TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep II DoR 226/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-10-27

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - kršitev predkupne pravice - sprememba tožbe - poprava tožbe - prekluzija po členu 512 OZ - pomembno pravno vprašanje - neenotnost sodne prakse višjih sodišč - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Tožnik ni izkazal obstoja pogojev za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP.

1. Prvostopenjsko sodišče je tožbenemu zahtevku ugodilo.

2. Pritožbeno sodišče je pritožbi tožene stranke ugodilo in sodbo prvostopenjskega sodišča razveljavilo ter tožbo zavrglo. Presodilo je, da je tožnik s prilagoditvijo višine kupnine (zvišanjem) in pripisom „pod enakimi pogoji“ v tožbenem zahtevku za sklenitev prodajne pogodbe s tožnikom spremenil tožbo in zamudil prekluzivne roke iz 512. člena Obligacijskega zakonika, ki jih sodišče upošteva po uradni dolžnosti.

3. Zoper sodbo pritožbenega sodišča je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije. V njem s sklicevanjem na odločbo Vrhovnega sodišča Republike Slovenije               II Ips 822/2005 z dne 12. 4. 2007 in odločbi Višjega sodišča v Ljubljani                         II Cp 1321/2010 z dne 27. 5. 2010 in I Cp 3557/2010 z dne 19. 1. 2011 uveljavlja odstop od prakse Vrhovnega sodišča glede vprašanja nastopa prekluzije in neenotnost prakse višjih sodišč ter neobstoj prakse Vrhovnega sodišča glede vprašanja razmejitve med popravo in spremembo tožbe po 184. členu Zakona o pravdnem postopku – ZPP.

4. Vrhovno sodišče je v postopku z revizijo zoper sklep na podlagi četrtega odstavka 384. člena ZPP smiselno uporabilo določbe o reviziji zoper sodbo. Ker pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani, je na podlagi četrtega odstavka 384. člena ZPP v zvezi z drugim odstavkom 367.c člena ZPP zavrnilo neutemeljen predlog za dopustitev revizije.

ZPP člen 184, 367a, 367a/1, 367c, 367c/2, 384, 384/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009
Sklep II DoR 348/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-11-17

predlog za dopustitev revizije - obstoj pravdne stranke - sposobnost biti stranka - zavrženje tožbe - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Ker zakonski pogoji niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku tožnika R. s.p., D. 61 za plačilo 6.423,03 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od tolarske protivrednosti navedenega zneska od 30. 6. 1997 do 31. 12. 2001. V presežku in drugačen zahtevek je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je toženčevi pritožbi ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbo F. d.o.o., D. 69 z dne 30. 6. 1997 zavrglo. Na podlagi ugotovitev, (1) da je v tožbi in zahtevku bil kot tožnik naveden "f. d.o.o., D. 69", in (2) da je v dobro leto zatem vloženi pripravljalni vlogi tožnik navedel, da v zvezi z ugovorom aktivne legitimacije pojasnjuje, da je njegov pravi naziv "R. s.p.", naslov pa "D. 61", in da zato v tem smislu popravlja svoj naziv, je zaključilo, da je bil s pripravljalno vlogo kot tožnik označen nov subjekt. Ker tožnik ni oporekal toženčevim navedbam, da subjekt, kot je označen v tožbi, ni nikoli obstajal, in ker gre za neodpravljivo napako, vloga iz septembra 1998 z novo označbo tožnika ni povzročila nobenih procesnih učinkov. Pojasnilo je še, da je vprašanje sposobnosti biti stranka treba ločiti od vprašanja obstoja aktivne legitimacije in da je aktivna legitimacija materialnopravna predpostavka, od katere je odvisna utemeljenost zahtevka, za vsebinsko odločanje pa morajo biti najprej podane vse procesne predpostavke

3. Tožnik v predlogu za dopustitev revizije trdi, da gre za dvoje pomembnih pravnih vprašanj, in sicer (1) ali je popravljanje naziva zahtevajoče stranke dopustno ali ne in (2) ali je pravilno stališče, da aktivna legitimacija ni odvisna predvsem od materialnega prava, marveč od tega, kako kdo zahtevajočo stranko poimenuje. Trdi, da o prvem vprašanju ni sodne prakse in da stališče izpodbijanega sklepa o drugem vprašanju odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča (II Ips 755/2006, II Ips 156/99, II Ips 227/2000).

4. Ker predpostavke za dopustitev revizije niso podane, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 398/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-11-24

dopuščena revizija - pridobitev lastninske pravice na nepremičnini - priposestvovanje - dobrovernost - stanje nepremičnin v naravi in zemljiški knjigi - pomembno pravno vprašanje

„Ali nepreverjanje skladnosti izročenih nepremičnin s podatki v zemljiškem katastru, izniči kupčevo dobro vero?“

„Ali nepreverjanje skladnosti izročenih nepremičnin s podatki v zemljiškem katastru, izniči kupčevo dobro vero?“

1. Tožeča stranka je s tožbo zahtevala od sodišča, naj ugotovi, da je na podlagi priposestvovanja pridobila lastninsko pravico na parc. št. 2498/9 k.o. ... Tožnica je navedla, da ji je bila leta 1998, ko je od B. in R. V. kupila parc. št. 62/3 in 2497/3, kot kupljena izročena v posest tudi parc. št. 2498/9 k.o. ... Meni, da je bila zato v opravičljivi zmoti, da je tudi sporna nepremičnina njena, da je zato imela nepremično v zakoniti dobroverni posesti in so izpolnjeni pogoji za priposestvovanje. Sodišče prve stopnje je njen tožbeni zahtevek zavrnilo. Odločilo je, da tožnica ni mogla biti dobroverna, ker je iz katastrskega načrta iz leta 1998 razvidna lega zemljišč in to, da se v sklopu zemljišča, ki je bil izročen tožnici v posest, nahaja še tretja parcela 2497/3. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in je sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

2. Zoper takšno odločitev tožnica vlaga predlog za dopustitev revizije. V predlogu izpostavlja več vprašanj: ali je možno protiknjižno priposestvovanje, ali sklicevanje toženca na zemljiškoknjižno stanje in katastrske podatke zadošča, da mora tožnik, ki se sklicuje na priposestvovanje, kljub temu, da se dobra vera domneva, dokazovati dobrovernost, ali poznavanje katastrskih podatkov lahko predstavlja odločilno okoliščino pri presoji dobrovernosti in ali je sodišče pravilno odločilo, da priposestvovalna doba še ni pretekla. Pri tem se sklicuje na vrsto odločb Vrhovnega sodišča, za katere meni, da izkazujejo drugačno sodno prakso glede navedenih vprašanj.

4. Vrhovno sodišče je ocenilo, da je od odločitve v tem primeru mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava in za razvoj prava preko sodne prakse, zato je predlogu ugodilo tako, da je revizijo dopustilo glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa (tretji odstavek 367. c člena Zakona o pravdnem postopku).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 16/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-10-20

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - podjemna pogodba - zastavna pravica podjemnika - prenehanje zastavne pravice

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja, v katerih primerih preneha podjemnikova zastavna pravica na naročnikovih stvareh.

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja, v katerih primerih preneha podjemnikova zastavna pravica na naročnikovih stvareh.

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo zavrnilo vse tožbene zahtevke tožeče stranke in ugodilo tožbenemu zahtevku po nasprotni tožbi.

2. Pritožbeno sodišče je delno ugodilo tožničini pritožbi in spremenilo prvostopenjsko sodbo tako, da je toženka dolžna vrniti tožnici njen osebni avtomobil. Nosilni  razlog za takšno odločitev je, da lahko podjemnik v primeru naročnikovega neplačila izbira med tožbo zaradi prodaje zastavljene stvari in tožbo za plačilo svoje storitve. Toženka naj bi se zato z vložitvijo nasprotne tožbe zaradi plačila odpovedala zastavni pravici na tožničinem avtomobilu, ki ga je popravila.

3. Toženka je vložila predlog za dopustitev revizije proti sodbi pritožbenega sodišča, kolikor se nanaša na spremembo prvostopenjske sodbe. Stališče predlagateljice je, da je odločitev pritožbenega sodišča v nasprotju z določbami 647. člena Obligacijskega zakonika in vnaša neenotnost v sodno prakso višjih sodišč, sodne prakse Vrhovnega sodišča o primerih zakonite zastavne pravice na premičninah, pa ni.

4. Predlog je utemeljen glede pravnega vprašanja, ki je razvidno iz izreka tega sklepa.(1)

Op. št. (1):    Primerjaj tretji odstavek 367.c člena Zakona o pravdnem postopku.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 412/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-12-08

predlog za dopustitev revizije - delna sodba - prekinitev postopka - odločanje o predhodnem vprašanju - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Ker predpostavke za dopustitev revizije niso izpolnjene, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

1. Sodišče prve stopnje je z delno sodbo ugodilo zahtevku za plačilo 6.925,71 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 19. 2. 2008 dalje, za plačilo mesečnega zneska 202,63 EUR za obdobje od 1. 2. 2008 do 30. 11. 2010 iz naslova izgubljenega zaslužka in zneska 183,02 EUR iz istega naslova za obdobje od        1. 12. 2010 do 28. 12. 2010. Sklenilo je, da se nasprotna tožba ne dopusti in se odstopi Okrajnemu sodišču v Ljubljani. Zavzelo je stališče, da je toženka do vložitve tožbe, s katero je zahtevala razvezo pogodbe, dolžna mesečno plačevati dogovorjeni znesek rente. Ker je bil v tem delu zahtevek zrel za odločitev, v ostalem pa je treba počakati na odločitev o nasprotni tožbi, je izdalo delno sodbo.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in izpodbijano sodbo potrdilo. Strinjalo se je s stališčem sodišča prve stopnje, da je bila podana situacija za izdajo delne sodbe: del zahtevka je bil zrel za razsojo, odločitev o drugem delu pa je odvisna od odločitve o predhodnem vprašanju, glede katerega je že vložena tožba, in bo zato počakalo na to odločitev.

3. Tožnica v predlogu za dopustitev revizije trdi, da stališče izpodbijane sodbe, da sodišče po odločitvi, da ne bo samo reševalo predhodnega vprašanja, ni dolžno prekiniti postopka, odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča v zadevi               II Ips 398/2000. Sklep o prekinitvi postopka ni le tehnične narave, ampak služi pravici stranke do pritožbe in pravni varnosti. S tako odločitvijo, kot je bila sprejeta v obravnavanem primeru, se odločitev o zahtevku odmika za nedoločen čas, stranka pa ne more zahtevati preizkusa te odločitve v pritožbenem postopku. Poleg tega se pritožbeno sodišče ni opredelilo do trditev, da niso obstajali zakonski razlogi za izdajo delne sodbe in da vložitev tožbe za razvezo poravnave zaradi spremenjenih okoliščin ni utemeljena podlaga za zavrnitev odločanja o tožbenem zahtevku.

4. Ker predpostavke za dopustitev revizije niso podane, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena Zakona o pravdnem postopku).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 144/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-10-20

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost revizije

Revizija je vselej dovoljena zoper sklep, s katerim je sodišče druge stopnje zavrglo vloženo pritožbo. Intervenient bi zato lahko v zvezi z zavrženjem njegove pritožbe proti prvostopenjski sodbi neposredno vložil (dovoljeno) revizijo. V primerih dovoljene revizije niso podane predpostavke za dopustitev revizije.

1. Glavni intervenient je predlagal dopustitev revizije proti odločbi pritožbenega sodišča, ki je zavrglo intervenientovo pritožbo proti prvostopenjski odločbi o ugoditvi tožbenemu zahtevku iz glavne pravde (vrednost spornega predmeta 5.051,00 EUR) in glede zavrnitve revidentove pritožbe v intervencijski pravdi.

3. Revizija je vselej dovoljena zoper sklep, s katerim je sodišče druge stopnje zavrglo vloženo pritožbo(1). Intervenient bi zato lahko v zvezi z zavrženjem njegove pritožbe proti prvostopenjski sodbi neposredno vložil (dovoljeno) revizijo. V primerih dovoljene revizije niso podane predpostavke za dopustitev revizije.

4. Vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe, kolikor se nanaša na intervencijsko pravdo, ne presega 2.000,00 EUR in zato sodišče tudi v tem delu revizije ne more dopustiti(2).

Op. št. (1):    Tretji odstavek 384. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP.

Op. št. (2):    Primerjaj četrti odstavek 367. člena ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 43/2010, enako tudi II DoR 475/2011, II DoR 271/2011
Sklep II DoR 445/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-12-08

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - kršitev pravice do zdravega življenjskega okolja - hrup - odškodnina za nepremoženjsko škodo - višina odškodnine - odstop od sodne prakse - primerjava odškodnin

Presoja pogojev za dopustitev revizije glede višine odškodnine.

1. Sodišče prve stopnje je delno ugodilo tožbenemu zahtevku tožnikov za plačilo odškodnine zaradi kršitve pravice do zdravega življenjskega okolja (hrup zaradi tranzitnega prometa). Prvemu tožniku je prisodilo odškodnino v znesku            2.000,00 EUR, drugi tožnici pa v višini 2.300,00 EUR. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi tožene stranke samo glede pravdnih stroškov, glede višine odškodnine pa je pritožbo zavrnilo in v nespremenjenem delu potrdilo prvostopenjsko sodbo.

3. Tožena stranka je predlagala dopustitev revizije glede druge tožnice in sicer glede višine odškodnine. Izpodbija znesek 2.100,00 EUR. V predlogu navaja, da je odškodnina previsoka, ker je bila druga tožnica manj obremenjena s hrupom in ker gre le za obdobje enaintrideset mesecev, poleg tega pa je bila pred hišo izvedena protihrupna zaščita. Zatrjuje odstop od sodne prakse višjega sodišča in Vrhovnega sodišča ter navaja zadeve II Ips 409/2009, II Ips 301/2010 in II Ips 303/2010.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da je trditev o protihrupni zaščiti v nasprotju z ugotovitvami prvostopenjske sodbe, glede na vse ugotovljene relevantne okoliščine pa po primerjavi pravnomočno prisojene odškodnine drugi tožnici z odškodninami iz ustaljene sodne prakse Vrhovnega sodišča zaključuje, da trditve o odstopu od sodne prakse niso utemeljene. Pogoji iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) tako niso podani. Zato je bilo treba na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP predlog za dopustitev revizije zavrniti.

ZPP člen 367, 367/3, 367a, 367a/1, 367a/1-1, 367b, 367c,

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 337/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-11-03

CIVILNO PROCESNO PRAVO - STVARNO PRAVO - LASTNINJENJE

dopuščena revizija - lastninjenje - družbena lastnina - pridobitev lastninske pravice

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je mogoče pridobiti lastninsko pravico na podlagi 3. člena ZLNDL kljub izkazu večje verjetnosti lastninjenja že na podlagi prvega odstavka 6. člena ZZLPPO.

Revizija se dopusti glede vprašanja ali je mogoče pridobiti lastninsko pravico na podlagi 3. člena Zakona o lastninjenju nepremičnin v družbeni lasti kljub izkazu večje verjetnosti lastninjenja že na podlagi prvega odstavka 6. člena Zakona o zaključku lastninjenja in privatizaciji oseb v lasti Slovenske razvojne družbe.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožeče stranke, da se ugotovi, da je lastnica nepremičnine parc. št. 1615, železnica 645 m2, vl. št. ... k. o. ..., pri kateri je vpisana lastninska pravica na ime Slovenska razvojna družba d.d., Ljubljana, ki je pravna prednica tožene stranke. Zavrnilo je tudi zahtevek, da je tožena stranka dolžna tožeči stranki izročiti zemljiškoknjižno listino za vpis njene lastninske pravice na nepremičnini v zemljiško knjigo. Sodišče je odločilo še o povrnitvi pravdnih stroškov.

2. Višje sodišče je pritožbi tožeče stranke ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbenemu zahtevku tožeče stranke na ugotovitev lastninske pravice in izstavitev zemljiškoknjižne listine ugodilo, ter toženi stranki naložilo plačilo pravdnih stroškov tožeče stranke.

3. Predlog za dopustitev revizije je vložila tožena stranka zaradi zmotne uporabe materialnega prava. Navaja, da je na podlagi pravnomočnega sklepa Okrožnega sodišča v Ljubljani, opr. št. St 89/98-9-27/2 z dne 2. 4. 2001, pridobila lastninsko pravico (na originaren način) in se tudi vpisala v zemljiško knjigo. Meni, da v luči tega dejstva vprašanje predhodnega lastninskega režima na sporni nepremičnini ni več pravno relevanto.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede vprašanja, izpostavljenega v predlogu toženke in opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367. c člena istega zakona).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 372/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-12-08

ODŠKODNINSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

dopuščena revizija - kršitev osebnostnih pravic - odškodnina za nepremoženjsko škodo - duševne bolečine - pravica do zdravega življenjskega okolja - imisije - hrup - višina odškodnine

Dopuščenost revizije - presoja višine odškodnine.

Revizija se dopusti glede višine odškodnine, prisojene vsaki od tožnic.

1. Sodišče prve stopnje je za duševne bolečine zaradi kršitve pravice do zdravega življenjskega okolja vsaki od tožnic prisodilo odškodnino v višini 3.000 EUR, obema z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 29. 7. 2006 dalje, v presežku pa tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je toženkini pritožbi delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu spremenilo tako, da je znesek prisojene odškodnine vsaki od tožnic znižalo na 2.500 EUR.

3. Toženka predlaga dopustitev revizije glede vprašanja višine prisojenih odškodnin. Trdi, da je glede na to, da je stanovanjska hiša, v kateri prebivata tožnici, od regionalne ceste G1-3 oddaljena 40 m, in da so bile v relevantnem obdobju 32 mesecev le nekoliko prekoračene mejne vrednosti nočnega hrupa, prisojena odškodnina previsoka in odstopa od podobnih primerov. Primerna odškodnina vsaki od tožnic bi bila v višini 450 EUR.

4. Glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, so pogoji za dopustitev revizije izpolnjeni. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo (tretji odstavek 367.c člena Zakona o pravdnem postopku).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep VIII R 16/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-01-24

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sodišča - izločitev sodnika

Razumnega dvoma v nevtralnost prvostopenjskega sodišča tožnik ni vzbudil, zato je njegov predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za odločanje v zadevi neutemeljen.

1. Tožnik je 3. 10. 2008 vložil tožbo pri Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani, pred katerim se postopek vodi pod opr. št. I Pd 871/2011. V vlogi z dne 5. 12. 2011 je predlagal, da Vrhovno sodišče določi za odločanje drugo stvarno pristojno sodišče.

3. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št.  26/99 in naslednji) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi. Iz vsebine tožnikovih navedb v predlogu bi bilo mogoče sklepati na njegov dvom v tako imenovano objektivno nepristranskost Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani, ki je stvarno in krajevno pristojno za odločanje o njegovi tožbi. Tak dvom je sicer lahko tehten razlog za delegacijo pristojnosti v pomenu določbe 67. člena ZPP, vendar mora biti utemeljenost takega dvoma tudi objektivno izkazana (in zgolj subjektivno prepričanje stranke ne zadošča), saj se tako imenovana objektivna nepristranskost sodišča izraža zlasti v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije, ki se pri poštenem sojenju domneva. Razumnih razlogov za tak dvom, ali za utemeljeno vzbujanje dvoma o nevtralnosti in neodvisnosti pristojnega sodišča pri strankah tega postopka, pa tožnik ni ponudil. Med te namreč ne spadajo zgolj zatrjevane nepravilnosti pri vodenju postopka, zaradi katerih je predlagal izločitev razpravne sodnice, in nestrinjanje z zavrnitvijo predloga za izločitev sodnice. Prav tako mednje ne sodijo zatrjevane postopkovne nepravilnosti v sodnem postopku, ki je sicer potekel pred istim sodiščem, vendar je bil že pravnomočno končan (III Pd 1358/2001). Zato je Vrhovno sodišče tožnikov neutemeljen predlog zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep VIII Ips 42/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2012-04-02

dovoljenost revizije - rok za vložitev revizije - zavrženje revizije

Na podlagi prvega odstavka 367. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) lahko stranka zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje vloži dopuščeno revizijo v petnajstih dneh po vročitvi sklepa Vrhovnega sodišča o dopustitvi revizije.

1. Sodišče druge stopnje je soglašalo s presojo sodišča prve stopnje, da je tožena stranka na podlagi nezakonite določbe podjetniške kolektivne pogodbe, da imajo člani sindikata za en dan daljši letni dopust, tožnika diskriminirala pri odmeri letnega dopusta. Toženi stranki je bilo naloženo, da tožniku iz naslova socialnih razmer prizna enako število dni letnega dopusta, kot ga je priznavala članom sindikata, zahtevek za plačilo odškodnine iz tega naslova pa je bil zavrnjen.

2. Tožena stranka je predlagala, da se zoper ugodilni del pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje dopusti revizija. Vrhovno sodišče je s sklepom                              VIII DoR 139/2011-6 z dne 5. 12. 2011 predlogu ugodilo. Sklep o dopustitvi revizije je bil pisarni pooblaščencev tožene stranke vročen 14. 12. 2011.

3. Tožena stranka je na podlagi navedenega sklepa pri sodišču prve stopnje vložila revizijo s priporočeno pošiljko, ki je bila oddana na pošto 13. januarja 2012.

5. Na podlagi prvega odstavka 367. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) lahko stranka zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje vloži dopuščeno revizijo v petnajstih dneh po vročitvi sklepa Vrhovnega sodišča o dopustitvi revizije.

6. Ker je bil toženi stranki sklep o dopustitvi revizije vročen 14. 12. 2011, je tožena stranka dne 13. 1. 2012 vložila revizijo po izteku petnajstdnevnega zakonskega roka. Zato je revizijsko sodišče na podlagi 377. člena ZPP vloženo revizijo kot prepozno zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.