TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 130/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-09-09

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - ponovitev predloga z identično trditveno podlago - zavrženje predloga za delegacijo pristojnosti

Tožnik utemeljuje svoj ponovljen predlog za delegacijo pristojnosti z razlogi, ki se vsebinsko ne razlikujejo od tistih, ki jih je ponudil v oporo svojemu prvotnemu predlogu, o katerem je Vrhovno sodišče že odločilo. To pomeni, da ponovnega vsebinskega odločanja o isti stvari na tak način ne more doseči in da ne izkazuje upoštevno priznanega pravnega interesa za ponavljanje na vsebinsko identično trditveno podlago oprtega predloga. in je zato bilo treba tožnikov ponovni predlog za prenos pristojnosti zavreči.

1. Med pravdnima strankama teče pri Okrajnem sodišču v Domžalah pravdni postopek „zaradi priposestvovanja“, v katerem je tožnik že z vlogo 24. 11. 2009 predlagal določitev drugega stvarno pristojnega sodišča (Okrajnega sodišča v Kopru) za odločanje v tej zadevi. Tak njegov predlog je Vrhovno sodišče s sklepom I R 166/2009 z dne 17. 12. 2009 zavrnilo, nato pa je tožnik v odgovoru na toženčev odgovor na tožbo ponovno predlagal „zamenjavo“ sodnice, ki zadevo obravnava (tožnikova prvotna zahteva za njeno izločitev je bila s sklepom z dne 25. 3. 2010 zavrnjena), in „celotnega sodišča“ z obrazložitvijo, da slednje po njegovem mnenju ne more razsojati nepristransko, saj teče „zoper njega“ pravdni postopek pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani zaradi plačila visoke odškodnine, tožnik pa da bo zoper nekatere odgovorne uslužbence Okrajnega sodišča v Domžalah še posebej podal na tožilstvo kazenske ovadbe zaradi suma korupcije, zlorabe položaja in pooblastil, namernega uničevanja zdravja tožnika, nestrokovnosti, nereševanja zadev, uničenja družine, zarote in sodelovanja pri uničenju njegovega podjetja ter drugih kaznivih dejanj.

3. Tožnik utemeljuje svoj ponovljen predlog za delegacijo pristojnosti z razlogi, ki se vsebinsko ne razlikujejo od tistih, ki jih je ponudil v oporo svojemu prvotnemu predlogu, o katerem je Vrhovno sodišče že odločilo s sklepom I R 166/2009 z dne 17. 12. 2009. To pomeni, da ponovnega vsebinskega odločanja o isti stvari na tak način ne more doseči in da ne izkazuje upoštevno priznanega pravnega interesa za ponavljanje na vsebinsko identično trditveno podlago oprtega predloga. Na tak način uveljavljanim procesnim pravicam strank v postopku sodišče ne daje pravnega varstva in je zato bilo treba tožnikov ponovni predlog za prenos pristojnosti zavreči.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 97/2010, enako tudi I R 98/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-09-16

spor o pristojnosti - izvršba na solastniški delež na nepremičnini - pristop k začeti izvršbi

V primeru, ko teče postopek izvršbe na različne solastninske deleže na isti nepremičnini, razlog, zaradi katerega je v 171. členu ZIZ predpisan pristop k že začeti izvršbi, tj. nemožnost izvršbe na isto nepremičnino po domiku nepremičnine kupcu v drugem izvršilnem postopku, ni podan.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Murski Soboti.

1. Okrajno sodišče v Murski Soboti se je izreklo za nepristojno za opravo izvršbe s prodajo nepremičnin parc. št. ... vse k.o. ... Ker je glede navedenih nepremičnin že začet izvršilni postopek pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani, v skladu s 171. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) ne more opraviti posebnega postopka izvršbe s prodajo istih nepremičnin. Zato je zadevo odstopilo temu sodišču.

2. Okrajno sodišče v Ljubljani je sprožilo spor o pristojnosti. Navedlo je, da pri njem sicer teče postopek izvršbe glede istih nepremičnin, vendar na solastniškem deležu drugega dolžnika in v drugačni višini kot je delež dolžnice v odstopljeni zadevi. Iz teh razlogov bo treba v zadevi izdelati dve cenitveni poročili in opraviti dve dražbi. Ker je smisel 171. člena ZIZ v ekonomičnosti in hitrosti postopka, to pa v s pridružitvijo odstopljene zadeve zadevi, ki se že obravnava pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani, ne bo doseženo, sodišče meni, da je za odločanje o zadevi pristojno Okrajno sodišče v Murski Soboti.

3. Ker gre za spor o pristojnosti med okrajnima sodiščema z območja različnih višjih sodišč, je za odločitev pristojno Vrhovno sodišče Republike Slovenije (drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku – v nadaljevanju ZPP).

4. Po 171. členu ZIZ sodišče po zaznambi sklepa o izvršbi ne more za poravnavo kakšne druge terjatve istega ali drugega upnika opraviti posebnega postopka izvršbe na isto nepremičnino, upnik, za čigar terjatev je sodišče pozneje izdalo sklep o izvršbi na isto nepremičnino, pa pristopi k že začeti izvršbi.

5. Razlog, zaradi katerega zakon predpisuje pristop kasnejših upnikov k že začeti izvršbi na nepremičnino, je v največjem možnem zavarovanju upnikovih pravic v postopku izvršbe na nepremičnino. Po domiku nepremičnine kupcu namreč izvršba na isto nepremičnino ni več možna. V primeru, ko teče postopek izvršbe na različne solastninske deleže na isti nepremičnini, razlog, zaradi katerega je predpisan pristop k že začeti izvršbi, ni podan. Stališče sodišča, ki je sprožilo spor o pristojnosti, da v obravnavani zadevi niso podani razlogi za odstop obravnavane zadeve temu sodišču, je zato pravilno.

6. Po navedenem je za odločanje v zadevi pristojno Okrajno sodišče v Murski Soboti.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 171

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 25

Opr. št: I R 98/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:I.R.98.2010

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 120/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-09-30

spor o pristojnosti - spor iz najemnega razmerja - kraj, kjer leži nepremičnina

Tožnik zahteva plačilo najemnine v zvezi z nepremičnino, ki leži na območju Okrajnega sodišča v Kopru in je zato podana krajevna pristojnost navedenega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Kopru.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani – COVL je zaradi ugovora dolžnika (sedaj tožene stranke), v delu v katerem je bila dovoljena izvršba, razveljavilo svoj sklep o izvršbi in sklenilo, da bo sodišče o zahtevku in stroških odločalo v pravdnem postopku pred Okrožnim sodiščem v Celju.

2. Stališče Okrožnega sodišča v Celju je, da je podana pristojnost koprskega okrajnega sodišča, ker tožnik s tožbo zahteva najemnino za stanovanje v Kopru.

3. Podana je stvarna in krajevna pristojnost Okrajnega sodišča v Kopru.

4. Pristojnost okrajnega sodišča je podana, če gre za spor iz najemnega razmerja(1). V konkretnem primeru tožnik zahteva plačilo najemnine v zvezi z nepremičnino, ki leži na območju Okrajnega sodišča v Kopru in je zato podana krajevna pristojnost navedenega sodišča(2).

Op. št. (1): Primerjaj 3. točko drugega odstavka 30. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP.

Op. št. (2): Primerjaj določbe prvega odstavka 57. člena ZPP.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 25, 30, 57

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 139/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-09-23

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - odvetnik s sedežem na območju pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Okoliščine, da je stranka postopka odvetnik s sedežem pisarne na območju sicer stvarno in krajevno pristojnega sodišča, ni mogoče uvrstiti med „druge tehtne razloge“ za delegacijo pristojnosti v pomenu določbe 67. člena ZPP.

1. V tej pravdni zadevi Okrožnega sodišča v Ljubljani je tožnik na naroku za glavno obravnavo 18. 5. 2010 podal zahtevo za izločitev razpravljajoče sodnice in jo dodatno obrazložil še v svoji vlogi z dne 20. 5. 2010, naslovljeni med drugim in primarno kot „Pritožba na zapisnik in vodstvo obravnave z dne 18. 5. 2010“. Slednje navedeno vlogo je tožnik zaključil s stavkom: „V zvezi z izkušnjami z navedeno sodnico in pomisleki, da je možno, da so tudi nekateri drugi sodniki na nek način v stalnih stikih s tožencem, ker je toženec odvetnik, tožnik predlaga, da to sodišče zadevo odstopi v reševanje Okrožnemu sodišču v Kranju“, Okrožno sodišče v Ljubljani pa je tožnikovo vlogo v tem delu obravnavalo kot njegov predlog za delegacijo pristojnosti in ga (po izdaji sklepa začasne predsednice sodišča o zavrnitvi zahteve za izločitev razpravljajoče sodnice) dne 13. 9. 2010 posredovalo v odločitev Vrhovnemu sodišču.

3. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke (ali pristojnega sodišča) določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

4. Razloga smotrnosti za delegacijo pristojnosti – torej razloga, ki bi kazal na možnost lažje (hitrejše in cenejše) izvedbe tega postopka pred drugim stvarno pristojnim sodiščem – tožnik v svojem predlogu ne uveljavlja. Okoliščine, da je stranka postopka odvetnik s sedežem pisarne na območju sicer stvarno in krajevno pristojnega sodišča (Okrožnega sodišča v Ljubljani), pa ni mogoče uvrstiti med „druge tehtne razloge“ za delegacijo pristojnosti v pomenu določbe 67. člena ZPP. To velja še zlasti v obravnavanem primeru, ko tožnik s povsem nekonkretiziranimi domnevami oziroma pomisleki ni uspel izkazati nobenih okoliščin, ki bi mogle vzbuditi utemeljen dvom o nevtralnosti in neodvisnosti stvarno in krajevno pristojnega sodišča kot nosilca sodne funkcije pri njemu kot stranki tega postopka ali sicer v dojemanju zunanjega videza teh postulatov poštenega sojenja. Zato je bilo treba tožnikov neutemeljen predlog zavrniti.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 123/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-09-09

spor o pristojnosti - izvršba na nepremičnine - ustavitev izvršbe - ustalitev pristojnosti

Ker se pristojnost prisoja na podlagi navedb v izvršilnem predlogu in na podlagi splošno znanih dejstev in se spremembe, nastale po vložitvi predloga za izvršbo, ne upoštevajo, je nepomembno, da je Okrajno sodišče s sklepom izvršbo, kolikor se nanaša na nepremičnine, ustavilo.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Sevnici.

1. Upnica je 15. 10. 2009 pri Okrajnem sodišču v Ljubljani, Centralnem oddelku za verodostojno listino, vložila predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine. Okrajno sodišče v Ljubljani je s sklepom VL 154914/2009 z dne 27. 10. 2009 dovolilo predlagano izvršbo in sklenilo, da bo izvršilni postopek po pravnomočnosti sklepa o izvršbi vodilo in o njem odločalo Okrajno sodišče v Sevnici.

2. Okrajno sodišče v Sevnici se je s sklepom 0239 VL 154914/2009 izreklo za krajevno nepristojno in odločilo, da se zadeva po pravnomočnosti sklepa odstopi Okrajnemu sodišču v Trbovljah. Okrajno sodišče v Trbovljah pristojnosti ni sprejelo in je sprožilo negativni kompetenčni spor. Opozarja, da je upnik v predlogu za izvršbo med drugim predlagal tudi izvršbo s prodajo nepremičnin v k.o. ..., ki je na območju Okrajnega sodišča v Sevnici. Ker je med predlaganimi izvršilnimi sredstvi izvršba na nepremičnine, je izključno krajevno pristojno sodišče, ki je pristojno za odločanje o tem izvršilnem sredstvu (tretji odstavek 35. člena Zakon o izvršbi in zavarovanju, ZIZ).

3. V tej izvršilni zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Sevnici.

4. Upnica je v predlogu za izvršbo z dne 15. 10. 2009 med predlaganimi izvršilnimi sredstvi med drugim predlagala izvršbo na nepremičnine. ZIZ v tretjem odstavku 35. člena za primer kumulacije izvršilnih sredstev določa, da če je med predlaganimi izvršilnimi sredstvi izvršba na nepremičnine, je izključno krajevno pristojno sodišče, ki je pristojno za odločanje o tem izvršilnem sredstvu. Ker nepremičnina, katere prodaja se predlaga, leži na območju Okrajnega sodišča v Sevnici, je Vrhovno sodišče Republike Slovenije na podlagi drugega odstavka 25. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s 15. členom ZIZ odločilo, da je za odločanje v tej izvršilni zadevi pristojno Okrajno sodišče v Sevnici. Ker se pristojnost prisoja na podlagi navedb v izvršilnem predlogu in na podlagi splošno znanih dejstev in se spremembe, nastale po vložitvi predloga za izvršbo, ne upoštevajo, je nepomembno, da je Okrajno sodišče v Sevnici s sklepom VL 154914/2009 z dne 12. 5. 2010 izvršbo, kolikor se nanaša na nepremičnine, ustavilo.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 25, 35, 35/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 148/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-10-21

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - sorodstvo med pričo in podpredsednico pristojnega sodišča

Ker je stranka postopka brat sodnice za postopanje pristojnega sodišča, ki je tudi podpredsednica sodišča, se je v nadaljevanju postopka izpričala možnost dvoma strank o nevtralnosti in neodvisnosti stvarno in krajevno pristojnega sodišča s tem, ko je določitev drugega stvarno pristojnega sodišča predlagal sam tožnik in ko ima v dojemanju zunanjega videza nevtralnosti in neodvisnosti sojenja zanesljivo pomemben učinek tudi dejstvo, da je bila s pristojnega sodišča prenešena pristojnost na drugo sodišče v kazenskem postopku, v katerem sta na en ali drug način udeleženi stranki tega (pravdnega) postopka.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče B.

1. Vrhovno sodišče je s sklepom I R 131/2008 z dne 23. 10. 2008 v tej zadevi že enkrat odločilo o predlogu za prenos pristojnosti – tedaj o predlogu za odločanje v tej zadevi pristojnega sodišča (Okrožnega sodišča A.) – in sicer tako, da je predlog zavrnilo.

2. V nadaljevanju postopka pa je nato na podlagi določbe 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) predlagal delegacijo pristojnosti tožnik. V predlogu je navedel, da je toženec D. T. brat višje sodnice B. R., ki je podpredsednica za odločanje v tej zadevi sicer pristojnega sodišča – Okrožnega sodišča A., skliceval pa se je tudi na (pred)kazenski postopek zoper toženca, ki je bil sprožen na podlagi tožnikove ovadbe in v katerem je bil postopek delegiran z Okrožnega sodišča A. na drugo stvarno pristojno sodišče s sklepom Višjega sodišča v Mariboru I Kr 14/2009 z dne 23. 10. 2009.

4. Okoliščine, da je stranka postopka brat sodnice za postopanje pristojnega sodišča, ki je tudi podpredsednica sodišča, Vrhovno sodišče v obrazložitvi sklepa I R 131/2008 z dne 23. 10. 2008 ni štelo za tehten razlog za delegacijo pristojnosti v pomenu določbe 67. člena ZPP, ker v tedanjem stadiju postopka in spričo dejstva, da je prenos pristojnosti predlagalo sodišče, ni bilo izkazano, da bi ta okoliščina mogla (zlasti) pri strankah vzbuditi dvom o nevtralnosti in neodvisnosti stvarno in krajevno pristojnega sodišča kot nosilca sodne funkcije ali sicer okrniti dojemanje zunanjega videza teh postulatov poštenega sojenja. Tak dvom se je izpričal šele v nadaljevanju postopka s tem, ko je predlagal določitev drugega stvarno pristojnega sodišča tožnik kot stranka tega postopka in ko ima v dojemanju zunanjega videza nevtralnosti in neodvisnosti sojenja zanesljivo pomemben učinek tudi dejstvo, da je bila z Okrožnega sodišča A. prenešena pristojnost na drugo sodišče v kazenskem postopku, v katerem sta na en ali drug način udeleženi stranki tega (pravdnega) postopka. Zato je Vrhovno sodišče predlogu tokrat ugodilo in zadevo delegiralo na Okrožno sodišče B.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 147/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-10-14

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivnost dvoma - dvom v nepristranost sodišča

Dejstvo, da pri drugem sodišču teče odškodninski spor tožnika proti državi zaradi zatrjevano nepravilnega ravnanja pristojnega sodišča, samo po sebi ne vzbuja razumnega dvoma v nepristranskost tega sodišča za sojenje v vseh drugih tožnikovih zadevah.

Predlog za prenos pristojnosti se zavrne.

1. V pravdni zadevi P 94/2008 Okrajnega sodišča v Domžalah je tožnik v vlogi s 16. 6. 2010 sodišču predlagal preložitev razpisanega naroka, prosil za avdio snemanje in še protestiral, da sodišče vodi njegove pravdne zadeve kljub njegovemu odškodninskemu zahtevku zoper sodišče, ki se vodi pri Okrožnem sodišču v Ljubljani pod III P 4242/2009, in kljub zahtevi za zamenjavo sodnikov in celotnega sodišča. Sodišče je to vlogo štelo za predlog za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče in ga zato poslalo vrhovnemu sodišču.

3. Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Tožnikov predlog sodi v skupino „drugih tehtnih razlogov“, saj je iz njegove utemeljitve mogoče sklepati na tožnikov sum v nepristranskost sojenja pri krajevno pristojnem sodišču zato, ker v zvezi z zatrjevano nepravilnim ravnanjem tega sodišča terja odškodnino od države, postopek o tem pa teče drugje. Za ugoditev predlogu za delegacijo v takem primeru ne zadostuje le strankin subjektivni dvom, saj mora uveljavljana okoliščina vzbujati dvom v objektivno nepristranskost sodišča kot celote, torej vplivati na objektivno percepcijo javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca javne funkcije. Dejstvo, da pri drugem sodišču teče odškodninski spor tožnika proti državi zaradi zatrjevano nepravilnega ravnanja Okrajnega sodišča v Domžalah, samo po sebi ne vzbuja razumnega dvoma v nepristranskost pristojnega sodišča za sojenje v vseh drugih tožnikovih zadevah. Zato je vrhovno sodišče zavrnilo tožnikov neutemeljen predlog.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I Ips 64/2010-83 (I Ips 176/2010)
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-09-02

zahteva za varstvo zakonitosti - dovoljenost - zahteva zoper pravnomočen sklep o zavrnitvi predloga za odpravo varščine

Zahteva za varstvo zakonitosti zoper pravnomočen sklep, s katerim je bil zavrnjen predlog za odpravo varščine, ni dovoljena.

I. Zahtevi za varstvo zakonitosti se zavržeta.

II. Obtoženca sta dolžna plačati sodno takso.

1. Zunajobravnavni senat Okrožnega sodišča v Novi Gorici je s sklepom z dne 28.9.2009 zavrnil predloga zagovornic obeh obtožencev za odpravo varščine. Višje sodišče v Kopru je pritožbi zagovornic kot neutemeljeni zavrnilo.

2. Zoper pravnomočni sklep vlaga zagovornica obtoženega G.C. zahtevo za varstvo zakonitosti iz vseh razlogov, navedenih v 420. členu Zakona o kazenskem postopku (ZKP), in zaradi kršitve ustavnih pravic in svoboščin. Predlaga spremembo izpodbijanih sklepov in odpravo varščine. Zaradi bistvenih kršitev določb postopka vlaga zahtevo za varstvo zakonitosti tudi zagovornica obtoženega E. De B. Predlaga razveljavitev oziroma spremembo izpodbijanih sklepov in odpravo varščine.

3. Na zahtevi za varstvo zakonitosti je odgovoril vrhovni državni tožilec M.V. Predlaga zavrženje obeh zahtev.

4. Zagovornica obtoženega G.C. v svoji izjavi ocenjuje tožilčeve navedbe za neutemeljene in vztraja pri navedbah iz zahteve.

5. Zahtevi za varstvo zakonitosti nista dovoljeni.

6. Pred pravnomočno končanim kazenskim postopkom je zahtevo za varstvo zakonitosti zakonitosti mogoče vložiti samo zoper pravnomočno odločbo o odreditvi pripora ter zoper pravnomočno odločbo o podaljšanju pripora, če je bil pripor podaljšan na podlagi sklepa Vrhovnega sodišča in v primeru podaljšanja po vložitvi obtožnice (četrti odstavek 420. člena ZKP).

7. Kazenski postopek zoper obtoženca še ni pravnomočno končan. Zagovornici obtožencev vlagata zahtevi za varstvo zakonitosti zoper pravnomočen sklep, s katerim sta bila zavrnjena njuna predloga za odpravo varščine. Glede na citirano zakonsko določilo zahteve za varstvo zakonitosti zoper takšen sklep ni dopustno vložiti, zato je Vrhovno sodišče zahtevi zagovornic kot nedovoljeni zavrglo (drugi odstavek 423. člena ZKP ).

8. V skladu z Zakonom o sodnih taksah (ZST-1) je Vrhovno sodišče obtožencema naložilo plačilo stroškov, nastalih s tem izrednim pravim sredstvom, to je sodno takso.

Zakon o kazenskem postopku (1994) - ZKP  - člen 420, 420/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 82/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-09-09

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO - STVARNO PRAVO

dopuščena revizija - raba nepremičnine - obligacijski dogovor o rabi nepremičnine - učinki dogovora za singularne pravne naslednike

Revizija se dopusti glede materialnega pravnega vprašanja, ali obligacijski dogovor o načinu uporabe nepremičnine stranke zavezuje tudi v razmerju do singularnih pravnih naslednikov.

Revizija se dopusti glede materialnopravnega vprašanja, ali obligacijski dogovor o načinu uporabe nepremičnine stranke zavezuje tudi v razmerju do singularnih pravnih naslednikov

1. Tožnica in prva toženka sta se na podlagi veljavnih prostorskih ureditvenih pogojev in smernic Občine Radovljica dogovorili, da bo za potrebe dostopa do treh stanovanjskih hiš izdelana le ena pot, pri čemer bo vsaka od strank sporazuma prispevala enak del nepremičnine. Dogovor sta tudi izvršili. Ko pa je prva toženka polovico svoje nepremičnine prodala drugi in tretje toženi stranki, je tožnica  prepovedala uporabo skupne poti.

2. Sodišče prve stopnje je v ponovnem sojenju tožbeni zahtevek zavrnilo z obrazložitvijo, da toženci s svojo hojo in vožnjami ne vznemirjajo tožnice, saj so dejanja izvedena na podlagi ustnega sporazuma in da ne gre za realno vznemirjanje.

3. Sodišče druge stopnje je pritožbi tožnice ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbenemu zahtevku ugodilo.

4. Toženci vlagajo predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje in v njem navajajo, da je od odločitve revizijskega sodišča pričakovati odločitev o  pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava, razvoj prava preko sodne prakse in da o izpostavljenem vprašanju ni sodne prakse, odločitev sodišča druge stopnje pa odstopa od starejše sodne prakse Vrhovnega sodišča. Kot pomembno pravno vprašanje izpostavijo, ali dogovor o načinu uporabe nepremičnine stranke zavezuje in ali lahko takšen realiziran dogovor ena od strank dogovora enostransko odpove. Dodajo, da je zaključek pritožbenega sodišča (da trajanje dolžniškega razmerja v konkretnem primeru ni bilo določeno in se prekine z odpovedjo) za toženko predstavljalo presenečenje, saj v tej smeri tožnica ni podala nobenih navedb, in je bila tožencem tako odvzeta možnost pravnega sredstva.

6. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da so glede pravnega vprašanja, izpostavljenega v predlogu tožencev in opredeljenega v izreku tega sklepa, podani pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP in je zato v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo (tretji odstavek 367. c člena istega zakona)

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.