvršbo poleg ali namesto že dovoljenih sredstev oziroma predmetov izvršbo na nepremičnine, postane za to izvršilno sredstvo izključno krajevno pristojno sodišče, na območju katerega je nepremičnina.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Piranu.

1. V izvršilnem postopku, ki je na predlog upnika tekel zoper dolžnika pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani, je bila izvršba dovoljena s sklepom o izvršbi      VL 134156/2011 z dne 20. 9. 2011. Upnik je z vlogo z dne 7. 12. 2011 predlagal izvršbo z novim izvršilnim sredstvom, in sicer izvršbo na dolžnikovo nepremičnino v k. o. ...

2. Okrajno sodišče v Ljubljani se je s sklepom z dne 28. 12. 2011 izreklo za krajevno nepristojno in odločilo, da se zadeva po pravnomočnosti sklepa odstopi Okrajnemu sodišču v Postojni kot krajevno pristojnemu sodišču.

3. Okrajno sodišče v Postojni je sprožilo spor o pristojnosti. Po vpogledu v zemljiško knjigo je namreč ugotovilo, da nepremičnina v k. o. Raven leži na območju Okrajnega sodišča v Piranu, zato naj bi bila za dovolitev izvršbe na nepremičnino podana krajevna pristojnost slednjega.

4. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Piranu.

5. Če upnik med izvršilnim postopkom predlaga za izvršbo poleg ali namesto že dovoljenih sredstev oziroma predmetov izvršbo na nepremičnine, postane za to izvršilno sredstvo izključno krajevno pristojno sodišče, na območju katerega je nepremičnina (četrti odstavek 35. člena v zvezi s prvim odstavkom 166. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ)).

6. Okrajno sodišče v Ljubljani je zmotno štelo, da se nepremičnina, na katero je upnik predlagal izvršbo, nahaja na območju Okrajnega sodišča v Postojni. Ker se nahaja na območju Okrajnega sodišča v Piranu, je Vrhovno sodišče v skladu s četrtim odstavkom 35. člena v zvezi s prvim odstavkom 166. člena ZIZ odločilo tako, kot je navedeno v izreku tega sklepa (drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku v zvezi s 15. členom ZIZ).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.