TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep VIII DoR 135/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-11-17

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga - odmera odpravnine - invalidnost - skrajšan delovni čas - drugo ustrezno delo

Ponavljanje pravnih vprašanj, do katerih se je Vrhovno sodišče že opredelilo pri odločanju v predhodnih sporih, ni utemeljen razlog za dopustitev revizije.

1. Sodišče druge stopnje je soglašalo s presojo sodišča prve stopnje, da je tožnica, kot invalidka s pravico do dela na ustreznem delu s polovičnim delovnim časom in pravico do prejemanja delne invalidske pokojnine, zaradi prenehanja zaposlitve iz razloga nesposobnosti upravičena do odpravnine na podlagi povprečne plače, ki jo je prejemala v zadnjih treh mesecih za delo v polovičnem delovnem času. Zato je soglašalo z zavrnitvijo tožbenega zahtevka za izplačilo razlike odpravnine, upoštevaje pri izračunu njene višine tudi njeno delno invalidsko pokojnino oziroma dvakratnik njene povprečne plače za polovični delovni čas. Pri tem se je sklicevalo na stališča, zavzeta v sodbah Vrhovnega sodišča VIII Ips 227/2009 z dne 2. 11. 2009 in VIII Ips 301/2009 z dne 3. 11. 2009.

2. Tožnica predlaga, da se zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje dopusti revizija. Navaja, da bi moralo Vrhovno sodišče na podlagi dopuščene revizije ponovno preveriti stališča, zavzeta v navedenih sodbah, upoštevaje naravo delovnega prava in določbe prvega odstavka 109. člena ter drugega odstavka 66. člena Zakona o delovnih razmerjih (ZDR) ter vidik zagotavljanja enakosti pred zakonom in diskriminacije v smislu 22. in 23. člena Ustave RS.

4. Sodišče ugotavlja, da v predlogu za dopustitev revizije tožnica ne navaja nobenih novih vprašanj, ki ne bi bila upoštevana pri odločanju o istovrstnih zahtevkih glede odmere odpravnine invalidu III. ali II. kategorije v zadevah VIII Ips 227/2009 in VIII Ips 301/2009. Glede na to razlogi za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) niso podani. Zato je sodišče na podlagi drugega odstavka 367. c člena ZPP predlog kot neutemeljen zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep VIII Ips 129/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-11-22

POKOJNINSKO ZAVAROVANJE - CIVILNO PROCESNO PRAVO

zakonske zamudne obresti - dovoljenost revizije - zavrženje revizije - vrednost spornega predmeta - premoženjski socialni spor

Če v premoženjskem socialnem sporu vrednost predmeta spora ni določena in revizija ni bila dopuščena, revizija ni dovoljena.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožnikov tožbeni zahtevek za odpravo odločb tožene stranke št. 9875382 z dne 27. 7. 2007 in št. 14-9875382 z dne 8. 3. 2007 v delu, ki se nanaša na zakonske zamudne obresti, hkrati pa zavrnilo tudi zahtevek za plačilo zakonskih zamudnih obresti od zapadlosti mesečnih zneskov za nazaj priznane predčasne pokojnine od 1. 8. 1992 dalje do plačila.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zoper sodbo sodišča prve stopnje kot neutemeljeno zavrnilo.

3. Tožnik zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje vlaga revizijo, v kateri uveljavlja protiustavnost določb drugega odstavka 15. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju vojaških zavarovancev (ZPIZVZ).

5. Dovoljenost revizije zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje je odvisna od vsebine spora, kot je ta razvidna iz tožbenega zahtevka, o katerem je sodišče odločalo.

6. Iz sodbe sodišča prve in druge stopnje je razvidno, da je sodišče odločalo o tožnikovem zahtevku, ki se je nanašal na plačilo zakonskih zamudnih obresti od za nazaj priznanih zneskov predčasne pokojnine. Zahtevek za plačilo zakonskih zamudnih obresti v zvezi z za nazaj priznano predčasno pokojnino tožnik uveljavlja v premoženjskem socialnem sporu, v katerem je na podlagi 1. točke           31. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1) revizija dovoljena po določbah zakona, ki ureja pravdni postopek.

7. Na podlagi določb 367. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) je v premoženjskih sporih revizija dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje presega znesek 40.000 EUR, v drugih primerih pa le, če jo dopusti sodišče.

8. Predlog za dopustitev revizije ni bil podan. Ker v tej zadevi vrednost spornega predmeta v smislu določb 39. člena ZPP ni navedena (niti izrecno in niti v smislu ustrezne opredelitve tožbenega zahtevka) pogoji za revizijo niso podani.

9. Glede na navedeno je sodišče na podlagi 377. člena ZPP revizijo kot nedovoljeno zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 38/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-07-05

pooblastilo za vložitev predloga za dopustitev revizije - zakoniti zastopnik - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Zakoniti zastopnik tožene stranke ni izkazal in niti ne navajal, da ima opravljen pravniški državni izpit.

1. Zoper pravnomočno sodbo je tožena stranka vložila predlog za dopustitev revizije, kasneje, po preteku roka za vložitev predloga pa še njegovo dopolnitev. Obe vlogi je podpisal direktor tožene stranke F. S..

2. Predlog za dopustitev revizije ni dovoljen.

3. Po določbi tretjega odstavka 86. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP (Uradni list RS, št. 73/2007 - UPB3 in 45/2008) sme stranka v postopku z izrednimi pravdnimi sredstvi opravljati pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. Izjemo od tega pravila postavlja četrti odstavek istega člena, po katerem lahko pravdna dejanja opravljata (tudi) tista stranka ali njen zakoniti zastopnik, ki imata opravljen pravniški državni izpit.

4. Zakoniti zastopnik tožene stranke ni izkazal in niti ne navajal, da ima opravljen pravniški državni izpit. Upoštevaje določbo 383. člena v zvezi z 336. členom ZPP sodišče predlagatelja ni bilo dolžno pozivati, da predloži dokazilo o opravljenem pravniškem državnem izpitu. Sodišče je tako zavrglo predlog za dopustitev revizije, ki ga je vložila tožena stranka, ker njen zakoniti zastopnik ni že v njem izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit (377. člen ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep X DoR 13/2022-3, enako tudi VSRS Sklep X DoR 146/2022-5
Sklep III DoR 37/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-06-01

dopuščena revizija - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - nov dokaz v pritožbi

Revizija se dopusti glede vprašanja, navedenega v izreku odločbe.

Revizija se dopusti glede vprašanja kršitve določb pravdnega postopka zaradi neupoštevanja v pritožbenem postopku predloženega objektivno novega dokaza v okoliščinah konkretnega primera.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku tožeče stranke in toženi stranki naložilo plačilo 35.675,51 EUR z zamudnimi obrestmi.

2. Tožena stranka je zoper sodbo sodišča prve stopnje vložila pritožbo. V njej je kot nov dokaz  predložila zapisnik o glavni obravnavi, opravljeni v drugem pravdnem postopku, ki je tekel med istima pravdnima strankama ter je po navedbah tožene stranke temeljil na enaki dejanski in pravni podlagi. V tem drugem postopku pa naj bi priča B. S., na izpovedbo katere je sodišče prve stopnje sodbo oprlo tudi v predmetnem postopku, izpovedovala drugače kot v predmetnem postopku. Vendar sodišče druge stopnje pritožbenih trditev tožene stranke in priloženega zapisnika ni upoštevalo z naslednjim pojasnilom: „Sodišče odloči v zadevi po stanju stvari na dan zaključka glavne obravnave (1. odst. 311. čl. ZPP). V predmetni zadevi je bila glavna obravnava zaključena 31. 3. 2010. Glede na to ni mogoče upoštevati pritožbenih trditev v zvezi z zapisnikom z glavne obravnave dne 20. 4. 2010, ki je bila opravljena v drugi zadevi.“

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bila zavrnjena pritožba tožene stranke in potrjena sodba sodišča prve stopnje, je tožena stranka vložila predlog za dopustitev revizije.

Predlog tožene stranke za dopustitev revizije je delno utemeljen.

4. Tožena stranka v prvem delu svojega predloga zatrjuje kršitve določb pravdnega postopka, ki naj bi jih sodišče druge stopnje storilo z neupoštevanjem njenega novega dokaza (zapisnika o glavni obravnavi iz drugega pravdnega postopka), ki ga brez svoje krivde ni mogla predložiti do zaključka glavne obravnave. Navaja, da so bile s tem kršene določbe 286. člena, 286.a člena, 292. člena in 355. člena v zvezi s 337. členom - vse ZPP. Meni, da zato, ker ni pojasnjen pomen dokaza za samo dokazno oceno, sodb ni mogoče preizkusiti. Kršeno pa naj bi bilo tudi načelo kontradiktornosti.

5. Ker so izpolnjeni pogoji iz 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče revizijo dopustilo glede vprašanja kršitve določb pravdnega postopka zaradi neupoštevanja v pritožbenem postopku predloženega objektivno novega dokaza v okoliščinah konkretnega primera.

6. V preostalem delu predlog tožene stranke po vsebini predstavlja izpodbijanje ugotovljenega dejanskega stanja, ki v reviziji ni več mogoče (tretji odstavek 370. člena ZPP). Zato ne izpolnjuje pogojev iz 367.a člena ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 113/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-02-02

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

dopuščena revizija - povrnitev nepremoženjske škode - okrnitev ugleda in dobrega imena pravne osebe - podlage odškodninske odgovornosti - izpolnitev pogodbene obveznosti - stvarne napake stvari

Revizija se dopusti glede vprašanja, navedenega v izreku odločbe.

Predlogu se delno ugodi in se dopusti revizija o vprašanjih:

ali lahko pride do okrnitve ugleda in dobrega imena pravne osebe po 183. členu OZ zaradi dobave blaga z napako?

Odločitev o stroških postopka za dopustitev revizije se pridrži za končno odločbo.

1. Tožeča stranka je vložila predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bila zavrnjena njena pritožba in potrjena sodba sodišča prve stopnje.

2. Tožeča stranka je v predlogu za dopustitev revizije kot pomembna izpostavila različna pravna vprašanja.

3. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP glede vprašanja, navedenega v izreku tega sklepa, obstajajo, zato je v tem obsegu predlogu tožeče stranke za dopustitev revizije ugodilo. V preostalem delu pa je predlog zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I Ips 9347/2010-23
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-06-14

zahteva za varstvo zakonitosti - dovoljenost - pravovarstveni interes - beneficium cohaesionis

Če ni več zakonske podlage (pravovarstvenega interesa) za meritorno odločanje o zahtevi za varstvo zakonitosti, jo Vrhovno sodišče zavrže kot nedovoljeno.

I. Zahteva za varstvo zakonitosti se zavrže.

II. Vložnik je dolžan plačati sodno takso.

1. Okrožno sodišče v Celju je s sodbo Ko 254/47-13 z dne 24. 7. 1947 obdolžena M. V. in I. V. spoznalo za kriva kaznivega dejanja po 14. točki 3. člena Zakona o kaznivih dejanjih zoper ljudstvo in državo v zvezi z 2. členom istega zakona (v nadaljevanju ZKLD). M. V. je izreklo kazen 10 (desetih) let odvzema svobode s prisilnim delom in odvzemom političnih in državljanskih pravic za dobo 3 (treh) let, I. V. pa je izreklo 5 (pet) let odvzema svobode s prisilnim delom in odvzemom političnih in državljanskih pravic za dobo 2 (dveh) let. Vrhovno sodišče LRS je s sodbo Kž 641/47 z dne 27. 9. 1947 pritožbi obeh obsojencev kot neutemeljeni zavrnilo.

2. Pooblaščenec predlagatelja F. V., odvetnik F. P. je v zvezi z obsojeno I. V. vložil zahtevo za varstvo zakonitosti zaradi kršitve kazenskega zakona in kršitve določb kazenskega postopka ter predlagal, naj Vrhovno sodišče izpodbijano sodbo spremeni in I. V. oprosti obtožbe.

3. Iz spisa Vrhovnega sodišča I Ips 7110/2010 je razvidno, da je isti pooblaščenec dne 28. 12. 2010 vložil zahtevo za varstvo zakonitosti v kazenski zadevi zoper obsojenega M. V. zaradi enakega kaznivega dejanja po 14. točki 3. člena ZKLD. Vrhovno sodišče je s sodbo I Ips 7110/2010-35 z dne 17. 3. 2011 o tej zahtevi odločilo ter obsojenega M. V., ter ob upoštevanju določbe drugega odstavka 424. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) obsojeno I. V. iz razloga po 1. točki 358. člena ZKP oprostilo obtožbe, da sta storila kaznivo dejanje po 14. točki 3. člena ZKLD.

4. Po določbi drugega odstavka 424. člena ZKP mora sodišče, če spozna, da so razlogi, zaradi katerih je izdalo odločbo v obdolženčevo korist, podani tudi v korist kakšnega drugega soobdolženca, glede katerega ni bila vložena zahteva za varstvo zakonitosti, ravnati po uradni dolžnosti, kakor da bi bila taka zahteva vložena.

5. V takem položaju ni več zakonske podlage (pravovarstvenega interesa) za meritorno odločanje o zahtevi za varstvo zakonitosti, ki je bila vložena dne 15. 3. 2011. Zato jo je Vrhovno sodišče zavrglo kot nedovoljeno na podlagi 423. člena ZKP.

6. Odločitev o stroških, nastalih pri odločanju o tem izrednem pravnem sredstvu, temelji na določilih 98. a člena v zvezi s prvim odstavkom 95. člena ZKP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 361/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-11-03

nepopolna dopuščena revizija - priloge revizije - zavrženje revizije

Tožnica je reviziji z dne 2. 8. 2011 priložila le sklep Vrhovnega sodišča II DoR 158/2011 z dne 16. 6. 2011, ne pa tudi predloga za dopustitev revizije. Ker je revizija zato nepopolna, jo je revizijsko sodišče zavrglo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek na razvezo pogodbe o preužitku med pravdnima strankama z dne 30. 8. 2005 in izstavitev zemljiškoknjižne listine za vknjižbo lastninske pravice v korist tožnice na parcelah, navedenih v izreku sodbe.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper to sodbo v zvezi s prvostopenjsko sodbo je tožeča stranka vložila revizijo zaradi zmotne uporabe materialnega prava s predlogom, naj ji Vrhovno sodišče Republike Slovenije ugodi in sodbi sodišč prve in druge stopnje spremeni tako, da tožbenemu zahtevku ugodi, podrejeno pa, da sodbi razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje. Poudarja, da je vložila predlog za dopustitev revizije, ki mu je Vrhovno sodišče s sklepom II DoR 158/2011 z dne 16. 6. 2011 ugodilo in revizijo dopustilo glede vprašanja, ali je sodišče pravilno uporabilo določbo drugega odstavka 568. člena Obligacijskega zakonika (OZ). Meni, da stališče sodišč prve in druge stopnje, da bi morala tožnica prositi toženko za potrebno pomoč, ni pravilno. Tožnica je namreč invalid, ki ne zmore samostojnega gibanja ali telefoniranja, zato ne more vsakič, ko pomoč potrebuje, zanjo prositi toženke.

4. Revizija je bila vročena nasprotni stranki, ki nanjo ni odgovorila.

6. V navedeni zadevi je Vrhovno sodišče s sklepom II DoR 158/2011 z dne 16. 6. 2011 revizijo dopustilo glede vprašanja, ali je sodišče pravilno uporabilo določbo drugega odstavka 568. člena OZ, ko je zavrnilo zahtevek tožnice za razvezo pogodbe o preužitku.

7. V primeru dopuščene revizije iz tretjega odstavka 367. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) morata biti reviziji priložena predlog za dopustitev revizije in sklep o  dopustitvi revizije (drugi odstavek 373. člena ZPP). Tožnica je reviziji z dne 2. 8. 2011 priložila le sklep Vrhovnega sodišča II DoR 158/2011 z dne 16. 6. 2011, ne pa tudi predloga za dopustitev revizije. Ker je revizija zato nepopolna, jo je revizijsko sodišče zavrglo (prvi odstavek 374. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 26/2008, enako tudi II Ips 420/2009
Sklep III R 27/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-11-15

Iz Poslovnega registra Slovenije je razvidno, da sta pravdni stranki zveza društev in društvo. Pravdni stranki tako nista osebi iz prvega odstavka 481. člena ZPP, spor pa se tudi ne nanaša na primere iz 482. oziroma 483. člena ZPP. Ker gre v obravnavanem primeru za spor o premoženjskopravnem zahtevku, katerega vrednost ne presega 20.000,00 EUR, je za sojenje podana stvarna pristojnost okrajnega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Velenju.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani (Centralni oddelek za verodostojno listino) je s sklepom VL 34534/2011 z dne 3. 6. 2011 razveljavilo sklep o izvršbi v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba, in sklenilo, da bo o zahtevku in stroških v pravdnem postopku odločalo Okrožno sodišče v Celju.

2. Okrožno sodišče v Celju je sprožilo spor o pristojnosti. Meni, da je za odločanje v tem sporu podana stvarna in krajevna pristojnost Okrajnega sodišča v Velenju.

3. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Velenju.

4. Pravilno je stališče Okrožnega sodišča v Celju, da se v predmetni zadevi ne uporabljajo pravila Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v gospodarskih sporih. Iz Poslovnega registra Slovenije je namreč razvidno, da sta pravdni stranki zveza društev in društvo. Pravdni stranki torej nista osebi iz prvega odstavka 481. člena ZPP, spor pa se tudi ne nanaša na primere iz 482. oziroma 483. člena ZPP. Ker gre v obravnavanem primeru za spor o premoženjskopravnem zahtevku, katerega vrednost ne presega 20.000,00 EUR, je za sojenje podana stvarna pristojnost okrajnega sodišča. Upoštevaje 48. člen ZPP je za sojenje v predmetni pravdi pristojno Okrajno sodišče v Velenju, na območju katerega ima tožena stranka sedež.

5. Na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP je Vrhovno sodišče zato sklenilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

ZPP člen 25, 25/2, 48, 481, 481/1, 482, 483.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III R 30/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-11-15

postopek za uveljavitev pravic izbrisane pravne osebe - spor o pristojnosti

V skladu z drugim odstavkom 52. člena ZFPPIPP je za odločanje v postopku zaradi insolventnosti nad pravno osebo pristojno sodišče, na območju katerega ima insolventni dolžnik svoj sedež; v postopku zaradi uveljavljanja terjatve izbrisane pravne osebe pa sodišče, na območju katerega je imel insolventni dolžnik ob izbrisu svoj sedež.

Za odločanje v tej zadevi je krajevno pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

1. Okrajno sodišče v Domžalah (izvršilni oddelek) je obvestilo Okrožno sodišče v Ljubljani o sodnem postopku, v katerem je izbrisana pravna oseba F. d.o.o. uveljavljala svojo terjatev v višini 388,95 EUR. Okrožno sodišče v Ljubljani se je po uradni dolžnosti izreklo za krajevno nepristojno, ker je menilo, da je izključno krajevno pristojno za odločanje v zadevi Okrožno sodišče v Kopru, na območju katerega naj bi imel insolventni dolžnik svoj sedež.

2. Okrožno sodišče v Kopru je sprožilo spor o pristojnosti. Menilo je, da je imela družba F. d.o.o. ob izbrisu iz registra sedež na območju ljubljanskega sodišča, zato naj bi bilo slednje skladno z določbo prvega odstavka 52. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (v nadaljevanju ZFPPIPP) pristojno za odločanje.

3. Za odločanje v tej zadevi je krajevno pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

4. Iz zgodovinskega izpisa iz sodnega/poslovnega registra je razvidno, da je imela družba F. d.o.o. pred izbrisom sedež na naslovu … v Ljubljani. Pravilno je zato stališče odstopajočega sodišča, da je imela družba ob izbrisu iz registra sedež na območju Okrožnega sodišča v Ljubljani.

5. V izvršilnem postopku 1295 I 234/1998 je izbrisana pravna oseba F. d.o.o. uveljavljala svojo terjatev do F. Z. v višini 388,95 EUR s pripadki. Za tak primer prvi odstavek 444. člena ZFPPIPP določa, da mora sodišče, ki vodi postopek, v katerem je izbrisana pravna oseba uveljavljala svojo terjatev, o tem obvestiti sodišče, ki bi bilo pristojno za stečajni postopek nad izbrisano pravno osebo; slednje je namreč pristojno za vodenje postopka za uveljavitev terjatev izbrisane pravne osebe.

6. V skladu z drugim odstavkom 52. člena ZFPPIPP je za odločanje v postopku zaradi insolventnosti nad pravno osebo pristojno sodišče, na območju katerega ima insolventni dolžnik svoj sedež; v postopku zaradi uveljavljanja terjatve izbrisane pravne osebe pa sodišče, na območju katerega je imel insolventni dolžnik ob izbrisu svoj sedež. To pa je, upoštevajoč gornjo ugotovitev, Okrožno sodišče v Ljubljani. Vrhovno sodišče je zato odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa (drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP)).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III R 18/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-11-15

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - drugi tehtni razlogi

Delegacija iz razlogov smotrnosti je mogoča zaradi razloga lažje izvedbe postopka (hitreje in z manjšimi stroški) ali zaradi drugih tehtnih razlogov. Razloge, ki jih dolžnik navaja, skuša prikazati kot druge tehtne razloge za delegacijo pristojnosti. Podani razlogi so presplošni in z ničemer podprti ter kot takšni ne predstavljajo drugih tehtnejših razlogov, ki bi narekovali spremembo krajevne pristojnosti. To potrjuje tudi zavrnitev zahteve za izločitev sodeče okrajne sodnice, ki je bila vložena iz podobnih razlogov.

1. V izvršilni zadevi zoper prvotnega dolžnika

G. d. o. o., je Okrajno sodišče v Radovljici na predlog upnika s sklepom Ig 2005/122 z dne 17. 8. 2005 sklenilo, da se izvršilni postopek nadaljuje proti novemu dolžniku R. S. in sicer z izvršbo na dolžnikove nepremičnine, vpisane pri vl. št. 740 k. o. ...

2. Dolžnik je v vlogi z dne 26. 2. 2011 predlagal prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno in krajevno pristojno sodišče. Predlog utemeljuje s tem, da je namen  predmetnega izvršilnega postopka moralno, materialno, socialno in poslovno uničenje dolžnika in njegove družine. Poleg tega naj bi bili zaposleni na sodišču, med njimi tudi predsednica sodišča, prijateljsko, sorodstveno in politično povezani z upnikom, zaradi česar dolžniku ne bo zagotovljen pošten postopek. Upnik na predlog za delegacijo pristojnosti ni odgovoril.

4. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so zato drugi tehtni razlogi.

5. Delegacija iz razlogov smotrnosti je torej mogoča zaradi razloga lažje izvedbe postopka (hitreje in z manjšimi stroški) ali zaradi drugih tehtnih razlogov. Razloge, ki jih dolžnik navaja, skuša prikazati kot druge tehtne razloge za delegacijo pristojnosti. Podani razlogi so presplošni in z ničemer podprti ter kot takšni ne predstavljajo drugih tehtnejših razlogov, ki bi narekovali spremembo krajevne pristojnosti. To potrjuje tudi zavrnitev zahteve za izločitev sodeče okrajne sodnice, ki je bila vložena iz podobnih razlogov.

6. Ker predlog za delegacijo ne vsebuje konkretnejših razlogov, ki bi utemeljevali določitev drugega stvarno pristojnega sodišča po 67. členu ZPP, ga je Vrhovno sodišče kot neutemeljenega zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.