TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep II DoR 47/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-09-10

dopustitev revizije - dovoljenost revizije po samem zakonu - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Z ZPP-D ni bilo z ničemer poseženo v določbo 384. člena tega zakona, po kateri je revizija zoper sklep sodišča druge stopnje o zavrženju pritožbe že po samem zakonu vselej dovoljena. Zato ne gre za situacijo, ko bi jo (najprej) bilo treba oziroma sploh mogoče dovoliti.

Predlog za dopustitev revizije se zavrže.

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo z dne 10. 3. 2009 zavrnilo zahtevek tožnika, sodišče druge stopnje pa je s sklepom z dne 26. 5. 2009 tožnikovo pritožbo zavrglo (kot nepopolno spričo manjkajočega podpisa tožnikovega odvetnika na njej).

2. Po prejemu sklepa sodišča druge stopnje je tožnik vložil na Vrhovno sodišče „Predlog za dopustitev revizije, podrejeno Revizija“. Zato je bilo treba najprej odločiti o primarno uveljavljenem pravnem sredstvu.

3. Predlog za dopustitev revizije ni dovoljen.

4. Zoper pravnomočno odločbo sodišča druge stopnje je mogoče vložiti predlog za dopustitev revizije le v primerih, ko revizija ni že po samem zakonu izrecno dovoljena. Z zadnjo novela Zakona o pravdnem postopku (ZPP-D), že upoštevno v obravnavanem primeru, ni bilo z ničemer poseženo v določbo 384. člena tega zakona, po kateri je revizija zoper sklep sodišča druge stopnje o zavrženju pritožbe že po samem zakonu vselej dovoljena. Zato ne gre za situacijo, ko bi jo (najprej) bilo treba oziroma sploh mogoče dovoliti. Tak predlog tožnika je torej nedovoljen v pomenu določbe drugega odstavka 374. člena ZPP in ga je bilo treba zavreči (377. člen istega zakona), vlogo tožnika pa odstopiti sodišču prve stopnje, da opravi postopek z revizijo kot podredno uveljavljenem (izrednem) pravnem sredstvu po določbah 373. - 375. člena ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 81/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-10-22

dopustitev revizije - nepopoln predlog - pogoji za dopustitev revizije - opredelitev spornega pravnega vprašanja - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Če stranka ne ravna po določbi četrtega odstavka 367.b člena ZPP, se predlog za dopustitev revizije zavrže.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožnikov, da sta, vsak do ene polovice, lastnika parcel št. 459/8 in 459/9 k.o. ... in da jima je toženec dolžan izstaviti listino, primerno za vknjižbo njune lastninske pravice v zemljiško knjigo. Sodišče druge stopnje je zavrnilno sodbo prvostopenjskega sodišča potrdilo.

2. Tožnika sta zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije, ki naj bi bila potrebna zaradi odsotnosti sodne prakse v primerih, kakršen je obravnavan in zaradi odprave procesnih kršitev.

4. Po določbi četrtega odstavka 367. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo kršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito; zatrjevane kršitve postopka mora opisati natančno in konkretno, na enak način pa mora izkazati tudi obstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse. Navkljub takšni zakonski določbi tožnika v predlogu nista natančno in konkretno navedla spornega pravnega vprašanja, v okviru dolžnosti navedbe pravnega pravila, ki naj bi bilo prekršeno, pa sta se posplošeno sklicevala na 122., 454. in 475. člen Zakona o obligacijskih razmerjih (ZOR), ne da bi pri tem pojasnila, katere v teh členih zakonov vsebovane določbe naj bi bile prekršene. Predlog je zato nepopoln.

5. Če stranka ne ravna (med drugim) po določbi četrtega odstavka 367.b člena Zakona o pravdnem postopku, se predlog za dopustitev revizije zavrže (šesti odstavek 367.b člena istega zakona). Tako je moralo Vrhovno sodišče postopati tudi v konkretnem primeru.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 167/2009, enako tudi II DoR 156/2009, II DoR 201/2013, II DoR 194/2013, II DoR 335/2014, II DoR 416/2014, II DoR 120/2015, II DoR 330/2016
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-10-22

dopustitev revizije - vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Izpodbijani del pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje ne presega ne presega 2.000 EUR, zato sodišče revizije ni moglo dopustiti.

1. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bila zavrnjena njegova pritožba zoper sodbo sodišča prve stopnje o zavrnitvi tožbenega zahtevka v delu za znesek 190,73 EUR s pripadki (razlika med zahtevanim plačilom zneska 412,39 EUR s pp in toženki s sodbo sodišča prve stopnje naloženim plačilom zneska 221,66 EUR s pp).

2. Po določbi četrtega odstavka 367. člena Zakona o pravdnem postopku sodišče ne more dopustiti revizije, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe ne presega 2.000 EUR. Izpodbijani del pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje tega mejnega zneska ne presega, saj znaša le 190,73 EUR s pripadki; zato sodišče revizije v obravnavanem primeru že iz tega razloga ni moglo dopustiti.

Opr. št: II DoR 156/2009, ECLI:SI:VSRS:2009:II.DOR.156.2009

Opr. št: II DoR 201/2013, ECLI:SI:VSRS:2013:II.DOR.201.2013

Opr. št: II DoR 194/2013, ECLI:SI:VSRS:2013:II.DOR.194.2013

Opr. št: II DoR 335/2014, ECLI:SI:VSRS:2014:II.DOR.335.2014

Opr. št: II DoR 416/2014, ECLI:SI:VSRS:2014:II.DOR.416.2014

Opr. št: II DoR 120/2015, ECLI:SI:VSRS:2015:II.DOR.120.2015

Opr. št: II DoR 330/2016, ECLI:SI:VSRS:2016:II.DOR.330.2016

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 96/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-10-08

dopustitev revizije - kršitev pravil materialnega procesnega vodstva - dopuščena revizija

Vrhovno sodišče Republike Slovenije je revizijo dopustilo glede vprašanja kršitve materialnega procesnega vodstva pred sodišči prve in druge stopnje.

Revizija se dopusti glede vprašanja kršitve materialnega procesnega vodstva pred sodišči prve in druge stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 1,186.221,30 SIT z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 7. 11. 2003. Zavrnilo je tudi tožbeni zahtevek za plačilo 640.018 SIT z zakonskimi zamudnimi obrestmi od zapadlosti posameznih zneskov do plačila. Odločilo je še o pravdnih stroških.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožeča stranka na podlagi 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem graja pomanjkljivo materialno procesno vodstvo sodišča prve stopnje, oziroma meni, da je stališče sodišča druge stopnje o nepopolnosti navedb v zvezi z dogovorom pomenilo presenečenje za tožečo stranko.

5. Ker so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP, je Vrhovno sodišče Republike Slovenije revizijo dopustilo glede vprašanja kršitve materialnega procesnega vodstva pred sodišči prve in druge stopnje.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Dor 8/2009, enako tudi II DoR 503/2011, II DoR 291/2013
Sklep II DoR 66/2009, enako tudi VS RS II DoR 65/20, VS RS II DoR 215/201009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-10-08

dovoljenost predloga za dopustitev revizije - nepopoln predlog za dopustitev revizije - opredelitev pravnega vprašanja - obrazložitev pomena pravnega vprašanja - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Ker tožnica v predlogu ni natančno in konkretno opredelila spornega pravnega vprašanja in navedla okoliščin, ki kažejo na njegovo pomembnost, predlog ni popoln.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo odškodnine in tožnici naložilo plačilo stroškov postopka toženk.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je, da tožnica sama krije svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Tožnica je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem se ne strinja s stališčem sodišč, da v slovenski zakonodaji ne obstaja pravna podlaga za odgovornost producenta. Meni, da bi morali toženki zatrjevati in dokazovati, da je imel vgrajeni material potrebne in pričakovane lastnosti in da bi moralo sodišče šteti, da je bil razlog za neizvedbo dokaza z izvedencem tehnične stroke na strani toženk. Trdi, da je sodišče spregledalo, da je bil uvoznik kolčne endoproteze in keramične glavice pravni subjekt, ki je posloval z drugotoženko in da je bila drugotoženka uvoznik keramične glavice.

5. Po četrtem odstavku 367.b člena ZPP mora stranka v predlogu za dopustitev revizije med drugim natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost. Teh elementov v predlogu za dopustitev revizije ni. Posplošeno sklicevanje na zakonski razlog za dopustitev revizije ne zadostuje za sklep, da je stranka navedla okoliščine, ki kažejo na pomembnost pravnega vprašanja.

6. Ker predlog ni popoln, ga je Vrhovno sodišče zavrglo (šesti odstavek 367.b člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367b/4

Opr. št: VS RS II DoR 65/20, ECLI:SI:VSRS:20:VS.RS.II.DOR.65.20

Opr. št: VS RS II DoR 215/201009, ECLI:SI:VSRS:2010:VS.RS.II.DOR.215.201009

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 97/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-10-22

zavrženje predloga za dopustitev revizije - nepopoln predlog za dopustitev revizije - dovoljenost predloga za dopustitev revizije - opredelitev kršenega pravnega pravila

Tožnik spornega pravnega vprašanja ni navedel (dovolj) natančno in konkretno, v celoti pa je opustil navedbo pravnega pravila, ki naj bi bilo prekršeno in okoliščin, ki kažejo na njegovo pomembnost. Predlog je zato nepopoln.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožnikov tožbeni zahtevek, da mu mora tožena stranka plačati odškodnino za škodo, izvirajočo iz poškodbe, ki jo je utrpel na delu pri njej. Sodišče druge stopnje je tožnikovo laično pritožbo, v kateri se je zgolj skliceval na pritožbo svoje pooblaščenke (odvetnice), ki jo je sodišče prve stopnje zavrglo, ker ni bila podpisana, zavrnilo.

2. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje. Poudarja, da je bila njegova prava volja vložiti pritožbo, vsebinsko enako odvetničini pritožbi in da se je prav zato na odvetničino pritožbo tudi skliceval, zaradi česar bi moralo sodišče druge stopnje obravnavati tudi vsebino le-te. Ob obravnavanju dopuščene revizije pričakuje odgovor na pravno vprašanje „ali se laične pritožbe presojajo po svoji vsebini z upoštevanjem prave volje vložnika pritožbe, ali tako, da se daje prednost formalnosti.“

4. Po določbi četrtega odstavka 367. b člena Zakona o pravdnem postopku mora v predlogu za dopustitev revizije stranka natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito; zatrjevane kršitve postopka mora opisati natančno in konkretno, na enak način pa mora izkazati tudi obstoj sodne prakse vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse.

5. Tožnik navedenim zakonskim zahtevam ni zadostil: spornega pravnega vprašanja ni navedel (dovolj) natančno in konkretno, v celoti pa je opustil navedbo pravnega pravila, ki naj bi bilo prekršeno in okoliščin, ki kažejo na njegovo pomembnost. Predlog je zato nepopoln.

6. Če stranka ne ravna po določbi četrtega odstavka 367. b člena Zakona o pravdnem postopku se po določbi šestega odstavka istega člena predlog za dopustitev revizije zavrže. Tako je moralo Vrhovno sodišče odločati tudi v konkretnem primeru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 3367, 67b/4, 367b/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 66/2009, enako tudi VS RS II DoR 65/20, VS RS II DoR 215/201009
Sklep II DoR 105/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 148/2009, VS RS Sklep II DoR 336/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-10-14

vrednost izpodbijanega dela sodbe - dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Vrednost spornega predmeta je za dovoljenost revizije prenizek, zato je Vrhovno sodišče predlog za dopustitev revizije zavrglo.

1. Tožeča stranka je vložila predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje o potrditvi sodbe sodišča prve stopnje, s katero je bil zavrnjen njen tožbeni zahtevek, da ji morata toženca vrniti v neposredno posest točno določen del parcele št. 3329 in odstraniti tisti del stopnic in podesta, ki je zgrajen na tem zemljišču.

2. Po določbi četrtega odstavka 367. člena Zakona o pravdnem postopku sodišče revizije ne more dopustiti, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe ne presega 2.000 EUR. In prav za tak primer gre v obravnavanem sporu: vrednost spornega predmeta je tožnica opredelila z zneskom 417,29 EUR. Vrhovno sodišče je zato predlog za dopustitev revizije zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367

Opr. št: VS RS Sklep II DoR 148/2009, ECLI:SI:VSRS:2009:VS.RS.II.DOR.148.2009

Opr. št: VS RS Sklep II DoR 336/2012, ECLI:SI:VSRS:2012:VS.RS.II.DOR.336.2012

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 530/2009, enako tudi VS RS II Ips 203/2010
Sklep II DoR 73/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-10-22

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

pogoji za dopustitev revizije - dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Odškodninski spor - pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani.

1. Tožnica je s tožbo zahtevala odškodnino za premoženjsko in za nepremoženjsko škodo, ki je posledica bolezni zaradi (dolgotrajne) izpostavljenosti izocianatom v času zaposlitve pri toženi stranki. Sodišče prve stopnje je z vmesno sodbo odločilo, da je temelj toženkine odškodninske odgovornosti podan, sodišče druge stopnje pa je vmesno sodbo prvostopenjskega sodišča potrdilo.

2. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje. Meni, da za tožničino škodo ni objektivno odgovorna ter da je treba v konkretnem primeru vzročnost presojati po načelu krivde.

3. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso podani, zato je Vrhovno sodišče skladno z določbo drugega odstavka 367.c člena istega zakona predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 98/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-10-22

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - UPRAVNI POSTOPEK

dopustitev revizije - odškodnina za razlastitev nepremičnine po Zakonu o urejanju prostora - dopuščena revizija

Revizija se dopusti – odškodnina zaradi razlastitve po ZUreP-1.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja, ali Zakon o urejanju prostora vsebuje podlago za odškodnino zaradi zmanjšane vrednosti nepremičnin, ki jo uveljavljata predlagatelja, ali vsebuje podlago za odškodnino za izgubljeni dohodek v zvezi z razlaščenimi nepremičninami, ki jo uveljavljata predlagatelja, in ali se v postopku za določitev odškodnine odloča o obveznosti razlastitvenega upravičenca glede zamejničenja nadomestnih nepremičnin.

1. Sodišče prve stopnje je (v delu, ki je predmet odločanja v postopku za dopustitev revizije) predlog za določitev odškodnine zaradi izgubljenega dobička v zvezi z razlaščenimi nepremičninami in iz naslova zmanjšanja vrednosti preostalih nepremičnin v lasti predlagateljev zavrnilo, predlog za določitev in zakoličbo mej pa zavrglo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo predlagateljev v navedenem delu zavrnilo in potrdilo odločitev sodišča prve stopnje.

3. Predlagatelja sta v predlogu za dopustitev revizije izpostavila, da o vsebini določb 105. člena in 107. člena Zakona o urejanju prostora (ZUreP-1), na katerih temelji izpodbijani sklep, tj. o vprašanju, kaj obsega odškodnina za razlastitev, sodne prakse Vrhovnega sodišča ni, stališče tega sodišča o spornih vprašanjih pa bi prispevalo k pravni varnosti in predvidljivosti odločanja, pomembni tako za razlastitvene upravičence kot za razlastitvene zavezance.

5. Glede vprašanj, ki jih izpostavlja predlog za dopustitev revizije in ki so navedena v izreku tega sklepa, so pogoji za dopustitev revizije izpolnjeni. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo (tretji odstavek 367.c člena Zakona o pravdnem postopku).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Dor 8/2009, enako tudi II DoR 503/2011, II DoR 291/2013
Sklep II DoR 95/2009, enako tudi II DoR 200/2010, II DoR 387/2010, II DoR 396/2011, II DoR 424/2011, II DoR 156/2012, II DoR 280/2013, II DoR 335/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-10-22

pravniški državni izpit - postulacijska sposobnost - predlog, ki ga vloži stranka sama - dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Ker je torej toženka vložila predlog sama in ker po zakonu nima te pravice spričo pomanjkanja postulacijske sposobnosti, je njen predlog nedovoljen.

1. Toženka je vložila predlog za dopustitev revizije (laično naslovljen kot predlog za „popravo sodbe“) zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bila zavrnjena njena pritožba zoper obsodilno prvostopenjsko sodbo.

2. Pravnomočno sodno odločbo sodišča druge stopnje je mogoče izpodbijati le z izrednimi pravnimi sredstvi. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi pa lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Izjemoma sme ta pravdna dejanja v takšnem postopku opravljati stranka sama ali njen zakoniti zastopnik v primerih, če imata opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). Toženka, ki je sama vložila (po njeni lastni navedbi „laičen“) predlog, v njem ni zatrjevala, da ima opravljen pravniški državni izpit. Ker je torej vložila predlog sama in ker po zakonu nima te pravice spričo pomanjkanja postulacijske sposobnosti (gre za neodpravljivo procesno pomanjkljivost), je njen predlog nedovoljen v pomenu določbe drugega odstavka 374. člena ZPP in ga je bilo treba zavreči.

Opr. št: II DoR 200/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:II.DOR.200.2010

Opr. št: II DoR 387/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:II.DOR.387.2010

Opr. št: II DoR 396/2011, ECLI:SI:VSRS:2011:II.DOR.396.2011

Opr. št: II DoR 424/2011, ECLI:SI:VSRS:2011:II.DOR.424.2011

Opr. št: II DoR 156/2012, ECLI:SI:VSRS:2012:II.DOR.156.2012

Opr. št: II DoR 280/2013, ECLI:SI:VSRS:2013:II.DOR.280.2013

Opr. št: II DoR 335/2013, ECLI:SI:VSRS:2013:II.DOR.335.2013

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 92/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 35/2012

VSRS Sklep X DoR 93/2019-4, enako tudi VSRS Sklep X DoR 69/2020
Sklep II DoR 64/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-10-08

dopustitev revizije - višina odškodnine za nepremoženjsko škodo zvin vratne hrbtenice - pretres možganov - odstop od sodne prakse

Odmera odškodnine za nepremoženjsko škodo – revizija se ne dopusti.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da morata toženi stranki tožeči stranki plačati 1.057,07 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 18. 2. 2003 do plačila in ji povrniti pravdne stroške. Višji tožbeni zahtevek je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi tožeče stranke in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je toženima strankama naložilo, da morata tožeči stranki plačati 2.657,07 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 18. 2. 2003 do plačila in ji povrniti pravdne stroške. Višji tožbeni zahtevek je zavrnilo. Sicer je pritožbo zavrnilo in v nespremenjenem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožeča stranka vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem navaja, da je prisojena odškodnina za vse oblike nepremoženjske škode prenizka in odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča Republike Slovenije. V zvezi s tem izpostavlja nekatere odločbe Vrhovnega sodišča Republike Slovenije (II Ips 366/2006, II Ips 645/2006, II Ips 176/2009 in II Ips 491/2005).

4. Ker niso podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), je Vrhovno sodišče Republike Slovenije predlog zavrnilo (367.c člen ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 707/2009, enako tudi VS RS Sklep II Ips 846/2009, VS RS Sklep II Ips 760/2009, VS RS Sklep II Ips 685/2009, VS RS Sklep II Ips 490/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-10-22

dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - zavrženje revizije

Revizija glede na vrednost spornega predmeta ni dovoljena.

1. Sodišče prve stopnje je s sodbo delno ugodilo zahtevku tožnice, tako da ji je od zahtevanih 19.781,87 EUR prisodilo 2.698,05 EUR. Pritožbeno sodišče je zavrnilo tožničino pritožbo proti prvostopenjski sodbi.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženka vložila revizijo. 3. Revizija je bila vročena nasprotni stranki, ta pa nanjo ni odgovorila.

5. Dne 1. 10. 2008 je začel veljati Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (ZPP – ZPP-D), ki je določil, da se postopek, ki se je začel pred njegovo uveljavitvijo, nadaljuje po določbah tega zakona, če v njem ni drugače določeno (prvi odstavek 130. člena ZPP-D). Sodišče prve stopnje je izdalo sodbo 1. 10. 2008, kar pomeni, da je postopek že nadaljevalo po pravilih novele ZPP-D. Ta pa je tudi na novo določila institut revizije kot izrednega pravnega sredstva. Tako je revizija dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 40.000 EUR (drugi odstavek 367. člena ZPP) ali če je predhodno dopuščena (tretji odstavek 367. člena ZPP). V obravnavanem primeru revizija po samem zakonu ni dovoljena in tudi ni bila dopuščena. Zato jo je revizijsko sodišče zavrglo (377. člena v zvezi z drugim odstavkom 374. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/2, 367/3, 377

Opr. št: VS RS Sklep II Ips 846/2009, ECLI:SI:VSRS:2009:VS.RS.II.IPS.846.2009

Opr. št: VS RS Sklep II Ips 760/2009, ECLI:SI:VSRS:2009:VS.RS.II.IPS.760.2009

Opr. št: VS RS Sklep II Ips 685/2009, ECLI:SI:VSRS:2009:VS.RS.II.IPS.685.2009

Opr. št: VS RS Sklep II Ips 490/2009, ECLI:SI:VSRS:2009:VS.RS.II.IPS.490.2009

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.