Sodba I Up 1295/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-01-22

Ob pravilni ugotovitvi, da prostorski izvedbeni akt na območju predvidenega posega dovoljuje tudi stanovanjsko gradnjo in da so v projektni dokumentaciji upoštevani pogoji, ki jih glede odmika in glede razmerja med pozidano in nepozidano površino določa PUP, je izpolnjen pogoj, ki ga za izdajo gradbenega dovoljenja določa 1. točka 66. člena ZGO-1.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijana sodba.

Z izpodbijano sodbo je sodišče prve stopnje na podlagi prvega odstavka 59. člena Zakona o upravnem sporu (ZUS-1, Uradni list RS, št. 50/97 in 70/2000) zavrnilo tožbo tožeče stranke zoper 2. točko izreka odločbe tožene stranke z dne 1. 2. 2005. Z navedeno odločbo je tožena stranka v izpodbijanem delu (2. točka izreka) zavrnila pritožbo tožeče stranke zoper odločbo Upravne enote Ljubljana z dne 22. 4. 2004, v delu, kolikor se pritožba nanaša na dovoljenje za legalizacijo stanovanjske hiše na zemljišču parc. št. ... k.o. ..., izdano investitorjema X. in Y.

V obrazložitvi izpodbijane sodbe sodišče prve stopnje pritrjuje toženi stranki, da so za izdajo spornega dovoljenja izpolnjeni vsi pogoji, ki jih določa Zakon o graditvi objektov (ZGO-1, Uradni list RS, št. 110/02). Kot neutemeljen sodišče prve stopnje zavrača tožbeni ugovor, da investitorja nista izkazala pravice gradnje in da projektna dokumentacija ni skladna s prostorskim izvedbenim aktom. Neutemeljen je po presoji sodišča prve stopnje tudi tožbeni ugovor, da je del zemljišča, na katerem se dovoljuje sporni poseg, javni pločnik, zaradi česar so nepravilne ugotovitve o odmiku od parcelnih mej in o razmerju med pozidano in nepozidano površino. Glede ugovora, ki se nanaša na prometno soglasje, sodišče prve stopnje soglaša s toženo stranko, da je navedeno soglasje izdal pristojni soglasodajalec, ki je bil seznanjen s projektom za pridobitev gradbenega dovoljenja.

V pritožbi tožnika vztrajata pri tožbenih ugovorih, da projektna dokumentacija ni skladna s prostorskim izvedbenim aktom, da je pomanjkljiva in celo delno potvorjena in je zato gradbeno dovoljenje nezakonito.

Tožena stranka, Državni pravobranilec RS kot zastopnik javnega interesa in investitorja X. In Y. kot stranki z interesom v tem upravnem sporu na pritožbo niso podali odgovora.

Glede na določbo drugega odstavka 107. člena ZUS-1, ki velja od 1. 1. 2007 dalje, je pritožbeno sodišče ugotovilo, da je pritožbo treba obravnavati kot pritožbo po ZUS-1, saj je bilo gradbeno dovoljenje izdano na podlagi ZGO-1, ki v 3. členu določa, da je pogoj za začetek gradnje pravnomočno gradbeno dovoljenje.

V obravnavani zadevi je predmet spora gradbeno dovoljenje, izdano na podlagi ZGO-1. Ta v 66. členu določa pogoje za izdajo gradbenega dovoljenja.  Med pogoji, ki jih določa 66. člen ZGO-1, so tudi skladnost projekta s prostorskim izvedbenim aktom (1. točka 66. člena), pridobitev vseh predpisanih soglasij k predvideni gradnji (3. točka 66. člena) in izkazana pravica gradnje (6. točka 66. člena). Prav to, ali so ti pogoji izpolnjeni, pa je med strankama sporno. Med tem, ko oba upravna organa ugotavljata, prvostopno sodišče pa s tem soglaša, da so za izdajo spornega gradbenega dovoljenja izpolnjeni vsi pogoji iz določbe 66. člena ZGO-1,  tožnika temu nasprotujeta in zatrjujeta, da pogoji iz 1., 3. in 6. točke navedene določbe niso izpolnjeni.

Tudi po presoji pritožbenega sodišča za zatrjevanje tožnikov v ugotovljenem dejanskem stanju ni podlage. Iz dejanskega stanja, ki je bilo ugotovljeno v upravnem postopku, izhaja, in to niti ni sporno, da zemljišče posega leži v območju, ki se ureja z Odlokom o prostorskih ureditvenih pogojih za plansko celoto Š1 Šiška (Uradni list SRS, št. 28/89 in Uradni list RS, št. 24/91, 58/92, 5/94, 24/96, 40/97 in 43/2000, v nadaljevanju PUP), in sicer v morfološki 1A/1, kjer je gradnja stanovanjskih objektov dovoljena pod določenimi pogoji. Prav tako je bilo v upravnem postopku ugotovljeno, da je projekt skladen s pogoji, ki jih za gradnjo stanovanjskih objektov določa navedeni PUP. Tako ugotovljeno dejansko stanje ima podlago v podatkih spisa, in sicer v projektni dokumentaciji, iz katere izhaja, da je razmerje med pozidano in nepozidano površino 37 % proti 63  %, in da je objekt oddaljen od zemljišča pritožnikov 3 metre, od ceste A. 7 metrov in od ceste B. 7,5 metra. S tem pa so tudi po presoji pritožbenega sodišča izpolnjeni pogoji, ki jih glede odmika in razmerja med pozidano in nepozidano površino določa PUP. Ta namreč dovoljuje gradnjo stanovanjskih objektov, ki ne presega razmerja 40 % pozidane površine v primerjavi s 60 % nepozidane površine ter v 25. členu določa, da morajo biti novozgrajeni objekti oddaljeni vsaj 5 m od zunanjega roba hodnika za pešce ali vsaj 7 m od roba cestišča ter vsaj toliko oddaljeni od parcelne meje, da je možno vzdrževanje objekta. Ta ugotovitev pa je tudi po presoji pritožbenega sodišča zadostna podlaga za sklep, da je projekt skladen s pogoji PUP. Tožnika sicer ugovarjata dejanskim ugotovitvam glede odmika spornega objekta in razmerju med pozidano in nepozidano površino, kar utemeljujeta z velikostjo parcele, ki naj bi bila nepravilno ugotovljena zaradi neurejene meje in nedoločenega statusa zemljišča. Za tako zatrjevanje tožnikov pa tudi po presoji pritožbenega sodišča ni podlage. Podatki o površini predmetne parcele št. ... k.o. ..., navedeni v projektu, izhajajo iz uradnih podatkov geodetske uprave. Iz podatkov spisa tudi izhaja, da sta investitorja zahtevi za izdajo spornega dovoljenja predložila zemljiškoknjižni izpisek, iz katerega je razvidno, da sta lastnika predmetne parcele, vsak do ene polovice. Zato  je sodišče prve stopnje utemeljeno zavrnilo  tožbeni ugovor o neizkazani pravici gradnje in neskladnosti projekta s PUP. Glede na navedeno in glede na to, da iz projektne dokumentacije tudi izhaja, da ima vse predpisane sestavine in da so bila izdana vsa predpisan soglasja pristojnih soglasodajalcev, kar pravilno ugotavlja prvostopno sodišče, na odločitev v tej zadevi ne morejo vplivati pavšalne  pritožbene navedbe, da je bilo gradbeno dovoljenje izdano na podlagi nepopolne in delno celo  potvorjene projektne dokumentacije.

Glede na navedeno je pritožbeno sodišče pritožbo na podlagi 76. člena ZUS-1 zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo izpodbijano sodbo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.