Sodba X Ips 912/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-01-21

ukrep gradbene inšpekcije - gradnja brez gradbenega dovoljenja

Z začetkom gradnje novega objekta oziroma gradnje nadomestnega objekta brez gradbenega dovoljenja je tožnik kršil določbo prvega odstavka 3. člena ZGO-1, ki določa, da se gradnja objekta ali nadomestna gradnja lahko začne na podlagi pravnomočnega gradbenega dovoljenja.

1. Z izpodbijano sodbo je sodišče prve stopnje na podlagi določbe prvega odstavka 59. člena Zakona o upravnem sporu – ZUS (Ur. l. RS, št. 50/97 in 70/2000) zavrnilo tožbo zoper odločbo tožene stranke z dne 31. 3. 2005. S to odločbo je tožena stranka zavrnila pritožbo tožeče stranke zoper odločbo gradbene inšpektorice Inšpektorata Republike Slovenije za okolje in prostor, Območna enota ... z dne 24. 1. 2005, s katerim je bilo med drugim tožniku naloženo, da mora takoj ustaviti nadaljnjo gradnjo nadstreška s svinjaki in koritastim silosom na zemljišču s parc. št. 15 k.o. ... ter odstraniti že zgrajeni objekt in vzpostaviti zemljišče v prejšnje stanje. Izrečene so mu bile tudi prepovedi iz 158. člena Zakona o graditvi objektov – ZGO-1 – UPB1 (Ur. l. RS, št. 102/2004).

2. V obrazložitvi izpodbijane sodbe sodišče prve stopnje navaja, da gre za inšpekcijski ukrep proti nelegalni gradnji po 152. členu ZGO-1. Tožnik v obravnavanem primeru pred začetkom gradnje ni pridobil gradbenega dovoljenja, ki bi ga za takšno gradnjo moral imeti, sporno pa je v tem postopku tudi, ali je tožnik edini investitor obravnavanega posega. Sodišče prve stopnje je pritrdilo odločitvi upravnih organov, da je tožnik edini investitor gradnje in s tem tudi inšpekcijski zavezanec, zoper katerega so bili odrejeni pravilni inšpekcijski ukrepi.

3. Zoper navedeno sodbo je tožnik po odvetniku vložil revizijo, prej pritožbo. Navaja, da je stare svinjake moral nadomestiti z novimi in da se s kmetijstvom tudi preživlja. Ukrepi gradbene inšpektorice se mu zdijo prestrogi. Začel je tudi že z legalizacijo zagrajenega objekta.

4. Tožena stranka na revizijo, prej pritožbo, ni odgovorila.

6. S 1. 1. 2007 je začel veljati ZUS-1, ki je v prvem odstavku 107. člena določil, da Vrhovno sodišče v pravnih sredstvih zoper izdane odločbe sodišča odloča po ZUS-1, če ni s posebnim zakonom drugače določeno, v drugem odstavku 107. člena pa, da se zadeve, v katerih je bila vložena pritožba pred uveljavitvijo ZUS-1, obravnavajo kot pritožbe po ZUS-1, če izpolnjujejo pogoje po ZUS-1, v primerih, ko je pravnomočna sodba po zakonu pogoj za izvršitev upravnega akta, ter v primerih, ko je pritožba izrecno dovoljena na podlagi posebnega zakona. V drugih primerih so vložene pritožbe, ki jih je vložila upravičena oseba, ter so pravočasne in dovoljene po določbah ZUS, obravnavajo kot pravočasne in dovoljene revizije, prvostopenjske sodbe pa postanejo pravnomočne. Glede na to določbo se v obravnavanem primeru vložena pritožba zoper izpodbijano sodbo obravnava kot pravočasna in dovoljena revizija po ZUS-1, prvostopna sodba pa je postala pravnomočna dne 1. 1. 2007.

7. Revizija je izredno pravno sredstvo zoper pravnomočno sodbo sodišča prve stopnje (83. člen ZUS-1). Po določbi prvega odstavka 85. člena ZUS-1 se lahko revizija vloži le zaradi bistvenih kršitev določb postopka v upravnem sporu iz drugega in tretjega odstavka 75. člena ZUS-1 in zmotne uporabe materialnega prava, za razliko od postopka s pritožbo, kjer se glede na 2. točko prvega odstavka 75. člena ZUS-1 lahko izpodbija tudi pravilnost presoje postopka izdaje upravnega akta. Revizije ni mogoče vložiti zaradi zmotne ali nepopolne ugotovitve dejanskega stanja (drugi odstavek 85. člena ZUS-1). Revizijsko sodišče izpodbijano sodbo preizkusi le v delu, ki se z revizijo izpodbija, in v mejah razlogov, ki so v njej navedeni, pri čemer po uradni dolžnosti pazi na pravilno uporabo materialnega prava (86. člen ZUS-1). V tem okviru je opravljena tudi sodna presoja utemeljenosti revizije v obravnavani zadevi.

8. Po določbi 152. člena ZGO-1 - UPB1, na podlagi katere je izdana prvostopna odločba, v primeru nelegalne gradnje pristojni gradbeni inšpektor odredi, da se gradnja takoj ustavi ter da se že zgrajeni objekt ali del objekta v določenem roku na stroške inšpekcijskega zavezanca odstrani, vzpostavi prejšnje stanje ali drugače sanira zemljišče, če vzpostavitev v prejšnje stanje ni možna.

9. V obravnavanem primeru je gradbena inšpektorica v ponovljenem inšpekcijskem postopku ugotovila, da je tožnik edini investitor gradnje svinjakov in silosa, ki jo je začel brez gradbenega dovoljenja. Ob času izdaje inšpekcijske odločbe (24. 1. 2005) je tožnik že začel z legalizacijo gradnje oziroma s pridobivanjem gradbenega dovoljenja. Z začetkom gradnje novega objekta oziroma gradnje nadomestnega objekta brez gradbenega dovoljenja, pa je tudi po presoji Vrhovnega sodišča tožnik kršil določbo prvega odstavka 3. člena ZGO-1, ki določa, da se gradnja objekta ali nadomestna gradnja lahko začne na podlagi pravnomočnega gradbenega dovoljenja. Tožnik pa je bil tudi edini investitor gradnje brez gradbenega dovoljenja, kar pomeni, da je bil investitor nelegalne gradnje (12. 1. točka 1. odstavka 2. člena ZGO-1). Zato so tudi po presoji Vrhovnega sodišča bili podani pogoji za izrek inšpekcijskega ukrepa po 152. členu in izrečene prepovedi v skladu z določbo 158. člena ZGO-1, kar sta pravilno ugotovila upravna organa prve in druge stopnje, sodišče prve stopnje pa je neutemeljeno tožbo pravilno zavrnilo.

10. Revizijsko sodišče zavrača tudi revizijske ugovore o trdoti inšpekcijskega ukrepa in o tem, da bi morali biti inšpekcijski zavezanci tudi sodediči. Tožnik ne zatrjuje, da bi pred začetkom gradnje pridobil gradbeno dovoljenje, odgovorjeno pa je tudi že bilo, da je bil edini investitor in so zato revizijski ugovori neupoštevni.

11. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče na podlagi 92. člena ZUS-1 zavrnilo revizijo kot neutemeljeno.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.