TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 106/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-09-22

spor o pristojnosti - izvršilni postopek - kumulacija sredstev izvršbe - izvršba na nepremičnine

Če upnik med izvršilnim postopkom predlaga poleg ali namesto že dovoljenih sredstev izvršbe oziroma predmetov izvršbe izvršbo na nepremičnine, postane za izvršbo za to izvršilno sredstvo izključno krajevno pristojno sodišče, na območju katerega je nepremičnina (četrti odstavek 35. člena v zvezi s 166. členom ZIZ).

Za odločanje in nadaljnje postopanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Mariboru.

1. V izvršilnem postopku, ki na predlog upnika teče zoper dolžnika pred Okrajnim sodiščem v Mariboru, je bila izvršba dovoljena s sklepom o izvršbi na podlagi verodostojne listine VL 169127/2010 z dne 25. 11. 2010. Upnik je 7. 6. 2011 predlagal izvršbo z novim izvršilnim sredstvom – z rubežem, cenitvijo in prodajo dolžnikove nepremičnine v k.o. ...

2. Okrajno sodišče v Mariboru se je izreklo za krajevno nepristojno za odločanje o novem sredstvu izvršbe in po pravnomočnosti sklepa zadevo v tem obsegu odstopilo v reševanje (domnevno) krajevno pristojnemu Okrajnemu sodišču v Ljubljani. Slednje je sprožilo spor o pristojnosti: za izvršbo z rubežem, cenitvijo in prodajo nepremičnine je izključno krajevno pristojno sodišče, na območju katerega leži ta nepremičnina. Nepremičnina, na katero meri upnik, leži v katastrski občini ..., ta pa na območju Okrajnega sodišča v Mariboru.

3. Za odločanje in postopanje na podlagi predloga za izvršbo z rubežem, cenitvijo in prodajo dolžnikove nepremičnine v k.o. ... je pristojno Okrajno sodišče v Mariboru.

4. Razlogi sklepa Okrajnega sodišča v Mariboru z dne 20. 6. 2011, s katerim se je to sodišče izreklo za krajevno nepristojno, so pravilni: če upnik med izvršilnim postopkom predlaga poleg ali namesto že dovoljenih sredstev izvršbe oziroma predmetov izvršbe izvršbo na nepremičnine, postane za izvršbo za to izvršilno sredstvo izključno krajevno pristojno sodišče, na območju katerega je nepremičnina (četrti odstavek 35. člena v zvezi s 166. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju, v nadaljevanju ZIZ). Pač pa je Okrajno sodišče v Mariboru zmotno štelo, da se nepremičnina, na katero je upnik predlagal izvršbo, nahaja na območju Okrajnega sodišča v Ljubljani. Ker se nahaja na območju Okrajnega sodišča v Mariboru, je Vrhovno sodišče skladno s prej navedenimi predpisi v sporu o pristojnosti odločilo, kot je navedeno v izreku sklepa (drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku v zvezi s 15. členom ZIZ).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 63/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-09-07

ZDRAVSTVENO ZAVAROVANJE - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - uveljavljanje pravic iz zdravstvenega zavarovanja - odgovornost delodajalca - povrnitev škode zaradi stroškov zdravljenja - prispevek oškodovanca k nastanku škode

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je delodajalec odgovoren za škodo po           86. členu ZZVZZ za stroške zdravljenja oškodovanca, ne glede na prispevek (soodgovornost) oškodovanca za škodni dogodek.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je delodajalec odgovoren za škodo po           86. členu ZZVZZ za stroške zdravljenja oškodovanca, ne glede na prispevek (soodgovornost) oškodovanca za škodni dogodek.

1. Tožena stranka je bila obsojena na plačilo vtoževanega zneska, ki predstavlja regresni zahtevek zavarovalnice zaradi nesreče pri delu. S pritožbo ni uspela. Njena obramba je bila predvsem v tem, da je k nesreči prispeval tudi ponesrečeni delavec.

2. Predlagatelj (tožena stranka) utemeljuje svoj predlog za dopustitev revizije z dvema vprašanjema.

3. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v obsegu, začrtanim z navedenim vprašanjem, dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 9/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-09-07

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - PRAVO OMEJEVANJA KONKURENCE

materialno procesno vodstvo - preprečevanje omejevanja konkurence - dopuščena revizija - sodba presenečenja - zloraba prevladujočega položaja - sklepčnost ugovora

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti o vprašanjih, navedenih v izreku odločbe.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti o vprašanjih:

- ali je pravilna takšna razlaga določb drugega in tretjega odstavka 10. člena Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence (ZPOmK), po kateri se je, kljub temu da med pravdnima strankama (do nastopa prekluzije) ni bil sporen obstoj monopolnega položaja tožeče stranke, ugovor tožene stranke o zlorabi tega položaja zavrnil kot nesklepčen, z utemeljitvijo, da niso bile opredeljeno navedene vse predpostavke za ugotavljanje prevladujočega položaja;

- ali se določba 214. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) nanaša le na dejstva ali tudi na pravne kvalifikacije;

- ali je bilo kršeno načelo kontradiktornosti iz 5. člena ZPP, če je pritožbeno sodišče pri odločanju o pritožbi tožeče stranke upoštevalo le njene prepozne navedbe, ne pa tudi pravočasnega odgovora tožene stranke na te navedbe;

- ali je pritožbeno sodišče kršilo načelo kontradiktornosti iz 5. člena ZPP ter določbi 285. in 358. člena ZPP, če je v novem sojenju spremenilo svoje predhodno pravno naziranje o sklepčnosti ugovora tožene stranke in v njeno škodo spremenilo sodbo sodišča prve stopnje (po pritožbi tožeče stranke), ne da bi bila tožena stranka predhodno seznanjena s spremenjenim pravnim naziranjem pritožbenega sodišča in imela možnost dopolniti svoj ugovor.

1. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, ki je sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je obdržalo v veljavi sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani 0005 Ig 2002/08037 z dne 22. 10. 2002 tudi v 1. in 3. točki izreka ter ugotovilo, da ne obstaja v pobot uveljavljena terjatev tožene stranke v višini 5.164,41 EUR s pripadki.

2. Tožena stranka je v predlogu za dopustitev revizije kot pomembna izpostavila več pravnih vprašanj, glede katerih zatrjuje neobstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča. V predlogu je tudi natančno in konkretno opisala zatrjevane kršitve postopka.

3. Revizijsko sodišče ugotavlja, da so pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP izpolnjeni glede pravnih vprašanj, ki so povzeta v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v navedenem obsegu dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 68/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-09-07

dopuščena revizija - trditveno in dokazno breme - zanikanje že priznanih dejstev - prosta presoja sodišča ali se šteje dejstvo za priznano

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v okoliščinah konkretnega primera pritožbeno sodišče kršilo pravila postopka z uporabo drugega odstavka 214. člena ZPP.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v okoliščinah konkretnega primera pritožbeno sodišče kršilo pravila postopka z uporabo drugega odstavka 214. člena ZPP.

1. Tožeča stranka (tožena po nasprotni tožbi) je bila na drugi stopnji obsojena na plačilo 34.280,58 EUR  za hrambo bukovega lesa.

2. Predlagatelj (smiselno) utemeljuje svoj predlog za dopustitev revizije z vprašanjem, ali je v predmetni zadevi pritožbeno sodišče pravilno uporabilo določbo drugega odstavka 214. člena ZPP.

3. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v obsegu, začrtanem z navedenima vprašanjema, dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III Ips 84/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-10-11

dovoljenost revizije - podpis revidenta - zavrženje revizije

Minimalni zahtevi, ki jih mora izpolnjevati vsaka revizija, da se sploh lahko obravnava, sta navedba sodbe, zoper katero se vlaga, in podpis revidenta oziroma njegovega zakonitega zastopnika. Revizija brez katere koli od navedenih sestavin je nepopolna.

Stranski intervenient in tožena stranka krijeta sama svoje stroške revizijskega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo primarni in podrejeni tožbeni zahtevek, s katerim je tožeča stranka od tožene stranke zahtevala plačilo 7.249.913,96 USD v protivrednosti v EUR z zamudnimi obrestmi. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožeče stranke in stranskega intervenienta zavrnilo ter potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Stranski intervenient na strani tožeče stranke je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil revizijo.

4. Iz določbe 335. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s 383. členom ZPP izhajata minimalni zahtevi, ki jih mora izpolnjevati vsaka revizija, da se sploh lahko obravnava. To sta navedba sodbe, zoper katero se vlaga, in podpis revidenta oziroma njegovega zakonitega zastopnika. Revizija brez katere koli od navedenih sestavin je nepopolna. Določbe ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev se v postopku z revizijo ne uporabljajo (336. člen ZPP v zvezi s 383. členom ZPP).

5. V obravnavani zadevi revizije stranskega intervenienta ni podpisal nihče, zato revizija ni popolna.

6. Vrhovno sodišče je nepopolno revizijo zavrglo na podlagi 377. člena ZPP, ker tega v mejah svojih pravic ni storilo že sodišče prve stopnje.

7. Na podlagi prvega odstavka 165. člena ZPP je Vrhovno sodišče odločilo tudi o stroških revizijskega postopka. Stranski intervenient na strani tožeče stranke v revizijskem postopku ni uspel, zaradi česar po prvem odstavku 154. člena ZPP sam krije stroške revizije. Tožena stranka pa do povrnitve stroškov revizijskega postopka ni upravičena zato, ker stroškov odgovora na nepopolno revizijo ni mogoče šteti za potrebne pravdne stroške (prvi odstavek 155. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 43/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-07-05

PRAVO INTELEKTUALNE LASTNINE - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - varstvo industrijske lastnine - blagovna ali storitvena znamka - uporaba blagovne ali storitvene znamke - dokazno breme

Revizija se dopusti glede vprašanja dokaznega bremena po določbi četrtega odstavka 120. člena ZIL-1 in glede vprašanja, ali je procesno ravnanje tožeče stranke utemeljevalo sklepanje o neprerekanosti trditev tožene stranke o uporabi sporne znamke.

Revizija se dopusti glede vprašanja dokaznega bremena po določbi četrtega odstavka 120. člena ZIL-1 in glede vprašanja, ali je procesno ravnanje tožeče stranke utemeljevalo sklepanje o neprerekanosti trditev tožene stranke o uporabi sporne znamke.

1. Prvostopenjsko sodišče je zavrnilo tožbeni zahtevek, drugostopenjsko sodišče pa mu je ugodilo.

2. Predlagatelj (tožena stranka) utemeljuje svoj predlog za dopustitev revizije s štirimi vprašanji (poenostavljeno: vprašanje dokaznega bremena po določbi četrtega odstavka 120. člena ZIL-1; vprašanje veljavnosti neprerekanih dejstev po  drugem odstavku 214. člena ZPP; vprašanje kršitve pravice stranke do izjave in ali lahko ena od pravdnih strank nasproti pravdnemu nasprotniku prevzame materialno procesno vodstvo sodišča).

3. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede pravnih vprašanj, opredeljenih v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v obsegu, začrtanem z navedenima vprašanjema dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sodba II Ips 426/2008
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-09-08

obveznost iz gospodarske pogodbe - poroštvo - solidarno poroštvo - fizične ali pravne osebe kot poroki

Zakonsko določena domneva solidarnega poroštva za obveznosti iz gospodarskih pogodb velja ne glede na to, ali je porok fizična oseba ali gospodarski subjekt.

1. Sodišče prve stopnje je tožencu kot poroku naložilo, da mora tožeči stranki plačati 112.704,01 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Presodilo je, da je toženčev ugovor vrstnega reda neutemeljen, saj se je zavezal za vračilo posojila kot solidarni porok.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo in potrdilo odločbo sodišča prve stopnje.

3. Revizijo vlaga toženec zaradi zmotne uporabe materialnega prava. Predlaga, da se reviziji ugodi ter se sodbi sodišč druge in prve stopnje spremenita tako, da se zahtevek v celoti zavrne, podrejeno pa predlaga razveljavitev sodb in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v novo sojenje.

4. Revizija je bila po 375. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) vročena nasprotni stranki, ki nanjo ni odgovorila, ter Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije.

6. Sodišči prve in druge stopnje sta ugotovili, da je tožeča stranka z družbo I. d.o.o. sklenila posojilno pogodbo, h kateri je toženec pristopil kot porok. Toženec je bil tudi direktor družbe I. d.o.o. Ker družba I. d.o.o. posojila ni vrnila, je tožeča stranka zahtevala vračilo posojila od toženca kot solidarnega poroka.

7. Na podlagi tako ugotovljenega dejanskega stanja je odločitev sodišč druge in prve stopnje materialnopravno pravilna. Stališče toženca, da porok, ki se zaveže izpolniti obveznost iz gospodarske pogodbe, odgovarja solidarno le v primeru, če je tudi sam gospodarski subjekt, je zmotno. Določba četrtega odstavka 1019. člena Obligacijskega zakonika je nedvoumna: če je poroštvo dano za obveznost iz gospodarske pogodbe, je poroštvo solidarno, razen če se stranki dogovorita, da je subsidiarno. Zakon torej za poroštva k gospodarskim pogodbam določa domnevo solidarnosti ter pri tem ne ločuje, ali je porok fizična oseba ali gospodarski subjekt. V obravnavani zadevi se je toženec zavezal kot porok za obveznost iz gospodarske pogodbe, pri tem pa ni bilo dogovorjeno, da je obveznost subsidiarna. Toženec je torej solidarni porok in sta sodišči tako pravilno zavrnili toženčev ugovor vrstnega reda.

8. Ker uveljavljeni revizijski razlogi niso podani, je revizijsko sodišče revizijo kot neutemeljeno zavrnilo (378. člen ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep VIII R 8/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-10-18

delegacija pristojnosti - sorodstvo stranke s sodnikom

Ožje sorodstveno razmerje stranke v sporu s sodnikom, ki je pri sodišču zadolžen za reševanje istovrstnih sporov, predstavlja tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za odločanje v zadevi v smislu navedenih določb ZPP.

Za odločanje v zadevi se določi Delovno sodišče v Celju.

1. Predsednik Delovnega sodišča v Mariboru je podal predlog, da za odločanje v tej zadevi Vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče, ker je tožnik bratranec sodnika, zaposlenega pri tem sodišču.

3. Na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

4. Ožje sorodstveno razmerje stranke v sporu s sodnikom, ki je pri sodišču zadolžen za reševanje istovrstnih sporov, predstavlja tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za odločanje v zadevi v smislu navedenih določb ZPP. Zato je Vrhovno sodišče za odločanje v tem delovnem sporu določilo Delovno sodišče v Celju, kot krajevno najbližje drugo stvarno pristojno sodišče.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III Ips 79/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-10-11

dovoljenost revizije - gospodarski spor - vrednost spornega predmeta - zavrženje revizije

Po noveli ZPP-D je revizija v gospodarskih sporih dovoljena le, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe oz. sklepa presega 200.000,00 EUR (490. člen ZPP, četrti odstavek 384. člena ZPP) ali če jo na predlog stranke dopusti Vrhovno sodišče (tretji odstavek 367. člena ZPP in prvi odstavek 38. člena ZPP).

Tožeča stranka krije sama svoje stroške revizijskega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da tožeča stranka s sklepom nadzornega sveta tožene stranke z dne 22. 7. 2008 ni bila razrešena (pravilno odpoklicana) iz krivdnih razlogov, da je sklep v delu, ki se nanaša na krivdne razloge, nezakonit in da se šteje, da je bila tožeča stranka razrešena (pravilno odpoklicana) iz nekrivdnih razlogov (1. točka izreka). Toženi stranki je naložilo plačilo odpravnine v višini 125.687,40 EUR z zamudnimi obrestmi (2. točka izreka). Sodišče druge stopnje je pritožbi ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbo zavrglo.

2. Tožeča stranka je zoper sklep sodišča druge stopnje vložila revizijo.

4. V obravnavanem postopku se uporabljajo določbe Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (ZPP-D; Uradni list RS, št. 45/2008), ker je bila sodba sodišča prve stopnje izdana 19. 5. 2010 (primerjaj 133. člen ZPP-D). Konkretno se uporabljajo pravila o postopku v gospodarskih sporih (1. točka prvega odstavka 482. člena ZPP in načelno pravno mnenje občne seje Vrhovnega sodišča z dne 12. 6. 2008).

5. Po noveli ZPP-D je revizija v gospodarskih sporih dovoljena le, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe oz. sklepa presega 200.000,00 EUR (490. člen ZPP, četrti odstavek 384. člena ZPP) ali če jo na predlog stranke dopusti Vrhovno sodišče (tretji odstavek 367. člena ZPP in prvi odstavek 38. člena ZPP).

6. Ker vrednost izpodbijanega dela pravnomočnega sklepa (125.687,40 EUR) ne presega mejne vrednosti iz 490. člena ZPP in ker tožeča stranka ni izkazala, da bi bila revizija dopuščena, le-ta ni dovoljena.

7. Vrhovno sodišče je nedovoljeno revizijo tožeče stranke zavrglo na podlagi 377. člena ZPP v zvezi s četrtim odstavkom 384. člena ZPP, ker tega v mejah svojih pravic ni storilo že sodišče prve stopnje.

8. Na podlagi prvega odstavka 165. člena ZPP je Vrhovno sodišče odločilo tudi o stroških revizijskega postopka. Tožeča stranka v revizijskem postopku ni uspela, zaradi česar po prvem odstavku 154. člena ZPP sama krije stroške revizije.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III R 17/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-10-11

spor o pristojnosti - gospodarski spor - odvetnik kot stranka v postopku - vrednost spornega predmeta

V obravnavani zadevi tožena stranka (odvetnik) ni subjekt iz 481. člena ZPP, spor pa se tudi ne nanaša na primere iz 482. in 483. člena ZPP. Ker vrednost spornega predmeta ne presega 20.000,00 EUR (30. člen ZPP), je podana stvarna pristojnost okrajnega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Velenju.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani (Centralni oddelek za verodostojno listino) je s sklepom VL 209577/2010 z dne 9. 2. 2011 razveljavilo sklep o izvršbi v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba, in sklenilo, da bo o zahtevku in stroških v pravdnem postopku odločalo Okrožno sodišče v Celju.

2. Okrožno sodišče v Celju je sprožilo spor o pristojnosti. Meni, da je za odločanje v tem sporu podana stvarna in krajevna pristojnost Okrajnega sodišča v Velenju.

3. Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Velenju.

4. Pravilno je stališče Okrožnega sodišča v Celju, da se v predmetni zadevi ne uporabljajo pravila Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v gospodarskih sporih. Tožena stranka (odvetnik) namreč ni subjekt iz 481. člena ZPP, spor pa se tudi ne nanaša na primere iz 482. in 483. člena ZPP. Ker gre za spor o premoženjskopravnem zahtevku, katerega vrednost ne presega 20.000,00 EUR (30. člen ZPP), je za sojenje v tem sporu podana stvarna pristojnost okrajnega sodišča. Upoštevaje prvi odstavek 46. člena in prvi odstavek 47. člena člena ZPP je pravilno tudi stališče predložitvenega sodišča, da je za sojenje v obravnavani zadevi pristojno Okrajno sodišče v Velenju.

5. Na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP je Vrhovno sodišče zato sklenilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

ZPP člen 25, 25/2, 30, 46, 47, 481, 482, 483.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III Ips 78/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-10-11

dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - gospodarski spor - zavrženje revizije

Vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe ne presega mejne vrednosti iz 490. člena ZPP.

Vsaka stranka krije sama svoje stroške revizijskega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je toženi stranki naložilo plačilo odpravnine v višini 60.226,98 EUR z zamudnimi obrestmi zaradi odpoklica tožeče stranke kot predsednice uprave tožene stranke iz neutemeljenega razloga. Sodišče druge stopnje je pritožbi ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Tožeča stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila revizijo.

4. V obravnavanem postopku se uporabljajo določbe Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (ZPP-D; Uradni list RS, št. 45/2008), ker je bila sodba sodišča prve stopnje izdana 2. 11. 2009 (primerjaj 133. člen ZPP-D). Konkretno se uporabljajo pravila o postopku v gospodarskih sporih (1. točka prvega odstavka 482. člena ZPP in načelno pravno mnenje občne seje Vrhovnega sodišča z dne 12. 6. 2008).

5. Po noveli ZPP-D je revizija v gospodarskih sporih dovoljena le, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 200.000,00 EUR (490. člen ZPP) ali če jo na predlog stranke dopusti Vrhovno sodišče (tretji odstavek 367. člena ZPP in prvi odstavek 38. člena ZPP).

6. Ker vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe ne presega mejne vrednosti iz 490. člena ZPP in ker tožeča stranka ni izkazala, da bi bila revizija dopuščena, le-ta ni dovoljena.

7. Vrhovno sodišče je nedovoljeno revizijo tožeče stranke zavrglo na podlagi 377. člena ZPP, ker tega v mejah svojih pravic ni storilo že sodišče prve stopnje.

8. Na podlagi prvega odstavka 165. člena ZPP je Vrhovno sodišče odločilo tudi o stroških revizijskega postopka. Tožeča stranka v revizijskem postopku ni uspela,

zaradi česar po prvem odstavku 154. člena ZPP sama krije stroške revizije. Tožena stranka pa do povrnitve stroškov revizijskega postopka ni upravičena zato, ker stroškov odgovora na nedovoljeno revizijo ni mogoče šteti za potrebne pravdne stroške (prvi odstavek 155. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 73/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-09-07

OBLIGACIJSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev vlaganj v nepremičnino - oblika dogovora - pisni dogovor

Revizija se dopusti glede vprašanja iz izreka odločbe. , ali je tožeča stranka upravičena do povrnitve vlaganj kljub pogodbeni določbi, da morajo biti investicijsko-vzdrževalna dela dogovorjena v pisni obliki, sicer gredo v breme tožeče stranke.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je tožeča stranka upravičena do povrnitve vlaganj kljub pogodbeni določbi, da morajo biti investicijsko-vzdrževalna dela dogovorjena v pisni obliki, sicer gredo v breme tožeče stranke.

1. Tožena stranka je bila obsojena na plačilo 75.108,85 EUR, na drugi stopnji pa je bila njena pritožba zavrnjena.

2. Predlagatelj utemeljuje svoj predlog za dopustitev revizije z dvema vprašanjema.

3. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so izpolnjeni glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo v obsegu, začrtanim z navedenim vprašanjem, dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.