Sklep II DoR 153/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-02-23

dopuščena revizija - pravdna sposobnost kot procesna predpostavka - veljavnost pravnega posla - poslovna sposobnost stranke - poslovna sposobnost pooblastitelja - odpravljivost procesne pomanjkljivosti

Revizija se dopusti v smeri preizkusa procesnopravne pravilnosti razrešitve problema pravdne sposobnosti tožeče stranke v tem postopku na prvi in drugi stopnji kot procesne predpostavke za vsebinsko odločanje o tožbenem zahtevku.

Revizija se dopusti v smeri preizkusa procesnopravne pravilnosti razrešitve problema pravdne sposobnosti tožeče stranke v tem postopku na prvi in drugi stopnji kot procesne predpostavke za vsebinsko odločanje o tožbenem zahtevku.

1. V tem pravnomočno končanem postopku je bilo ugotovljeno, da je pravni prednik sedanjega tožnika 30. 12. 2002 pooblastil drugo toženko za prodajo njegove (sedaj sporne) nepremičnine in da je na podlagi tega pooblastila druga toženka to nepremičnino s pogodbo z dne 13. 1. 2003 prodala prvi toženki, ki se je vknjižila kot lastnica te nepremičnine, nato pa je pravni prednik sedanjega tožnika po odvetniku vložil tožbo z zahtevki, najkrajše povzetimi že v uvodni opredelitvi vrste spora, vendar je med pravdo umrl, po njegovi smrti pa je na aktivni strani pravdo prevzel sedanji tožnik kot edini oporočni dedič (sklep o dedovanju po pokojnem prvotnem tožniku je pravnomočen).

2. Ker je bilo v postopku na prvi in drugi stopnji ugotovljeno, da prvotni tožnik M. D. ni bil več poslovno sposoben – ne v času podpisa pooblastila drugi toženki 30. 12. 2002 niti v času sklenitve prodajne pogodbe 13. 1. 2003 – je bilo s sodbo sodišča prve stopnje, potrjeno s sodbo sodišča druge stopnje, tožbenemu zahtevku v celoti ugodeno.

3. Glede na ugotovitev o poslovni nesposobnosti prvotnega tožnika se je v pravdi izpostavilo tudi (za sedanji stadij postopka edino pomembno) vprašanje njegove procesne sposobnosti ob podpisu pooblastila odvetniku ob vložitvi tožbe in do smrti med postopkom, ter vprašanje odpravljivosti te procesne pomanjkljivosti z vstopom procesno sposobnega dediča v pravdo na aktivni strani po smrti med pravdo umrlega prvotnega tožnika. To vprašanje sta sodišči prve in druge stopnje razrešili v prid sedanjemu tožniku z obrazložitvijo, da naj bi se na to procesno pomanjkljivost lahko sklicevala le pravdno nesposobna stranka (nastopajoča v pravdi samostojno, brez zastopnika), ki v pravdi ni bila uspešna in ji ni bilo zagotovljeno njeno pravilno zastopanje, sicer pa da je bila ta procesna pomanjkljivost odpravljena z vstopom pravdno sposobnega dediča v pravdo kot tožnika.

4. Prva toženka je vložila predlog za dopustitev revizije zoper pravnomočno sodbo, izdano na drugi stopnji, v katerem problematizira le vprašanje možnosti naknadne odprave procesne pomanjkljivosti pomanjkanja pravdne sposobnosti stranke (prvotnega tožnika) po smrti med pravdo, in zatrjuje neenotnost sodne prakse višjih sodišč glede tega pomembnega procesnopravnega vprašanja s sklicevanjem na priloženi sklep Višjega sodišča v Ljubljani II Cp 4602/2010, ki odstopa od odločitve v tem primeru in v katerem je bilo zavzeto diametralno nasprotno stališče: „Če pomanjkljivost glede procesne (ne)sposobnosti stranke, ki je bila podana že ob vložitvi tožbe, do njene smrti v postopku ni bila odpravljena, gre za neodpravljivo pomanjkljivost in se takšna tožba zavrže. Dediči lahko vložijo le novo tožbo.“ V predlogu prva toženka ponuja v presojo Vrhovnemu sodišču vprašanji: (i) ali lahko sodišče o zadevi meritorno odloči tudi, če že med postopkom ugotovi, da tožnik ob vložitvi tožbe ni bil pravdno sposoben in te pomanjkljivosti zaradi smrti stranke tekom postopka ni bilo mogoče odpraviti, in (ii) ali je pravdni stranki odvzeta pravica do izpodbijanja sodbe sodišča prve stopnje iz razloga po 11. točki drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v primeru, če v postopku uspe tista stranka, ki nima pravdne sposobnosti.

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede procesnopravnih vprašanj, predstavljenih (z izkazano neenotnostjo sodne prakse višjih sodišč) v predlogu prve toženke, in enotno zajetih strnjeno v obsegu, opredeljenem v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena v zvezi s četrtim odstavkom 367. b člena ZPP; zato je v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367. c člena istega zakona).

ZPP člen 339, 339/2-11, 367a, 367a/1, 367b, 367b/4, 367c,

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.