Sklep I R 76/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-07-14

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - razlogi smotrnosti - zapuščinski postopek - zdravstveno stanje dediča - nezadovoljstvo z delom sodišča

Ni razlogov za določitev drugega sodišča za obravnavanje zadeve, ker že dalj časa poteka zapuščinski postopek pri pristojnem sodišču, v predlogu navedeni razlogi pa so nerelevantni.

1. Pri Okrajnem sodišču na Jesenicah je v teku zapuščinski postopek D 253/2004 po pokojnem A. A. iz Mojstrane, ki je umrl ...

2. Dedič po pokojnem zapustniku B. B. je predlagal, da se namesto Okrajnega sodišča na Jesenicah za obravnavanje te zapuščinske zadeve določi Okrajno sodišče v Kranju. Navedel je, da sodnik, ki vodi zapuščinski postopek, posega v dedičevo osebno dostojanstvo, integriteto in krši njegove temeljne pravice, zato je za obravnavanje zadeve popolnoma neprimeren. Temu sodniku ni mogoče zaupati. Nadalje navaja, da bi bil prenos zadeve na kranjsko sodišče smotrn zaradi njegove zdravstvene kondicije in ker pri kranjskem sodišču že poteka postopek za odvzem njegove poslovne sposobnosti.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s 163. členom Zakona o dedovanju (ZD) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek ali če so za to podani drugi tehtni razlogi.

5. Vrhovno sodišče uvodoma poudarja, da je delegacija izjema od splošnih pravil o krajevni pristojnosti v sodnem postopku. Kot vse izjeme jo je treba obravnavati restriktivno oziroma ozko. Predlagatelj svoj predlog za določitev drugega sodišča utemeljuje predvsem s trditvami, ki se nanašajo na sodnika, ki vodi zapuščinski postopek. Vendar pa take trditve niso razlog za določitev drugega sodišča, ampak jih je mogoče obravnavati le v okviru predloga za izločitev sodnika(1).

6. Predlagatelj kot razlog za nadaljevanje zapuščinskega postopka pred Okrajnim sodiščem v Kranju trdi, da tam že poteka postopek za odvzem njegove poslovne sposobnosti in za določitev skrbnika. Vrhovno sodišče pa na podlagi podatkov spisa ugotavlja, da je navedeni postopek zaradi umika predloga ustavljen.

7. Predlagatelj končno utemeljuje svoj predlog za določitev kranjskega sodišča s svojim slabšim zdravstvenim stanjem. Vrhovno sodišče ne vidi tehtnosti tega razloga, saj gre za pavšalno zatrjevanje, in čeprav predlagatelj stanuje v Kranju (stalno prebivališče pa ima v Mojstrani), je razdalja do pristojnega Okrajnega sodišča na Jesenicah relativno majhna, tako da zaradi samo te okoliščine smotrnost prenosa postopka na drugo sodišče ni izkazana. Predvsem je namreč odločilno, da obravnavni zapuščinski postopek poteka pri pristojnem sodišču že od leta 1983 in je potrebno odločiti le še o premoženju, ki je bilo zapustniku vrnjeno v postopku denacionalizacije. To pa so nepremičnine na območju pristojnega Okrajnega sodišča na Jesenicah.

8. Vrhovno sodišče je tako ocenilo, da predlagateljev predlog ni utemeljen in ga je zato zavrnilo.

Op. št. (1):    Predlog za izločitev sodnika je bil dvakrat zavrnjen.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.