TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep II DoR 499/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-02-16

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - uporabnina - aktivna stvarna legitimacija - navajanje dejstev in dokazov - prekluzija - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Zavrnitev ugovora aktivne stvarne legitimacije v izpodbijani sodbi ne temelji zgolj na prekluziji, zato odločitev tudi v primeru za predlagateljico ugodnega odgovora na izpostavljeno vprašanje ne bi mogla biti drugačna.

1. Sodišče prve stopnje je je delno ugodilo tožbenemu zahtevku in toženi stranki naložilo plačilo uporabnine za stanovanje v znesku 12.774,38 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Zoper sodbo sta se pritožili obe pravdni stranki. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožene stranke zavrnilo, njeni dopolnitvi pritožbe zavrglo ter ugodilo pritožbi tožeče stranke glede zamudnih obresti.

3. Tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje. Izpostavlja pravni vprašanji: (1) „ali je ugovor pomanjkanja aktivne legitimacije bil v obravnavanem primeru uveljavljen prepozno oz. ali se zanj upoštevajo določbe ZPP, ki urejajo prekluzijo dejstev in dokazov“, in (2) „ali je bil ugovor nesklepčnosti tožbenega zahtevka uveljavljen prepozno oz. ali se zanj upoštevajo določbe ZPP, ki določajo prekluzijo dejstev in dokazov“. Po prepričanju tožene stranke glede teh dveh vprašanj ni sodne prakse Vrhovnega sodišča oziroma je praksa višjih sodišč neenotna.

4. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani. Zavrnitev ugovora aktivne stvarne legitimacije v izpodbijani sodbi ne temelji zgolj na prekluziji, zato odločitev tudi v primeru za predlagateljico ugodnega odgovora na izpostavljeno vprašanje ne bi mogla biti drugačna, medtem ko v zvezi z drugim vprašanjem predlagateljica ni izkazala obstoja kršitev pravdnega postopka (tretji odstavek 367.b člena ZPP). Drugih, v predlogu zgolj navrženih kršitev, pa Vrhovno sodišče ni moglo upoštevati, saj glede njih ni izpolnjen pogoj iz četrtega odstavka 367. b člena ZPP.

5. Vrhovno sodišče je zato na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP zavrnilo neutemeljen predlog za dopustitev revizije.

ZPP člen 367, 367/4, 367a, 367a/1, 367b/3, 367b/4, 367c/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 521/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-02-16

predlog za dopustitev revizije - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, saj predlagateljica ni izkazala obstoja kršitev pravdnega postopka (tretji odstavek 367.b člena ZPP).

1. Druga toženka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo, s katero je sodišče druge stopnje zavrnilo njeno pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje, da je dolžna nerazdelno s prvim tožencem plačati tožnici 19.864,63 EUR. Vrhovnemu sodišču predlaga odločitev o dveh pravnih vprašanjih, in sicer: (1) „ali je trditveno podlago (zatrjevanje pravno pomembnih dejstev) mogoče nadomestiti s predlaganjem in izvedbo dokazov“ in (2) „ali je trditveno podlago (zatrjevanje pravno pomembnih dejstev) mogoče nadomestiti z vpogledom v dokaze, izvedene v postopku, kjer ena izmed strank konkretnega postopka ni bila udeležena kot stranka in ali je bilo s tem kršeno načelo kontradiktornosti“. Zatrjuje odstop od sodne prakse in se sklicuje na sodbe Vrhovnega sodišča, v katerih je enako kot v pravni teoriji zastopano stališče, da to ni mogoče. Obe sodišči sta z izvedbo dokazov, tj. vpogledom v spis II P 612/2001 nadomestili potrebno trditveno podlago tožbe, pritožbeno sodišče pa je zapisalo, „da prvostopna sodba vključuje vse razloge o odločilnih dejstvih, ki so v okviru zatrjevane podlage“. S tem je zmotno uporabilo 212. člen Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in storilo relativno bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz prvega odstavka 339. člena ZPP. Tožnica ni navedla, katera škoda bi ji bila prisojena in na osnovi katerih dokazov, pač pa se sklicuje na razveljavljeno odločitev II P 612/2001. V tožbi ni trditev o oblikah, obsegu in višini nastale škode in tudi ni dokazov. Kršeno je bilo načelo kontradiktornosti, saj drugi toženki ni bila dana možnost, da se izjavi o zahtevkih in navedbah nasprotne stranke iz postopka, v katerem ni sodelovala. Na to je druga toženka odgovorila že v odgovoru na tožbo in v pritožbi. S tem so bile storjene bistvene kršitve, ki so vplivale na pravilnost in zakonitost sodbe.

2. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, saj predlagateljica ni izkazala obstoja kršitev pravdnega postopka (tretji odstavek 367.b člena ZPP). Ta izkaz (izkaz verjetnosti) zgolj iz priloženih listin ne izhaja, saj iz njih ni razvidno, da bi v postopku pred sodiščem prve stopnje zaradi s strani predlagateljice prerekanih dejstev bila tožnica dolžna dopolniti trditveno podlago tožbe.

3. Vrhovno sodišče je zato na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP zavrnilo neutemeljen predlog za dopustitev revizije.

ZPP člen 367a, 367a/1, 367b, 367b/3, 367c/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III R 34/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-01-23

spor o pristojnosti - odvetnik kot stranka v postopku - vrednost spornega predmeta - gospodarski spor

V obravnavani zadevi tožena stranka (odvetnica) ni subjekt iz 481. člena ZPP, spor pa se tudi ne nanaša na primere iz 482. in 483. člena ZPP. Ker gre za spor o premoženjskopravnem zahtevku, katerega vrednost ne presega 20.000,00 EUR (30. člen ZPP), je za sojenje v tem sporu podana stvarna pristojnost okrajnega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Novi Gorici.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani (Centralni oddelek za verodostojno listino) je s sklepom VL 117755/2011 z dne 14. 11. 2011 razveljavilo sklep o izvršbi v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba, in sklenilo, da bo o zahtevku in stroških v pravdnem postopku odločalo Okrožno sodišče v Novi Gorici.

2. Okrožno sodišče v Novi Gorici je sprožilo spor o pristojnosti. Meni, da je za odločanje v tem sporu podana stvarna in krajevna pristojnost Okrajnega sodišča v Novi Gorici.

3. Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Novi Gorici.

4. Pravilno je stališče Okrožnega sodišča v Novi Gorici, da se v predmetni zadevi ne uporabljajo pravila Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v gospodarskih sporih. Tožena stranka (odvetnica) namreč ni subjekt iz 481. člena ZPP, spor pa se tudi ne nanaša na primere iz 482. in 483. člena ZPP. Ker gre za spor o premoženjskopravnem zahtevku, katerega vrednost ne presega 20.000,00 EUR (30. člen ZPP), je za sojenje v tem sporu podana stvarna pristojnost okrajnega sodišča. Upoštevaje prvi odstavek 46. člena in prvi odstavek 47. člena člena ZPP je za sojenje v obravnavani zadevi pristojno Okrajno sodišče v Novi Gorici.

5. Na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP je Vrhovno sodišče zato sklenilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

ZPP člen 25, 25/2, 30, 46, 47, 481, 482, 483.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III R 35/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-01-23

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov

Razlogi, ki jih navaja tožena stranka, ne sodijo med druge tehtne razloge za delegacijo pristojnosti.

1. V izvršilni zadevi zoper dolžnika (toženo stranko)

je Okrajno sodišče v Ljubljani – centralni oddelek za verodostojno listino s sklepom VL 119880/2008 z dne 13. 1. 2009 sklenilo, da se sklep o izvršbi  VL 119880/2008 z dne 15. 12. 2008 razveljavi v delu, v katerem je dovoljena izvršba, ter da bo o zahtevku in stroških v pravdnem postopku odločalo Okrožno sodišče v Slovenj Gradcu.

2. Tožena stranka je v vlogi z dne 19. 12. 2011 predlagala prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno in krajevno pristojno sodišče izven območja Višjega sodišča v Mariboru. Predlog utemeljuje s tem, da se je pred Okrožnim sodiščem v Slovenj Gradcu končalo več gospodarskih sporov v njeno škodo iz ne vedno objektivnih razlogov. Navaja, da sodnica v eni izmed zadev ni v celoti raziskala dejanskega stanja in ni sledila dokaznim predlogom tožene stranke, v drugi zadevi pa je zagrešila absolutne bistvene kršitve postopka. Poleg tega se sodnice na navedenem sodišču poznajo in so toženi stranki že dale nasvet, naj „za vselej neha s tožarjenjem, saj tako ali tako ne bo uspela.“

4. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so zato drugi tehtni razlogi.

5. Delegacija iz razlogov smotrnosti je torej mogoča zaradi razloga lažje izvedbe postopka (hitreje in z manjšimi stroški) ali zaradi drugih tehtnih razlogov. Razlogi, ki jih navaja tožena stranka, ne sodijo med druge tehtne razloge za delegacijo pristojnosti. Za očitke, ki se nanašajo na procesno vodenje sodnic, ima oziroma je imela na voljo redna in izredna pravna sredstva po Zakonu o pravdnem postopku. Očitek o medsebojnem poznanstvu sodnic pa je presplošen in z ničemer podprt.

6. Ker predlog za delegacijo ne vsebuje konkretnejših razlogov, ki bi utemeljevali določitev drugega stvarno in krajevno pristojnega sodišča po 67. členu ZPP, ga je Vrhovno sodišče kot neutemeljenega zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III Ips 154/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-01-23

pritožba - podpis pritožbe - nepopolna vloga - zavrženje pritožbe

Sodišče zavrže pritožbo, ki ni podpisana, ne da bi pred tem opravilo postopek njene dopolnitve.

1. Obravnavani postopek se je pred sodiščem prve stopnje končal pred uveljavitvijo Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (ZPP-D). Zato se po drugem odstavku njegovega 130. člena nadaljuje po določbah Zakona o pravdnem postopku (ZPP).

2. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo s pogodbo pavšalno dogovorjene odškodnine.

3. Pritožbeno sodišče je pritožbo tožeče stranke zavrglo, ker na njej ni bilo niti žiga niti podpisa odvetnice niti podpisa tožeče stranke oziroma njenega zakonitega zastopnika. Ker se po določbi 336. člena ZPP v postopku s pritožbo ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP, pred izdajo sklepa ni izvedlo postopka za dopolnitev pritožbe.

4. Zoper sklep pritožbenega sodišča je tožeča stranka vložila revizijo, v kateri je predlagala, naj revizijsko sodišče napadeni sklep razveljavi ter dopusti obravnavo pritožbe pred pritožbenim sodiščem.

5. Sodišče je revizijo vročilo toženi stranki in Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije. Tožena stranka na revizijo ni odgovorila.

7. Ustavno sodišče je z odločbo U-I-8/10 z dne 3. 6. 2010 odločilo, da 336. člen ZPP, po katerem se v postopku s pritožbo ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev, ni v neskladju z Ustavo. To pomeni, da s to določbo niso prizadete nobene ustavne pravice, ki bi se jim moralo po stališču revidentke umakniti načelo ekonomičnosti postopka, zaradi katerega je bila v zakon uvedena določba 336. člena ZPP.

8. Tožeča stranka v reviziji trdi, da sta se v spisu prvotno nahajala dva izvoda njene pritožbe, od katerih je bil po njenem mnenju eden podpisan, in da je bil verjetno podpisani izvod vročen toženi stranki v odgovor, nepodpisani izvod pa je ostal v spisu. Z vpogledom v spis tega, kaj se je dogajalo v postopku s pritožbo pred njenim zavrženjem, ni bilo mogoče ugotoviti, tožeča stranka pa o tem ni predlagala kakršnega drugega dokaza.

9. Na podlagi dejanskih ugotovitev - ki jih tožeča stranka z revizijo ni uspela izpodbiti - da je bila njena pritožba tako pomanjkljiva, da ni bila sposobna za vsebinsko obravnavanje, je izpodbijani sklep očitno zakonit. Zato je revizijsko sodišče neutemeljeno revizijo zavrnilo (378. člen v zvezi s četrtim odstavkom  384. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 339/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-01-12

dopuščena revizija - priloge dopuščene revizije - izvod predloga za dopustitev revizije - nepopolna vloga - zavrženje revizije

V primeru dopuščene revizije mora biti reviziji priložen tudi predlog za dopustitev revizije. V postopku z revizijo se ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev in je zato treba nepopolno revizijo zavreči. Vrhovno sodišče je ravnalo enako tudi v drugih primerljivih primerih.

Pravdni stranki sami krijeta vsaka svoje stroške revizijskega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo v celoti zavrnilo tožbeni zahtevek obeh tožnikov, pritožbeno sodišče pa je zavrnilo pritožbo tožnikov proti prvostopenjski sodbi.

2. Tožnika sta vložila revizijo proti zavrnilni sodbi pritožbenega sodišča, priložila sta sklep o njeni dopustitvi, ne pa tudi predloga za dopustitev revizije.

4. V primeru dopuščene revizije mora biti reviziji priložen tudi predlog za dopustitev revizije.(1) V postopku z revizijo se ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev(2) in je zato treba nepopolno revizijo zavreči.(3) Vrhovno sodišče je ravnalo enako tudi v drugih primerljivih primerih.(4)

5. Odločitev o stroških revizijskega postopka ima podlago v prvih odstavkih 154., 155. in 165. člena ZPP.

Op. št. (1):    Primerjaj drugi odstavek 373. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

Op. št. (2):    336. člen v zvezi s 383. členom ZPP.

Op. št. (3):    377. člen v zvezi s prvim odstavkom 374. člena ZPP.

Op. št. (4):    Npr. sklep II Ips 410/2010 in sklep II Ips 432/2010.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 250/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-01-19

dovoljenost dopuščene revizije - nepopolna vloga - priloge - predlog za dopustitev revizije - zavrženje revizije

Tožnik je reviziji z dne 18. 3. 2011 priložil le sklep II DoR 555/2010 z dne 24. 2. 2011, ne pa tudi predloga za dopustitev revizije. Ker je revizija zato nepopolna, jo je revizijsko sodišče v skladu z ustaljeno sodno prakso zavrglo.

Tožena stranka sama krije stroške odgovora na revizijo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 8.400 EUR odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 27. 9. 2007 do plačila. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožeča stranka je zoper to sodbo v zvezi s sodbo sodišča prve stopnje vložila revizijo zaradi absolutne bistvene kršitve določb pravdnega postopka s predlogom, naj ji Vrhovno sodišče Republike Slovenije ugodi, sodbo sodišča druge stopnje razveljavi in vrne zadevo temu sodišču v novo sojenje. Navaja, da je Vrhovno sodišče revizijo v zadevi dopustilo s sklepom II DoR 555/2010 z dne 24. 2. 2011 glede zatrjevane kršitve iz 8. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Ob odločanju pritožbenega sodišča o pritožbi zoper sodbo sodišča prve stopnje je prišlo do absolutne bistvene kršitve določb pravdnega postopka. Tožnik je vložil dve pritožbi – laično in po njegovem pooblaščencu odvetniku. Pritožbeno sodišče je v svoji sodbi I Cp 1333/2010 z dne 22. 9. 2010 upoštevalo zgolj pritožbene navedbe, ki so nanizane v laični pritožbi. Odvetnikove pritožbe ni upoštevalo in jo je očitno v celoti spregledalo.

4. Revizija je bila vročena nasprotni stranki, ki predlaga, naj jo Vrhovno sodišče Republike Slovenije zavrne. Meni, da tožeči stranki ni bila odvzeta pravica obravnavanja pred sodiščem. Logično je, da je pritožbeno sodišče obe pritožbi obravnavalo kot enotno pritožbo.

6. V navedeni zadevi je Vrhovno sodišče s sklepom II DoR 555/2010 z dne 24. 2. 2011 revizijo dopustilo glede zatrjevane kršitve iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP.

7. V primeru dopuščene revizije iz tretjega odstavka 367. člena ZPP morata biti reviziji priložena predlog za dopustitev revizije in sklep o dopustitvi revizije (drugi odstavek 373. člena ZPP). Tožnik je reviziji z dne 18. 3. 2011 priložil le sklep II DoR 555/2010 z dne 24. 2. 2011, ne pa tudi predloga za dopustitev revizije. Ker je revizija zato nepopolna, jo je revizijsko sodišče v skladu z ustaljeno sodno prakso(1) zavrglo (prvi odstavek 374. člena ZPP).

8. Ker odgovor na revizijo glede na njegovo vsebino ni bil potreben, je Vrhovno sodišče odločilo, da tožena stranka sama krije stroške odgovora na revizijo.

Op. št. (1):     Sklep II Ips 431/2010 z dne 14. 7. 2011 in drugi.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep X Ips 326/2008, enako tudi X Ips 327/2008,X Ips 328/2008, X Ips 334/2008, X Ips 335/2008, X Ips 336/2008, X Ips 337/2008, X Ips 338/2008, X Ips 339/2008, X Ips 340/2008, X Ips 345/2008, X Ips 346/2008
Sklep I R 153/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-01-12

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov

Razlogi za delegacijo po 67. členu ZPP se nanašajo na celotno sodišče in ne na posameznega sodnika.

1. Dolžnica je z vlogo predlagala poleg izločitve tudi, da Vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče na podlagi določbe 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). V predlogu navaja, da je poravnala celoten dolg upnici in so bile v postopku storjene številne napake.

3. Vrhovno sodišče lahko tudi na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.(1) Razlogi za delegacijo po 67. členu ZPP se nanašajo na celotno sodišče in ne na posameznega sodnika. Zato razlogi, ki jih v svojem predlogu navaja dolžnica, ne morejo predstavljati utemeljenega razloga za delegacijo.

Op. št. (1):    67. člen ZPP v zvezi s 37. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 7/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-01-26

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - vodja strojepisk na pristojnem sodišču kot zakonita zastopnica stranke - manjše sodišče

Okoliščina, da je zakonita zastopnica mladoletnega upnika zaposlena na sodišču, ki je v danem primeru sicer stvarno in krajevno pristojno za odločanje o predlogu upnika, je – upoštevaje tudi dejstvo, da gre po številu zaposlenih za relativno majhno sodišče – tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Ljubljani.

1. V tem postopku pred Okrajnim sodiščem v ... je slednje na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) predlagalo delegacijo pristojnosti, ker je zakonita zastopnica mladoletnega upnika A. A. zaposlena na tem sodišču (kot vodja strojepisk) in da gre torej za okoliščino, ki bi utegnila vzbuditi dvom v nepristranskost odločanja.

3. Po določbi 67. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ lahko Vrhovno sodišče na predlog pristojnega sodišča (ali stranke) določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Okoliščina, da je zakonita zastopnica mladoletnega upnika zaposlena na sodišču, ki je v danem primeru sicer stvarno in krajevno pristojno za odločanje o predlogu upnika, je – upoštevaje tudi dejstvo, da gre po številu zaposlenih za relativno majhno sodišče – tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča v pomenu citirane zakonske določbe. Ta okoliščina bi namreč utegnila pri nasprotni stranki vzbuditi vtis pristranskosti, hkrati pa bi mogla negativno vplivati tudi na percepcijo javnosti o nevtralnosti in s tem objektivne nepristranskosti odločanja v postopku pred sodiščem, v katerem je kot zakonita zastopnica stranke udeležena vodja strojepisk sicer stvarno in krajevno pristojnega sodišča. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Ljubljani.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 147/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-01-12

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sodišča - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča

Razumnih razlogov za utemeljeno vzbujanje dvoma o nevtralnosti in neodvisnosti pristojnega sodišča pri strankah tega postopka, tožnik z zgolj posplošenim nezadovoljstvom in blatenjem dela sodišča ni izkazal, medtem ko ga je treba v zvezi z očitki o domnevno nestrokovnem in počasnem postopanju sodišča napotiti na druge, v ta namen na razpolago mu dane pravne mehanizme, med katere pa ne sodi institut delegacije pristojnosti.

1. Tožnik je v tem pravdnem postopku vložil predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Iz ne povsem jasno artikulirane in pretežno spričo žaljivosti za obravnavanje nesposobne vsebine njegovega predloga je mogoče izluščiti tožnikovo posplošeno nezadovoljstvo z delom in načinom postopanja (predvsem) za odločanje v tej zadevi stvarno in krajevno pristojnega sodišča oziroma sodnikov, ki ga označuje za nepošteno, počasno, nestrokovno, zastrupljeno in arogantno.

3. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke (ali pristojnega sodišča) določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Če je iz vsebine obrazložitve tožnikovega predloga mogoče sklepati na izgubo njegovega zaupanja v poštenost in nepristranskost odločanja na sicer stvarno in krajevno pristojnem sodišču v njegovi zadevi, mu je treba odgovoriti, da je dvom o tako imenovani objektivni nepristranskosti sodišča lahko tehten razlog za delegacijo pristojnosti; vendar mora biti utemeljenost takega dvoma tudi izkazana, saj se objektivna nepristranskost sodišča izraža zlasti v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije, ki se kot eden od postulatov poštenega sojenja domneva. Razumnih razlogov za tak dvom, ali za utemeljeno vzbujanje dvoma o nevtralnosti in neodvisnosti pristojnega sodišča pri strankah tega postopka, pa tožnik z zgolj posplošenim nezadovoljstvom in blatenjem dela sodišča ni izkazal, medtem ko ga je treba v zvezi z očitki o domnevno nestrokovnem in počasnem postopanju sodišča napotiti na druge, v ta namen na razpolago mu dane pravne mehanizme, med katere pa ne sodi institut delegacije pristojnosti v pomenu določbe 67. člena ZPP. Zato je bilo treba tak tožnikov predlog v tem postopku zavrniti kot neutemeljen.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.