TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 34/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-03-31

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nekdanja sodnica pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Toženka je bila res pred daljšim časom sodnica na sodišču, ki je pristojno za sojenje v zadevi, vendar pa ta okoliščina sama po sebi ne vzbuja dvoma v nepristranskost sojenja pred tem sodiščem.

1. Tožeča stranka je v tožbi, vloženi na Okrožno sodišče v Mariboru kot stvarno in krajevno pristojno sodišče, predlagala, naj vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče za postopanje v zadevi. Meni, da tako odločitev utemeljuje dejstvo, da je toženka v preteklosti opravljala na tem sodišču funkcijo okrožne sodnice, sedaj pa je odvetnica s sedežem na območju Okrožnega sodišča v Mariboru. Delegacijo pristojnosti tako po mnenju tožeče stranke narekujejo razlogi zagotavljanja nepristranskosti sojenja. Pri tem se sklicuje na sklep vrhovnega sodišča I R 42/2008.

2. V odgovoru na tožbo je toženka pojasnila, da je odvetnica že od 2. 4. 2002 in tako ne opravlja sodniške funkcije že več kot osem let. Sodnik, kateremu je bila zadeva dodeljena, ni bil nikoli njen sodelavec, glede na dejstvo, da se je v tem obdobju na sodišču zamenjalo precej sodnikov, pa tudi ne vidi razloga za obravnavanje zadeve pred drugim sodiščem.

3. V pripravljalni vlogi je tožnik vztrajal pri svojem predlogu.

5. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Toženka je bila res pred daljšim časom sodnica na sodišču, ki je pristojno za sojenje v zadevi, vendar pa ta okoliščina sama po sebi ne vzbuja dvoma v nepristranskost sojenja pred tem sodiščem. Sodniki morajo vedno ravnati tako, da varujejo nepristranskost in neodvisnost sojenja ter ugled sodniške službe (2. člen Zakona o sodniški službi), sodniški ugled in samostojnost sodniške oblasti. Nepristranskost sodnika se torej domneva in zato dvom v korektnost sojenja, ker je bila toženka nekdaj (kar pred osmimi leti) sodnica, ne more biti utemeljen, sklicevanje na odločbo vrhovnega sodišča v zadevi I R 42/2008 pa prav tako ne, saj je bilo v njej odločeno o delegaciji pristojnosti, ko je kot stranka nastopal (aktivni) sodnik pristojnega sodišča.

6. Ker tako po presoji vrhovnega sodišča objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o neodvisnosti in nevtralnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije, v konkretnem primeru ne more biti prizadeta, če bo v zadevi sodilo krajevno in stvarno pristojno sodišče, je predlog tožeče stranke zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 52/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-05-26

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - zakonska zveza sodnika pristojnega sodišča in stranke v postopku

Zakonska zveza med sodnico sodišča, ki je pristojno za odločanje, in eno od strank tega postopka, lahko povzroči vtis pristranskosti sodišča, zato so podani tehtni razlogi za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

Za odločanje v zadevi se določi Okrajno sodišče v Ljubljani.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani je po dolžnikovem ugovoru zoper sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine sklep (delno) razveljavilo v delu, v katerem je dovoljena izvršba, in odločilo, da bo o delu zahtevka zahtevku in stroških odločeno v pravdnem postopku pred Okrajnim sodiščem ...

2. Okrajno sodišče, ki je stvarno in krajevno pristojno za odločitev v zadevi, predlaga, naj vrhovno sodišče za odločanje določi drugo stvarno pristojno sodišče. Navaja, da je toženec mož sodnice tega sodišča. Gre za majhno sodišče, ki ima le sedem sodnikov, zato se med seboj zelo dobro poznajo in imajo stike tudi izven službe.

4. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. V obravnavanem primeru so tehtni razlogi za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča podani. Zakonska zveza med sodnico sodišča, ki je pristojno za odločanje, in eno od strank tega postopka, lahko namreč povzroči vtis pristranskosti sodišča. Zato je vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Ljubljani, saj ima tožeča stranka sedež na območju tega sodišča, toženec pa je kot naslov za vročanje prav tako navedel naslov na območju tega okrajnega sodišča.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 57/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-05-26

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov

Kratkotrajnost in časovna oddaljenost zaposlitve toženčeve hčere pri Okrajnem sodišču ... ter očitno nizka stopnja njenih kontaktov s sodniki, ki na njem opravljajo sodniško funkcijo, po prepričanju Vrhovnega sodišča ne morejo predstavljati razloga, ki bi bil dovolj tehten, da bi utemeljeval delegacijo pristojnosti.

1. Ž. M. s tožbo, ki jo je vložil pri krajevno in stvarno pristojnem Okrajnem sodišču ..., od toženca D. D. zahteva plačilo 500,00 EUR odškodnine za nepremoženjsko škodo z zakonskimi zamudnimi obrestmi ter povrnitev pravdnih stroškov.

2. Okrajno sodišče ... je Vrhovnemu sodišču predlagalo, naj določi drugo stvarno pristojno sodišče, ki bo v navedeni zadevi postopalo in odločilo. Predlog je utemeljilo z okoliščino, da je bila pri sodišču toženčeva hči P. D. zaposlena od 1. marca do 31. maja 2009, pred tem pa je nekaj časa delo opravljala pri sodišču preko študentskega servisa; pri svojem delu v vložišču, sprejemanju in odpravljanju pošte in sprejemanju ter vezavi telefonskih klicev je dnevno prihajala v stik s sodniki. Ker je kolektiv Okrajnega sodišča ... majhen in se njegovi člani medsebojno dobro poznajo, bi lahko nastopil dvom v nepristranskost sodnikov tega sodišča v konkretni zadevi.

4. Delegacija pristojnosti je eden od procesnih institutov, s katerimi se zagotavlja ustavna pravica do nepristranskega sojenja. Urejena je v 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), po kateri Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ zajema različne okoliščine, ki niso v neposredni zvezi s sporom samim, pač pa nanj lahko vplivajo od zunaj in zadevajo celotno sodišče. Mednje po oceni Vrhovnega sodišča ne spada okoliščina, da je pred več kot dvemi leti krajši čas pri stvarno in krajevno pristojnem sodišču posamezna administrativna dela opravljala toženčeva hči in pri tem pri dostavi pošte prihajala v stik s sodniki tega sodišča. Kratkotrajnost in časovna oddaljenost zaposlitve toženčeve hčere pri Okrajnem sodišču ... ter očitno nizka stopnja njenih kontaktov s sodniki, ki na njem opravljajo sodniško funkcijo, po prepričanju Vrhovnega sodišča ne morejo predstavljati razloga, ki bi bil dovolj tehten, da bi utemeljeval delegacijo pristojnosti. Predlog je zato zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 73/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-06-23

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - postopke za ureditev razmerij med solastniki stavbe, v kateri posluje sodišče

Okoliščina, da krajevno pristojno sodišče posluje v prostorih zgradbe, na katero se nanaša predlog za ureditev razmerij med solastniki, lahko vzbudi dvom v objektivno nepristranskost tega sodišča pri odločanju v zadevi.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Radovljici.

1. Predlagateljica je pri Okrajnem sodišču na Jesenicah kot krajevno pristojnem sodišču vložila predlog za ureditev razmerij med solastniki in hkrati predlagala, naj se za odločanje v zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. Navedla je, da je to sodišče solastnik in najemnik stavbe, na kateri naj bi se vršila predlagana dela, da sodeluje v več let trajajočih dogovarjanjih o ureditvi lastninskih razmerij, etažne lastnine, o razdelitvi solastnega premoženja in o sanaciji stavbe. Če bi v obravnavani zadevi razsojalo navedeno sodišče, bi glede na opisane okoliščine lahko prišlo do polemike v medijih in v javnosti.

3. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku lahko Vrhovno sodišče Republike Slovenije na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Delegacija pristojnosti je torej v prvi vrsti namenjena zagotavljanju smotrnosti, vendar je izjemoma, kot "drug tehten razlog", možna tudi, če je podan dvom v tako imenovano objektivno nepristranskost sodišča.

4. Okoliščina, da krajevno pristojno sodišče posluje v prostorih zgradbe, na katero se nanaša predlog za ureditev razmerij med solastniki, lahko vzbudi dvom v objektivno nepristranskost tega sodišča pri odločanju v zadevi. Glede na to je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v zadevi določilo Okrajno sodišče v Radovljici kot krajevno najbližje stvarno pristojno sodišče.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 56/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-05-26

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sodišča

Posplošene zahteve, da v zadevi odločata nepristranski sodišči prve in druge stopnje, ki implicira dosedanjo pristranskost pri vodenju postopka in odločanju, ni mogoče subsumirati pod pojem „drugega tehtnega razloga“ iz 67. člena ZPP.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Domžalah je v teku nepravdni postopek zaradi odvzema poslovne sposobnosti nasprotni udeleženki. Okrajno sodišče v Domžalah je s sklepom N 33/2008 z dne 7. 2. 2011 zavrglo pritožbo predlagatelja z dne       27. 12. 2010 zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani II Cp 3412/2010 z dne        24. 11. 2010. Predlagatelj je zoper ta sklep vložil pritožbo, v kateri je med drugim predlagal, da „mu Vrhovno sodišče Republike Slovenije za nadaljevanje postopkov dodeli nepristransko prvostopenjsko in pritožbeno sodišče“.

3. Določilo 23. člena Ustave Republike Slovenije predvideva pravico do sodnega varstva, iz katere izhaja tudi zahteva, da sodišče pri postopanju v konkretni zadevi ustvari oziroma ohrani videz nepristranskosti. Po stališču Evropskega sodišča za človekove pravice sta za obstoj nepristranskosti sojenja odločilna tako subjektivni kriterij, pri katerem gre za ugotavljanje osebnega prepričanja sodnika, ki odloča v konkretni zadevi, kot tudi objektivni kriterij, kjer gre za presojo, ali je sodnik v postopku zagotavljal uresničevanje procesnih jamstev tako, da je izključen vsak upravičen dvom v njegovo nepristranskost. Pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja torej ni pomembno zgolj to, da je nepristransko sojenje dejansko zagotovljeno, temveč se mora odražati tudi navzven. Gre za tako imenovani videz nepristranskosti sojenja. V nasprotnem primeru sta lahko ogrožena tako zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

4. Pomemben procesni institut, s katerim se zagotavlja ustavna pravica do nepristranskega sojenja, je prenos krajevne pristojnosti (67. člen Zakona o pravdnem postopku, ZPP). Pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ zajema različne okoliščine, ki niso v neposredni zvezi s samim sporom, ampak nanj lahko vplivajo od zunaj in zadevajo celotno sodišče. Obstoj pogojev za uporabo navedene zakonske določbe je treba vselej presojati le v okviru okoliščin konkretnega postopka. Tožnik ni navedel nobenih okoliščin, na podlagi katerih bi bilo mogoče sklepati o obstoju pogojev iz 67. člena ZPP. Posplošene zahteve, da v zadevi odločata nepristranski sodišči prve in druge stopnje, ki implicira dosedanjo  pristranskost pri vodenju postopka in odločanju, ni mogoče subsumirati pod pojem „drugega tehtnega razloga“ iz 67. člena ZPP.

5. Vrhovno sodišče je neutemeljen predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za postopanje in odločanje na prvi in drugi stopnji zavrnilo (67. člen ZPP v zvezi s 37. členom Zakona o nepravdnem postopku).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 61/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-05-19

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča

Strankino nezadovoljstvo s potekom postopkov pri določenem sodišču, samo po sebi v nobenem primeru ne predstavlja utemeljenega razloga za delegacijo pristojnosti.

1. Tožnica je predlagala delegacijo pristojnosti, ker "ni dobro, da se vse zadeve med D. C. in ostalimi prizadetimi osebami iz družine O. L. obravnava pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani ali pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani, ker to ne prispeva k nepristranskosti postopka, zadeve pa se že preveč dolgo vlečejo in bi bilo bolj smiselno, da o zadevi sodi nevtralno sodišče v Kranju".

3. Vrhovno sodišče lahko tudi na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku). Strankino nezadovoljstvo s potekom postopkov pri določenem sodišču, samo po sebi v nobenem primeru ne predstavlja utemeljenega razloga za delegacijo pristojnosti. Zato je Vrhovno sodišče zavrnilo tožničin predlog.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 26/2011, enako tudi I R 70/2011, I R 136/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-03-31

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Dejstvo, da je ena od strank postopka sodnik na sodišču, ki odloča v zadevi na prvi stopnji, predstavlja tehten razlog iz 67. člena ZPP, saj bi to dejstvo utegnilo povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kamniku.

1. Tožeča stranka je vložila tožbo pri Okrajnem sodišču v Ljubljani kot stvarno in krajevno pristojnem sodišču. Ker toženec opravlja sodniško funkcijo na ... oddelku tega sodišča, je predsednica sodišča odločila o predlagani izločitvi več sodnikov, nato pa vložila predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Meni namreč, da bodo tudi vsi nadaljnji sodniki, katerim bi bila v nadaljevanju zadeva dodeljena v reševanje, predlagali svojo izločitev, kar se je v preteklosti v podobni zadevi, v kateri je isti sodnik sicer nastopal kot tožeča stranka, tudi že zgodilo.

3. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Dejstvo, da je ena od strank postopka – toženec – sodnik na sodišču, ki odloča v zadevi na prvi stopnji, predstavlja tehten razlog iz omenjene zakonske določbe, saj bi to dejstvo utegnilo povzročiti dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja. Vrhovno sodišče je zato za odločanje v tej pravdni zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrožno sodišče v Kamniku. Pri določitvi tega sodišča je v okviru načela ekonomičnosti postopka upoštevalo njegovo bližino in dostopnost.

Opr. št: I R 70/2011, ECLI:SI:VSRS:2011:I.R.70.2011

Opr. št: I R 136/2011, ECLI:SI:VSRS:2011:I.R.136.2011

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 34/2005, enako tudi I R 103/2010
Sklep I R 40/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-05-26

spor o pristojnosti - stvarna pristojnost - vrednost spornega predmeta

Tako po prejšnji kot po sedanji procesni ureditvi je v konkretnem primeru podana stvarna pristojnost okrajnega sodišča. Drugače bi lahko bilo le v primeru položaja iz 139. člena novele ZPP-D, ki določa, da če je bil postopek začet pred 1. januarjem 2010 pred okrožnim sodiščem v skladu s prvim odstavkom 32. člena ZPP, se dokonča pred okrožnim sodiščem.

Za postopanje in odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Mariboru.

1. Na predlog upnikov je Okrajno sodišče v Ljubljani zoper dolžnika zaradi izterjave 495,73 EUR s pripadki 28. 7. 2008 izdalo sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine VL 46642/2008. Okrajno sodišče v Mariboru je ta sklep v delu, s katerim je bila dovoljena izvršba, razveljavilo in sklenilo, da bo o zahtevku in o stroških postopka odločilo v pravdi Okrožno sodišče v Mariboru.

2. Okrožno sodišče v Mariboru je sprožilo negativni kompetenčni spor. Meni, da je za odločitev stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Mariboru.

3. Za postopanje in odločanje v  tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Mariboru.

4. Predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine, ki ima v pravdnem postopku procesno vlogo tožbe, je bil vložen 7. 7. 2008. Po takrat veljavnem besedilu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) je bilo okrajno sodišče stvarno pristojno za odločanje v sporih o premoženjskopravnih zahtevkih, če vrednost spornega predmeta ni presegala 8.345,83 EUR oziroma prej 2.000.000 SIT. V konkretnem primeru vrednost glavnega zahtevka (prvi odstavek 39. člena citiranega zakona) tega zneska ni presegala. Med postopkom je bila sprejeta novela ZPP (v nadaljevanju ZPP-D), s katero je bila določba prvega odstavka 32. člena ZPP spremenjena tako, da so okrajna sodišča pristojna za sojenje v sporih o premoženjskopravnih zahtevkih, če vrednost spornega predmeta ne presega 20.000 EUR. Tako po prejšnji kot po sedanji procesni ureditvi je torej v konkretnem primeru podana stvarna pristojnost okrajnega sodišča.

5. Drugače bi lahko bilo le v primeru položaja iz 139. člena novele ZPP-D, ki določa, da če je bil postopek začet pred 1. januarjem 2010 pred okrožnim sodiščem v skladu s prvim odstavkom 32. člena ZPP, se dokonča pred okrožnim sodiščem. Vendar taka situacija ni podana: postopek je bil sicer res začet pred 1. januarjem 2010, vendar pred okrajnim in ne pred okrožnim sodiščem in tudi sklep o nadaljevanju postopka v pravdi pred okrožnim sodiščem, ki za določitev stvarne pristojnosti ni odločilnega pomena, je bil izdan kasneje, 15. 11. 2010.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 68/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-06-09

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - uslužbenka sodišča kot stranka v postopku

Zaradi zaposlitve predlagateljice in njene sestre dvojčice kot strokovne sodelavke na Okrožnem in Okrajnem sodišču ..., je Vrhovno sodišče v izogib videza pristranskosti pristojnega sodišča določilo za obravnavanje zadeve drugo sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Ajdovščini.

1. Predlagatelja sta pri Okrajnem sodišču v ... vložila zoper nasprotnega udeleženca predlog za določitev nujne poti, ki se nanaša na nepremičnini parc. št. 658/5 in parc. št. 638 k.o. ...

2. Nasprotni udeleženec je v odgovoru na predlog predlagal prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče izven območja Okrajnega sodišča v ... s trditvijo, da to ne more zagotoviti nepristranskega sojenja. Navedel je, da je druga predlagateljica zaposlena kot strokovna sodelavka na Okrožnem sodišču v ..., njena sestra dvojčica pa dela kot strokovna sodelavka na Okrajnem sodišču v ...

3. Predlagatelja sta na predlog nasprotnega udeleženca za prenos krajevne pristojnosti odgovorila z mnenjem, da prenos ni potreben.

4. Okrajno sodišče v ... je potrdilo, da so navedbe o zaposlitvah predlagateljice in njene sestre dvojčice točne.

6. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s 37. členom Zakona o nepravdnem postopku (ZNP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Po presoji Vrhovnega sodišča je okoliščina, da sta predlagateljica in njena sestra dvojčica zaposleni kot strokovni sodelavki na Okrožnem sodišču v ... oziroma na Okrajnem sodišču v ... tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za postopanje v tej nepravdni zadevi. Če bi zadevo obravnavalo pristojno Okrajno sodišče v ..., bi okoliščina obeh opisanih zaposlitev lahko povzročila vtis pristranskosti pristojnega sodišča. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo, pri čemer je glede na navedeni razlog in upoštevaje naravo sporne zadeve ocenilo, da je ustrezno drugo sodišče Okrajno sodišče v Ajdovščini.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 58/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2011-05-25

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost

Dejstvo, da je predmet tožbe postopanje sodišča, ki je krajevno pristojno za odločanje v zadevi, bi moglo negativno vplivati na percepcijo javnosti o objektivni nepristranskosti tega sodišča pri odločanju o obravnavani tožbi.

Za odločanje v zadevi se določi Okrožno sodišče v Celju.

1. Tožnik je pri Okrožnem sodišču v Ljubljani vložil tožbo za plačilo odškodnine za škodo, ki naj bi mu bila povzročena z nedopustnim ravnanjem Ministrstva za okolje in prostor. V pripravljalni vlogi z dne 6. 5. 2011 je zatrjeval še nedopustno ravnanje Okrožnega sodišča v Ljubljani v postopkih III P 2767/2009, III P 615/2010 in III P 3439/2008. Ker je to sodišče v predhodnih postopkih povsem neutemeljeno zavračalo njegove vloge, dopise in tožbe ter mu s tem povzročilo škodo, ne bi smelo soditi v obravnavani zadevi. Za odločanje o zadevi naj se določi Okrožno sodišče v Celju.

3. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku lahko Vrhovno sodišče Republike Slovenije na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Delegacija pristojnosti je torej v prvi vrsti namenjena zagotavljanju smotrnosti, vendar je izjemoma, kot "drug tehten razlog", možna tudi, če je podan dvom v tako imenovano objektivno nepristranskost sodišča.

4. Dejstvo, da je predmet tožbe tudi postopanje Okrožnega sodišča v Ljubljani kot stvarno in krajevno pristojnega za odločanje o njej, bi moglo negativno vplivati na percepcijo javnosti o objektivni nepristranskosti tega sodišča pri odločanju o obravnavani tožbi. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v zadevi določilo bližnje stvarno pristojno sodišče, to je Okrožno sodišče v Celju.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.