TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep III DoR 60/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-10-05

dopuščena revizija - delniška družba - izbris družbe iz sodnega registra brez likvidacije - univerzalno pravno nasledstvo izbrisne družbe - vračilo prepovedanih plačil

Ali terjatev na vračilo prepovedanih plačil po 230. členu ZGD preneha z izbrisom družbe iz sodnega registra?

Ali je predmet univerzalnega pravnega nasledstva družbenikov izbrisane družbe, ki je posledica izbrisa družbe iz sodnega registra brez likvidacije, tudi pravica zahtevati vrnitev prepovedanih plačil po 230. členu ZGD?

Predlogu se delno ugodi in se dopusti revizija v zvezi z zahtevkom na plačilo 11.753,48 EUR s pripadki glede vprašanj:

Ali terjatev na vračilo prepovedanih plačil po 230. členu ZGD preneha z izbrisom družbe iz sodnega registra?

Ali je predmet univerzalnega pravnega nasledstva družbenikov izbrisane družbe, ki je posledica izbrisa družbe iz sodnega registra brez likvidacije, tudi pravica zahtevati vrnitev prepovedanih plačil po 230. členu ZGD?

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožeče stranke na plačilo 11.753,48 EUR zoper ostale bivše delničarje in sicer iz naslova vrnitve prepovedanih plačil po prvem odstavku 230. člena Zakona o gospodarskih družbah (Ur. l. RS št. 30/1993 s spremembami, v nadaljevanju ZGD), ki ga je tožeča stranka uveljavljala kot univerzalna pravna naslednica že izbrisane družbe M. d.d. iz sodnega registra po 35. členu Zakona o finančnem poslovanju podjetij (v nadaljevanju ZFPPod). Prav tako je, na podlagi drugega odstavka 230. člena ZGD, prvostopenjsko sodišče zavrnilo zahtevek tožeče stranke kot upnice na plačilo terjatve do izbrisane družbe M. d.d. v višini 5.147,44 EUR ter skupaj s stroški v višini 235,72 EUR. Takšno presojo je sodišče oprlo na razlago, da je utemeljenost zahtevka iz 230. člena ZGD v predmetnem sporu vezana na obstoj delniške družbe.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožeča stranka v predlogu za dopustitev revizije kot pomembno izpostavlja dilemo, ali ima tudi univerzalni pravni naslednik izbrisane delniške družbe po 35. členu ZFPPod pravico zahtevati vrnitev prepovedanih plačil po 230. členu ZGD. Pomembnost spornih vprašanj tožeča stranka utemeljuje z neobstojem sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da glede vprašanj, povzetih v izreku tega sklepa ter v obsegu zahtevka za plačilo 11.753,48 EUR, obstajajo pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Ti dve vprašanji vsebinsko izhajata iz vseh petih v predlogu za dopustitev revizije navedenih vprašanj. Predlagatelj utemeljeno opozarja, da Vrhovno sodišče o teh vprašanjih še ni odločalo, zato je ugodilo predlogu in revizijo v tem obsegu dopustilo (drugi odstavek 367.a člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 7/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-06-01

dopuščena revizija - obrazložitev odločbe sodišča druge stopnje - zavrnitev dokaznega predloga - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - pravica do obravnavanja pred sodiščem

Revizija je dopuščena v obsegu, ki izhaja iz izreka odločbe.

Revizija se dopusti glede vprašanja: „Ali je bila glede na obrazložitev drugostopenjskega sodišča o zavrnitvi dokaznega predloga za zaslišanje priče, o kateri prvostopenjska odločba nima razlogov, kršena pravica tožene stranke do obravnavanja pred sodiščem?“

1. Tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bila zavrnjena njegova pritožba in potrjena sodba s katero je sodišče prve stopnje vzdržalo v veljavi sklep o izvršbi. Odločilo je tudi o pobotnem ugovoru tožene stranke, ki ga je zavrnilo kot neutemeljenega. Predlog vlaga iz razloga po prvem odstavku 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), po katerem je revizijo mogoče dopustiti, če je od odločitve Vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava prek sodne prakse. Tožena stranka se pri tem sklicuje na prvo alinejo prvega odstavka citiranega člena (rešitev pravnega vprašanja v konkretnem primeru odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča) in drugo alinejo istega odstavka (o pravnem vprašanju ni sodne prakse Vrhovnega sodišča). Pravno vprašanje, ki ga izpostavlja je „kateri ustni dogovori so veljavni v primeru iz II. odst. 56. čl. OZ.“ Uveljavlja tudi bistvene kršitve določb pravdnega postopka pred sodiščem druge stopnje po 8. in 14. točki drugega odstavka 339. člena ZPP.

2. Vrhovno sodišče je revizijo dopustilo glede pravno pomembnega vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa (prvi odstavek 367. a  ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III Ips 83/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-10-11

dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - gospodarski spor - zavrženje revizije

Vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe (39. člen ZPP), ne presega mejne vrednosti iz 490. člena ZPP.

Vsaka stranka krije sama svoje stroške revizijskega postopka.

1. V obravnavni zadevi je sodišče prve stopnje sklep o izvršbi vzdržalo v veljavi v 1. in 3. točki izreka tako, da je tožena stranka dolžna tožeči stranki plačati glavnico 43.108,82 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi ter izvršilne stroške z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Tožena stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila revizijo.

4. V obravnavanem postopku se uporabljajo določbe Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku - ZPP-D (Uradni list RS, št. 45/2008), ker je bila sodba sodišča prve stopnje izdana 29. 6. 2010 (primerjaj prvi in drugi odstavek 130. člena ZPP-D ter 133. člen ZPP-D). Po noveli ZPP-D je revizija v gospodarskih sporih dovoljena le, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 200.000,00 EUR (490. člen ZPP) ali če jo na predlog stranke dopusti Vrhovno sodišče (tretji odstavek 367. člena ZPP in prvi odstavek 38. člena ZPP).

5. Ker vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe, ki znaša 43.108,82 EUR  (39. člen ZPP), ne presega mejne vrednosti iz 490. člena ZPP in ker tožena stranka ni izkazala, da bi bila revizija dopuščena, le-ta ni dovoljena.

6. Vrhovno sodišče je nedovoljeno revizijo tožene stranke zavrglo na podlagi 377. člena ZPP, ker tega v mejah svojih pravic ni storilo že sodišče prve stopnje.

7. Na podlagi prvega odstavka 165. člena ZPP je Vrhovno sodišče odločilo tudi o stroških revizijskega postopka. Tožena stranka v revizijskem postopku ni uspela, zaradi česar po prvem odstavku 154. člena ZPP sama krije stroške revizije. Tožeča stranka pa do povrnitve stroškov revizijskega postopka ni upravičena zato, ker stroškov odgovora na nedovoljeno revizijo ni mogoče šteti za potrebne pravdne stroške (prvi odstavek 155. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 42/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-06-07

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZAVAROVALNO PRAVO

dopuščena revizija - zavarovalna pogodba - prostovoljno zavarovanje pred odgovornostjo - direktna tožba zavarovanca - obveznost zavarovalnice

Revizija je dopuščena v obsegu, ki izhaja iz izreka odločbe.

Revizija se dopusti glede vprašanja izključitve obveznosti zavarovalnice povrniti škodo oškodovancu (njegovi zavarovalnici), ki je vložil direktno tožbo na podlagi pogodbe o prostovoljnem zavarovanju odgovornosti, kljub ugotovljeni zavarovančevi odgovornosti, v okoliščinah konkretnega primera.

1. Zavarovanec tožeče stranke je zavarovancu, ki je imel pri toženi stranki zavarovano prevozniško odgovornost za škodo na pošiljkah v cestnem prometu, zaupal prevoz svojega motornega čolna iz Hrvaške v Slovenijo. Motorni čoln je bil med prevozom ukraden, k čemur naj bi botrovala tudi groba malomarnost zavarovanca tožene stranke. Tožeča stranka je od tožene stranke z direktno tožbo (po 965. členu OZ) zahtevala povrnitev škode, ki jo je utrpel njen zavarovanec.

2. Sodišče prve stopnje je delno ugodilo tožbenemu zahtevku tožeče stranke in toženi stranki naložilo plačilo 7.914,87 EUR z zamudnimi obrestmi. V preostalem delu je zahtevek tožeče stranke zavrnilo. Sodišče druge stopnje je po zavrnitvi pritožbe tožene stranke potrdilo sodbo sodišča druge stopnje.

3. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča prve stopnje.

4. Predlog tožene stranke za dopustitev revizije je utemeljen.

5. Tožena stranka je predlog za dopustitev revizije vložila zaradi zavrnitve ugovora, da njena obveznost povrnitve škode ni podana, ker je do škodnega dogodka prišlo izključno zaradi grobe malomarnosti njenega zavarovanca. Sodišči nižjih stopenj sta ta ugovor zavrnili zato, ker sta presodili, da se določilo splošnih pogojev zavarovanja prevozniške odgovornosti, po katerem zavarovalnica ne povrne škode, četudi je zavarovanec po splošnih predpisih zanjo odgovoren, če je ta nastala kot posledica grobe malomarnosti, nanaša le na pogodbeno razmerje med toženo stranko in njenim zavarovancem, ne pa tudi na pravno razmerje med tožečo stranko (kot zavarovalnico oškodovanca) in toženo stranko. Po presoji sodišča druge stopnje so s tem, ko je zavarovanec tožeče stranke utrpel škodo zaradi dogodka, za katerega odgovarja zavarovanec tožene stranke, izpolnjeni pogoji iz prvega odstavka 965. člena OZ glede obveznosti tožene stranke do tožeče stranke.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so glede vprašanja izključitve obveznosti zavarovalnice povrniti škodo oškodovancu (njegovi zavarovalnici), ki je vložil direktno tožbo na podlagi pogodbe o prostovoljnem zavarovanju odgovornosti, kljub ugotovljeni zavarovančevi odgovornosti, izpolnjeni pogoji iz 367.a člena ZPP. Zato je revizijo glede njega dopustilo.

7. O stroških predloga za dopustitev revizije bo odločeno ob odločanju o stroških celotnega revizijskega postopka.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 53/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-07-05

dopuščena revizija - odločanje sodišča druge stopnje izven glavne obravnave - bistvena kršitev določb pravdnega postopka

Revizija je dopuščena v obsegu, ki izhaja iz izreka odločbe.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pritožbeno sodišče s tem, ker ni opravilo obravnave, ravnalo v nasprotju z določbami 347. člena ZPP.

1. Tožeča stranka je uspela na prvi stopnji, tožena stranka pa na drugi stopnji (njeni pritožbi je bilo v celoti ugodeno).

2. Predlagatelj (tožeča stranka) utemeljuje svoj predlog za dopustitev revizije z obširnim utemeljevanjem, zakaj bi moralo pritožbeno sodišče pred odločitvijo o pritožbi opraviti obravnavo. Sodbo pritožbenega sodišča graja tudi v vsebinskem pogledu.

3. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) so izpolnjeni glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa. Vrhovno sodišče je zato revizijo glede v izreku navedenega vprašanja dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 11/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-04-18

dopuščena revizija - izvršba na nepremičnine - javna dražba - prodaja nepremičnine na javni dražbi - obstoj plombe - ugovor tretjega

Revizija je dopuščena v obsegu, ki izhaja iz izreka odločbe.

Predlogu se delno ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja:

-  ali ravnanje sodnika, ki v okviru izvršilnega postopka na javni dražbi proda nepremičnino, pri kateri je pred zaznambo izvršbe vpisana plomba za pridobitev lastninske pravice v korist tretje osebe, zaradi katere se kupec ne more vpisati v zemljiško knjigo kot lastnik, in/ali

v opisani situaciji ne obravnava podanega ugovora tretjega v izvršbi, lahko pomeni protipravno ravnanje iz 26. člena Ustave Republike Slovenije.

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo toženi stranki naložilo plačilo zneska       25.246,20 EUR z zamudnimi obrestmi. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožene stranke in spremenilo sodbo sodišča prve stopnje tako, da je tožbeni zahtevek v celoti zavrnilo.

2. Tožeča stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije zaradi bistvenih kršitev zakona o pravdnem postopku (ZPP) ter zaradi zmotne uporabe materialnega prava.

4. Glede pravnega vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, so podani pogoji za dopustitev revizije po 367. a členu ZPP. Vrhovno sodišče je v tem delu predlogu ugodilo in revizijo dopustilo.

5. Glede pravnih vprašanj, ki izvirata iz očitka kršitve določb ZPP o materialnem procesnem vodstvu, ter glede presoje elementov odškodninske obveznosti po 26. členu Ustave Republike Slovenije, predlog ne izpolnjuje kriterijev iz 367. a člena ZPP. Vrhovno sodišče je predlog v tem delu zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep VIII DoR 83/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-07-12

dopuščena revizija - odpravnina - ponudba nove pogodbe o zaposlitvi - ponudba nove pogodbe o zaposlitvi v času odpovednega roka

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja, ali lahko delodajalec v smislu določb tretjega odstavka 88. člena ZDR delavcu ponudi sklenitev nove pogodbe o zaposlitvi tudi v času odpovednega roka.

Revizija se dopusti glede pravnega vprašanja, ali lahko delodajalec v smislu določb tretjega odstavka 88. člena Zakona o delovnih razmerjih delavcu ponudi sklenitev nove pogodbe o zaposlitvi tudi v času odpovednega roka.

1. Sodišče druge stopnje je soglašalo s presojo sodišča prve stopnje, da je v posledici redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga tožena stranka dolžna tožniku plačati odpravnino v znesku 10.251,81 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi in stroški postopka, ne glede na to, da je po podani odpovedi in še pred potekom odpovednega roka tožniku ponudila v podpis novo pogodbo o zaposlitvi za drugo ustrezno delovno mesto, ki je tožnik ni sprejel. Presodilo je, da je potrebno določbe tretjega odstavka 88. člena Zakona o delovnih razmerjih (v nadaljevanju ZDR) razlagati skupaj z določbami 90. člena ZDR tako, da mora delodajalec novo pogodbo o zaposlitvi za drugo ustrezno delovno mesto ponuditi hkrati z odpovedjo pogodbe.

2. Tožena stranka predlaga, da Vrhovno sodišče zoper navedeno pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje dopusti revizijo glede pravnega vprašanja, ali lahko delodajalec delavcu, kateremu je že vročil odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga, po vročitvi odpovedi, pa še pred iztekom odpovednega roka, ponudi sklenitev nove pogodbe o zaposlitvi za ustrezno delo za nedoločen čas z učinki, ki jih določa tretji odstavek 88. člena ZDR, oziroma ali je delavec ob zavrnitvi sprejema take pogodbe o zaposlitvi upravičen do odpravnine po 109. členu ZDR. Navaja, da je potrebno določbe tretjega odstavka 88. člena ZDR uporabiti samostojno, neodvisno od določb 90. člena ZDR, ki posebej obravnava le primer, ko delavec sprejme ponudbo nove pogodbe o zaposlitvi, podano sočasno z odpovedjo dotedanje pogodbe. Navaja, da je v zvezi z odločanjem o predlagani reviziji pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava in razvoj prava preko sodne prakse s tem, da doslej Vrhovno sodišče o tem vprašanju še ni odločalo.

4. Glede na razloge sodbe sodišča druge stopnje in navedbe v predlogu so podani razlogi za dopustitev revizije v smislu določb prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Zato je sodišče glede pravnega vprašanja, kot je opredeljeno v izreku tega sklepa, na podlagi tretjega odstavka 367.c  člena ZPP revizijo dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 361/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-09-22

predlog za dopustitev revizije - povrnitev nepremoženjske škode višina odškodnine - formalne predpostavke - obvezne sestavine predloga - nepopoln predlog - opredelitev pomembnega pravnega vprašanja - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Tožniki z neobrazloženim mnenjem o njihovi upravičenosti do odškodnin za pretrpljeno nepremoženjsko škodo v obsegu zahtevanih zneskov niso opredelili spornega pravnega vprašanja in kršitve pravnega pravila – vključno z okoliščinami, ki bi kazale na njegovo pomembnost.

1. S sodbo sodišča prve stopnje, potrjeno s sodbo sodišča druge stopnje, je bila tožnikom (med drugim) priznana odškodnina za duševne bolečine zaradi smrti moža prve tožnice oziroma očeta mladoletnih tožnikov – in sicer prvi tožnici v višini 27.000,00 EUR (od zahtevanih 30.000,00 EUR), preostalim mladoletnim tožnikom pa vsakemu po 19.000,00 EUR (od zahtevanih 25.000,00 EUR).

2. Zoper zavrnilni del pravnomočne sodbe, izdane na drugi stopnji, so mladoletni tožniki – otroci pokojnega J. S. – vložili predlog za dopustitev revizije (medtem ko prva tožnica izrecno soglaša s prisojeno ji odškodnino). V predlogu navajajo, da v „predmetni zadevi“ ni neke novejše sodne prakse Vrhovnega sodišča in je od odločitve v tej zadevi pričakovati sodno prakso, ki bo pozneje služila kot primer v podobnih zadevah. Menijo, da so upravičeni do celotnih zahtevanih zneskov odškodnin, sicer pa še navajajo: „Po pregledu sodne prakse je razvidno, da je nekako zadnja odločba Vrhovnega sodišča bila izdana leta 2007. Novejših odločitev v tej zvezi ni zaslediti, kljub vsemu pa je upoštevati tudi v sodni praksi nek razvoj dogodkov, tudi sodna praksa se razvija, odškodnine se spreminjajo in tako tožniki menijo, da tudi najhujši primeri, ko sodišče obravnava smrt enega od staršev, morajo dobiti neko novejšo sodno prakso“.

4. Glede na vsebino obrazložitve predloga je treba ugotoviti, da tožniki niso zadostili formalnim zahtevam o obveznih sestavinah predloga iz določbe četrtega odstavka 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Tožniki z neobrazloženim mnenjem o njihovi upravičenosti do odškodnin za pretrpljeno nepremoženjsko škodo v obsegu zahtevanih zneskov niso opredelili spornega pravnega vprašanja in kršitve pravnega pravila – vključno z okoliščinami, ki bi kazale na njegovo pomembnost. Trditve o neobstoju novejše sodne prakse Vrhovnega sodišča (po letu 2007) tožniki sami opirajo na njihov (bolj ali manj skrben) „pregled“ sicer javnosti dostopne in primerljive sodne prakse neodvisno od časa oblikovanja, medtem ko morebitnega odstopa od sodne prakse tožniki sploh ne zatrjujejo (v predlogu tudi ni sklicevanja na konkretne judikate Vrhovnega sodišča, prav tako pa mu niso priloženi judikati, ki bi kazali na neenotnost sodne prakse višjih sodišč). Ker predlog torej ne vsebuje sestavin, zahtevanih z že navedeno določbo četrtega odstavka 367.b člena ZPP, ga je bilo treba na podlagi določbe šestega odstavka 367.b člena istega zakona zavreči.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 324/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-10-13

dopuščena revizija - dokazovanje - zavrnitev dokaznega predloga bistvena kršitev določb pravdnega postopka - pravočasnost grajanja procesnih kršitev

Ker so zakonski pogoji izpolnjeni, je Vrhovno sodišče revizijo dopustilo.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je pravilno stališče izpodbijane sodbe, da razlogi, s katerimi tožnik izpodbija odločitev o zavrnitvi dokaznega predloga za postavitev novega izvedenca, ki ga je sodišče zavrnilo na naroku za glavno obravnavo, obrazložilo pa v sodbi, niso upoštevni, ker kršitve določb postopka v zvezi s tem ni uveljavljal do konca glavne obravnave.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo zahtevku za plačilo odškodnine v višini          3.782 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 8. 12. 2008 dalje, v presežku (do zahtevanih 47.970 EUR) pa je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi pravdnih strank zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo. Pritožbene očitke v zvezi z zavrnitvijo dokaznega predloga za postavitev novega izvedenca je zavrnilo z obrazložitvijo, da "ta pritožbena graja ni upoštevna, dolžnik namreč do konca glavne obravnave ni uveljavljal le-te kot to konkretno določajo določila člena 286b ZPP."

3. Toženec v predlogu za dopustitev revizije postavlja vprašanje, ali je pravdna stranka tudi v primeru, ko sodišče pred koncem glavne obravnave ne poda razlogov za neizvedbo oz. zavrnitev dokaza (sodišče je navedlo, da bo razloge podalo v sodbi), dolžna že pred koncem glavne obravnave tako postopanje ali odločitev prvostopnega sodišča grajati in uveljavljati bistveno kršitev določb pravdnega postopka v skladu z določilom 286.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP).

4. Glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, so pogoji za dopustitev revizije izpolnjeni. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo (367.c člen ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 373/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-10-05

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev nepremoženjske škode - kršitev pravice do zdravega življenjskega okolja - prekomerne imisije - hrup - zastaranje odškodninske terjatve - odstop od sodne prakse

Revizija se dopusti glede vprašanja zastaranja terjatev.

Revizija se dopusti glede vprašanja zastaranja terjatev obeh tožnikov.

1. Sodišče prve stopnje je za duševne bolečine zaradi kršitve pravice do zdravega življenjskega okolja prisodilo vsakemu tožniku znesek 2.500 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 28. 8. 2009 dalje. Višji obrestni zahtevek je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženke ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem obsodilnem delu in stroškovnem delu spremenilo, tako da je v tem delu zahtevek zavrnilo (I. točka izreka), tožnikoma pa naložilo, da toženki nerazdelno povrneta 847,15 EUR pravdnih stroškov, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi (II. točka izreka). Odločitev je oprlo na zaključek o zastaranju terjatev. Ker sta tožnika že v letu 2005 trpela zaradi hrupa in jima je nastajala škoda, do vložitve tožbe 19. 2. 2010 pa je že potekel triletni zastaralni rok, sta po mnenju sodišča njuni terjatvi zastarali v celoti.

3. Tožnika sta zoper navedeno odločitev vložila predlog za dopustitev revizije glede vprašanja zastaranja terjatve. Po njunem mnenju ugotovitve, da ju je hrup motil od leta 2003 dalje, škoda pa je začela nastajati 2004, niso pravno pomembne, saj leto 2004 ni mogoče šteti kot trenutek nastanka celotne kontinuirano nastajajoče škode in tudi ne kot trenutek, od katerega bi za vso kontinuirano škodo tekel zastaralni rok. Izpodbijana odločitev odstopa od stališč, zavzetih v odločbi Vrhovnega sodišča II Ips 68/2011 z dne 30. 6. 2011. Nepremoženjska škoda se pojavlja zrcalno z njenim vsakokratnim vzrokom, zato je ni mogoče enačiti z bodočo sukcesivno nastajajočo škodo, kar pomeni, da v tej zadevi ni mogoče uporabiti pravil o zastaranju terjatev za sukcesivno nastajajočo škodo. Odškodninska terjatev ne more zastarati še preden je dospela oziroma bi jo oškodovanec lahko uveljavljal (II Ips 570/2002 z dne 18. 12. 2003). Zato je v zvezi s tem odločilnega pomena stabilizacija škode. Takšno stališče potrjuje v teoriji zastopano stališče, da v primeru ponavljajočih se škodnih dejanj začne teči zastaranje šele od nastanka zadnjih škodnih posledic.

5. V obravnavani zadevi so podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP, zato je Vrhovno sodišče  revizijo dopustilo glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa (tretji odstavek 367. c člena ZPP).

ZPP člen 367, 367/3, 367a, 367a/1, 367a/1-1, 367c, 367c/3.

OZ člen 179, 179/1, 335, 352, 352/1, 352/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.