Sodba VIII Ips 100/2010, enako tudi VIII Ips 101/2010, VIII Ips 114/2010, VIII Ips 99/2010, VIII Ips 130/2010, VIII Ips 133/2010 
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-10-17

plačilo prispevkov - obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje - poklicni gasilec v industrijski enoti - podlaga za vključitev v zavarovanje

Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o gasilstvu (v nadaljevanju ZGas-B, Ur. l. RS, št. 91/2005) izrecno določa, da imajo poklicni gasilci pravico do priznavanja zavarovalne dobe s povečanjem oziroma obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja v skladu s splošnimi predpisi, torej v skladu z Zakonom o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (v nadaljevanju ZPIZ-1). ZGas-B je torej zakon, na katerega odkazuje tretji odstavek 282. člena ZPIZ-1 s katerim so bila na novo določena delovna mesta, na katerih se delavci vključijo v obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje. Hkrati pa je ZGas-B v razmerju do prvotnega besedila 52. člena ZGas poenotil podlago za obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje za vse poklicne gasilce na operativnih delih, kar pomeni, da je od njegove uveljavitve dalje podana pravna podlaga za vključitev poklicnih gasilcev v industrijski gasilski enoti tožene stranke v obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje.

Reviziji se ugodi, sodba sodišča druge stopnje se spremeni tako, da se pritožba tožene stranke zoper sodbo sodišča prve stopnje zavrne in potrdi sodba sodišča prve stopnje.

Tožena stranka mora v 15 dneh, od vročitve te sodbe, povrniti tožeči stranki njene revizijske stroške v znesku 440,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od prvega naslednjega dne po izteku roka za izpolnitev obveznosti, določenega v tej točki izreka, do plačila.

Tožena stranka sama krije svoje stroške revizijskega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku in toženi stranki naložilo, da tožnika, poklicnega gasilca zaposlenega na delovnem mestu voznik – gasilec v gasilski enoti tožene stranke, prijavi v obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje, mu za čas od 29. 10. 2005 dalje prizna pravico do zavarovalne dobe s povečanjem od 12 na 15 mesecev in sklene s Kapitalsko družbo pokojninskega in invalidskega zavarovanja pogodbo o financiranju pokojninskega načrta za obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje za čas od 29. 10. 2005 dalje po prispevni stopnji 6,25 % od bruto plače tožnika. Toženi stranki je naložilo, da povrne tožniku stroške postopka, svoje stroške pa krije sama. Odločitev je oprlo na določbo devetega odstavka 14. a člena Zakona o gasilstvu (v nadaljevanju ZGas, Ur. l. RS, št. 113/2005-uradno prečiščeno besedilo), ki določa, da imajo poklicni gasilci pravico do priznanja zavarovalne dobe s povečanjem oziroma obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja v skladu s splošnimi predpisi. Presodilo je, da ima navedena določba ZGas naravo posebnega zakona po tretjem odstavku 282. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (v nadaljevanju ZPIZ-1, Ur. l. RS, št. 106/99 s spremembami), kar pomeni, da je ZGas posebej določil, da se delovno mesto poklicnega gasilca šteje kot delovno mesto, na katerem je obvezna vključitev v dodatno pokojninsko zavarovanje.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožene stranke ugodilo in zavrnilo tožbeni zahtevek. Izhajalo je iz stališča, da deveti odstavek 14. a člena ZGas ne določa na novo, da je poklicni gasilec v industrijski enoti delovno mesto, na katerem se zavarovanci vključijo v obvezno dodatno zavarovanje. Tako razumevanje navedene določbe po mnenju sodišča druge stopnje izhaja tudi iz 52. člena ZGas, ki določa, da se do uveljavitve zakona o enotnih kriterijih za priznavanje zavarovalne dobe, ki se šteje s povečanjem, za poklicne gasilce uporabljajo predpisi, ki so veljali na dan uveljavitve tega zakona. Na dan uveljavitve zakona, pa poklicni gasilec v industrijski enoti ni bilo delovno mesto, na katerem se šteje zavarovalna doba s povečanjem. Poleg tega za opravljanje dela na delovnem mestu poklicni gasilec ni starostnih omejitev, pač pa se zahteva le psihofizična in zdravstvena sposobnost.

3. Vrhovno sodišče je na predlog tožeče stranke s sklepom VIII DoR 96/2009-4 z dne 3. 2. 2010 dopustilo revizijo glede vprašanja, ali je delodajalec poklicnega gasilca v gospodarski družbi dolžan prijaviti v obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje.

4. Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je vložila revizijo tožeča stranka zaradi zmotne uporabe materialnega prava. Opozarja na določbe drugega in tretjega odstavka 14. člena ZGas, ki določata, da se poklicni gasilec zaradi neuspešno opravljenega preizkusa psihofizičnih sposobnosti in zdravniškega pregleda, lahko razporedi na drugo delovno mesto, ki ustreza njegovim preostalim psihofizičnim sposobnostim, oziroma mu delodajalec v primeru, če ga ni mogoče zaposliti pod spremenjenimi okoliščinami lahko odpove pogodbo o zaposlitvi iz razloga nesposobnosti. Meni, da gre za objektivno nesposobnost, ki je omejena z določeno starostjo. Navaja, da deveti odstavek 14. a člena ZGas res ne velja zgolj za poklicne gasilce v industrijskih enotah, pač pa za vse poklicne gasilce. ZGas ne dela razlike med poklicnimi gasilci, ki so zaposleni v teritorialnih enotah od tistih, ki so zaposleni v industrijskih enotah oz. v gospodarskih družbah. Zato tudi sodišče takšne razlike ne sme delati, saj se s tem ustvarja nedopustno razlikovanje med poklicnimi gasilci. Namen Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gasilstvu ZGas-B je izenačiti pravice in dolžnosti poklicnih gasilcev, ne glede na to kje so poklicni gasilci zaposleni. Zato poklicni gasilec v industrijski enoti ne more imeti manj pravic od poklicnega gasilca v teritorialni enoti oziroma od poklicnega gasilca, ki je zaposlen v zavodu ali v drugi organizaciji. Sklicuje se tudi na Uredbo o organiziranju, opremljanju in usposabljanju sil za zaščito, reševanje in pomoč (Ur. l. RS, št. 92/2007), ki določa, da najzahtevnejše naloge zaščite in reševanja ob prometnih, industrijskih in drugih nesrečah, pri katerih so prisotne nevarne snovi ter druge naloge zaščite in reševanja, ki so širšega pomena, opravlja tudi poklicna industrijska enota, ki je organizirana pri toženi stranki. V slučaju intervencije tožnik opravlja vse naloge operativnega delovanja, zaradi česar ga je tožena stranka dolžna prijaviti v obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje.

5. Na podlagi 375. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nadaljnji) je bila revizija vročena toženi stranki, ki je nanjo odgovorila in predlagala njeno zavrnitev, saj je mnenja, da tožniku ni mogoče priznati zavarovalne dobe s povečanjem.

7. Po določbi drugega odstavka 371. člena ZPP v primeru dopuščene revizije preizkusi revizijsko sodišče izpodbijano sodbo samo v tistem delu in glede tistih pravnih vprašanj, glede katerih je bila revizija dopuščena.

8. Obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje je zbiranje prispevkov delodajalcev zato, da bi se iz zbranih sredstev zagotavljale pravice do poklicne pokojnine oziroma druge pravice, ki bi jih poleg pravic iz obveznega zavarovanje uživali zavarovanci, ki opravljajo posebno težka in zdravju škodljiva dela, in zavarovanci, ki opravljajo dela, ki jih po določeni starosti ni moč uspešno poklicno opravljati (279. člen ZPIZ-1). Krog zavarovancev obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja je opredeljen v 280. členu ZPIZ-1. Postopek za vključitev v obvezno dodatno zavarovanje izhaja iz določbe 282. člena ZPIZ-1 iz katere je razvidno, da so možne različne podlage za določitev delovnih mest, za katere je obvezna vključitev v obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje. Iz prvega odstavka navedenega člena izhaja, da so to vsa tista delovna mesta, za katera se je ob uveljavitvi tega zakona štela zavarovalna doba s povečanjem. Ob uveljavitvi zakona je bil še vedno v veljavi Zakon o delovnih mestih, na katerih se šteje zavarovalna doba s povečanjem (Ur. l. SFRJ 17/68-20/71), ki je med delovna mesta, na katerih se zavarovalna doba šteje s povečanjem, uvrščal delovna mesta poklicnih gasilcev na operativnih funkcijah v gasilskih enotah, ki jih ustanavljajo družbeno-politične skupnosti v krajih, ki jih s svojim sklepom določi skupnost pokojninskega in invalidskega zavarovanja (XXIX. poglavje). Delovno mesto poklicnega gasilca v industrijski enoti ob uveljavitvi ZPIZ-1 tako ni bilo določeno kot delovno mesto, na katerem se zavarovalna doba šteje s povečanjem.

9. ZPIZ-1 je v drugem in tretjem odstavku 282. člena predvidel možnost spremembe kroga zavarovancev obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja. Tako tretji odstavek navedenega člena določa, da se lahko z zakonom poleg delovnih mest iz prejšnjega odstavka tega člena določijo nova delovna mesta, na katerih se zavarovanci vključijo v obvezno dodatno zavarovanje v primerih, ko je uspešno opravljanje dejavnosti omejeno z določeno starostjo, ker gre za dela v tistih poklicih, v katerih fiziološke funkcije organizma zaradi narave in teže dela v tolikšni meri pešajo, da delavcu onemogočajo nadaljnje uspešno opravljanje iste poklicne dejavnosti po dopolnitvi določene starosti.

10. Osnovno besedilo Zakona o gasilstvu (Ur. l. RS, št. 71/93) se je glede zavarovalne dobe s povečanjem sklicevalo na zatečeno stanje. V prehodnih in končnih določbah oziroma v 52. členu je bilo določeno, da se do uveljavitve zakona o enotnih kriterijih za priznavanje zavarovalne dobe, ki se šteje s povečanjem, za poklicne gasilce uporabljajo predpisi, ki so veljali na dan uveljavitve tega zakona. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o gasilstvu (ZGas-B, Ur. l. RS, št. 91/2005), ki je začel veljati 29. 10. 2005, pa je osnovno zakonsko besedilo spremenil in na novo dodal 14. a. člen, ki izrecno določa, da imajo poklicni gasilci pravico do priznavanja zavarovalne dobe s povečanjem oziroma obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja v skladu s splošnimi predpisi, torej v skladu s ZPIZ-1 (1). ZGas-B je torej zakon, na katerega odkazuje tretji odstavek 282. člena ZPIZ-1 s katerim so bila na novo določena delovna mesta, na katerih se delavci vključijo v obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje (2). Hkrati pa je ZGas-B v razmerju do prvotnega besedila 52. člena Zakona o gasilstvu poenotil podlago za obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje za vse poklicne gasilce na operativnih delih (3).

11. Glede na navedeno materialnopravno izhodišče revizijsko sodišče ugotavlja, da je zmotno stališče sodišča druge stopnje, da določba devetega odstavka 14. a člena ZGas ne predstavlja podlage za vključitev tožnika v obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje. ZGas-B je namreč novejši zakon v razmerju do 52. člena Zakona o gasilstvu, kar pomeni, da je od njegove uveljavitve dalje podana pravna podlaga za vključitev tožnika in ostalih zaposlenih poklicnih gasilcev v gasilski enoti tožene stranke v obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje. Bistvena značilnost obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja je, da za zaposlene na delovnih mestih, na katerih je obvezna vključitev v dodatno pokojninsko zavarovanje, tako zavarovanje zagotovi delodajalec. Iz tega izhaja, da mora tožena stranka vse zaposlene na takih delovnih mestih vključiti v sistem obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja oziroma plačevati ustrezno prispevno stopnjo od bruto plače.

12. Iz dejanskih ugotovitev sodišč druge in prve stopnje, na katere je revizijsko sodišče vezano, izhaja, da tožnik opravlja operativne naloge gasilstva. Po pogodbi o zaposlitvi z dne 24. 2. 2003 je zaposlen na delovnem mestu gasilec – voznik. Iz opisa delovnega mesta izhaja, da njegovo delo med drugim obsega tudi upravljanje z gasilskimi in reševalnimi napravami, gašenje in reševanje pri požarih, prometnih nesrečah itd. Gasilska enota tožene stranke zagotavlja požarno varnost pri toženi stranki in drugih družbah v sestavi sistema ... ter pogodbenih strankah. Poklicni gasilci zaposleni pri toženi stranki sodelujejo tudi pri preventivnih in operativnih dejavnostih, ko to enoto aktivira Center za zaščito in reševanje iz ..., ki deluje v okviru MORS. Glede na navedeno je še toliko bolj utemeljeno stališče revidenta, da ni podlage za razlikovanje med poklicnimi gasilci, zaposlenimi v teritorialnih enotah (javnih zavodih), in med poklicnimi gasilci zaposlenimi v gasilski enoti gospodarske družbe, kot je tožena stranka.

13. Poklicni gasilci v gasilski enoti tožene stranke morajo biti ustrezno usposobljeni in psihofizično sposobni, saj opravljajo težka in zdravju škodljiva dela. 14. člen ZGas določa, da mora poklicni gasilec periodično opraviti predpisani preizkus znanja, preizkus psihofizičnih sposobnosti in zdravniški pregled (prvi odstavek). Če je bilo pri preizkusu psihofizičnih sposobnosti in zdravniškem pregledu iz prejšnjega odstavka ugotovljeno, da poklicni gasilec ni sposoben za opravljanje svojega dela, se razporedi na delovno mesto, ki ustreza njegovim zdravstvenim in psihofizičnim sposobnostim (drugi odstavek). Če je bilo pri preizkusu psihofizičnih sposobnosti in zdravniškem pregledu iz prvega odstavka tega člena ugotovljeno, da poklicni gasilec ni sposoben za opravljanje svojega dela, je delodajalec dolžan preveriti, ali ga je mogoče zaposliti pod spremenjenimi okoliščinami, in mu ponuditi novo pogodbo o zaposlitvi, oziroma če to ni mogoče, se mu odpove pogodba o zaposlitvi iz razloga nesposobnosti (tretji odstavek).

14. Ob jasni določbi devetega odstavka 14. a člena ZGas-B in upoštevaje določbo 14. člena ZGas, dejstvo, da ZGas-B ne določa starostne omejitve za opravljanja dela na delovnem mestu poklicnega gasilca, ni ovira za presojo, da predstavlja ZGas-B podlago za vključitev v obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje. ZGas-B je vsekakor izenačil vse poklicne gasilce na operativnih delih glede pravice do vključitve v obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje. Dokler ne bodo zakonsko opredeljeni drugi pogoji za pridobitev pravic iz tega zavarovanja, veljajo pri tem tudi za poklicne gasilce pri toženi stranki enaki pogoji, kot veljajo za poklicne gasilce, ki so ohranili pravico do priznavanja zavarovalne dobe s povečanjem, oziroma do vključitve v obvezno dodatno zavarovanje na podlagi 52. člena ZGas in prvega odstavka 282. člena ZPIZ-1. Pri tem pa bo potrebno upoštevati tudi določbe 154. člena ZPIZ-1 o najnižjih pogojih za pridobitev pravice do starostne pokojnine tudi za zavarovance, ki sicer glede na ureditev v posebnih zakonih izjemoma pridobijo pravico do starostne pokojnine pod ugodnejšimi pogoji (tudi ob pogoju zavarovalne dobe s povečanjem oziroma obveznega dodatnega zavarovanja).

15. V skladu s prvim odstavkom 283. člena ZPIZ-1 na podlagi obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja pripada zavarovancem pravica do poklicne pokojnine. Zavarovancem se čas obveznega dodatnega zavarovanja upošteva tudi kot dodana doba za pridobitev pravic iz obveznega zavarovanja skladno s četrtim odstavkom 193. člena ZPIZ-1, ki določa stopnjo povečanja zavarovalne dobe za četrtino obdobja. Prispevna stopnja pa je konkretizirana s Pokojninskim načrtom za obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje.

16. Sodišče prve stopnje je odločalo o dolžnosti priznanja pravice do zavarovalne dobe s povečanjem v zvezi z višino prispevne stopnje, po kateri je prispevek za dodatno pokojninsko zavarovanje dolžna za tožnika plačevati tožena stranka (sicer je bilo priznavanje pravice do zavarovalne dobe s povečanjem po prejšnjih predpisih stvar nosilca pokojninskega in invalidskega zavarovanja). Pri tem je sodišče toženi stranki utemeljeno naložilo plačilo prispevkov po stopnji, ki je veljala v času izdaje sodbe sodišča prve stopnje. Kasneje je bila s 1. 6. 2010 uvedena enotna najnižja prispevna stopnja (10,55%), s tem da zvišanje prispevne stopnje od navedenega datuma dalje ni bilo predmet tega spora.

17. Ker je pritožbeno sodišče zmotno uporabilo materialno pravo, je Vrhovno sodišče reviziji ugodilo in v skladu s prvim odstavkom 380. člena ZPP sodbo sodišča druge stopnje spremenilo tako, da je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo ugodilno sodbo sodišča prve stopnje.

18. Ker je tožnik z revizijo uspel, mu mora tožena stranka povrniti utemeljene revizijske stroške, ki jih je revizijsko sodišče odmerilo v skladu z Odvetniško tarifo (v nadaljevanju, OT, Ur. l. RS, št. 67/2003 in nadalj.) in Zakonom o sodnih taksah. Iz tega naslova mu v skladu s 5. točko tarifne številke 15 ter prištetjem DDV in sodnih taks pripada skupaj 440,00 EUR. Od prisojenega zneska tečejo zakonske zamudne obresti, če ga tožena stranka ne bo plačala v izpolnitvenem roku 15. dni. Glede na to, da tožena stranka v sporu ni uspela, sama trpi svoje stroške revizijskega postopka.

Op. št. (1): Poročevalec Državnega zbora (št. 39/2005) h komentarju 14. a člena skopo določa, da se poklicnim gasilcem v skladu s splošnimi pogoji priznava zavarovalna doba s povečanjem oziroma obvezno dodatno pokojninsko zavarovanje. Med cilij zakona pa je navedeno zavzemanje, da so poklicni gasilci izenačeni glede pravic in dolžnosti, ne glede na to, kje so zaposleni. Glej str. 15 in naslednje.

Op. št. (2): Tako tudi P. Pogačar: Dodatno pokojninsko zavarovanje za gasilce, Pravna praksa, Ljubljana, št. 8/2007, str. 21.

Op. št. (3): Enako stališče je vsebovano tudi v dopisu Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve z dne 30. 10. 2008, ki ga citira sodišče prve stopnje in iz katerega izhaja, da imajo tudi delavci, ki opravljajo operativne naloge gasilstva v gospodarski družbi pravico do vključitve v obvezno pokojninsko zavarovanje z dnem uveljavitve novele ZGas-B.

ZPIZ-1 člen 154, 193, 193/4, 279, 280, 282, 282/1, 282/2, 282/3,

Opr. št: VIII Ips 101/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:VIII.IPS.101.2010

Opr. št: VIII Ips 114/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:VIII.IPS.114.2010

Opr. št: VIII Ips 99/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:VIII.IPS.99.2010

Opr. št: VIII Ips 130/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:VIII.IPS.130.2010

Opr. št: VIII Ips 133/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:VIII.IPS.133.2010

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.