TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep II Ips 620/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-01-14

dovoljenost revizije - preživnina - bodoče dajatve - vrednost spornega predmeta - zavrženje revizije

Upoštevaje 40. člen ZPP, znaša vrednost spornega predmeta 36.000,00 EUR (seštevek zahtevanih mesečnih preživnin 600,00 EUR za dobo petih let), zato revizija ni dovoljena.

Toženka mora tožniku v 15 dneh od vročitve tega sklepa povrniti njegove stroške revizijskega odgovora v znesku 449,47 EUR.

1. Sodišče prve stopnje je po pravnomočnosti sodbe o razvezi zakonske zveze v celoti zavrnilo tožbeni zahtevek po nasprotni tožbi, da je tožnik dolžan plačevati toženki mesečno preživnino v znesku 600,00 EUR.

2. Pritožbeno sodišče je v celoti zavrnilo toženkino pritožbo proti prvostopenjski zavrnilni sodbi.

3. Toženka v reviziji proti sodbi pritožbenega sodišča uveljavlja „bistvene kršitve določb pravdnega postopka in kršitev materialnega prava“ ter v celoti nasprotuje zavrnitvi zahtevka po nasprotni tožbi.

4. Revizija je bila vročena tožniku, ta pa je nanjo odgovoril in zahteval povrnitev stroškov.

6. Postopek pred sodiščem prve stopnje je bil končan z odločbo, ki je bila izdana 27. 11. 2008. Zato je pri odločanju o reviziji treba upoštevati določbe Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku – ZPP-D (Ur. l. RS, št. 45/08).(1)

7. Upoštevaje 40. člen Zakona o pravdnem postopku – ZPP, znaša vrednost spornega predmeta 36.000,00 EUR (seštevek zahtevanih mesečnih preživnin 600,00 EUR za dobo petih let). Izpodbijani del pravnomočne sodbe tako ne presega 40.000,00 EUR in zato ni izpolnjena predpostavka dovoljenosti revizije iz drugega odstavka 367. člena ZPP. Toženka tudi ni predlagala dopustitve revizije v skladu s prvim odstavkom 367.b člena ZPP. Revizija tako ni dovoljena in tudi ni bila dopuščena. Vrhovno sodišče jo je zavrglo na podlagi 377. člena ZPP.

8. Toženka mora tožniku povrniti stroške v zvezi z odgovorom na revizijo na podlagi prvega odstavka 165. in prvega odstavka 154. člena ZPP.

Op. št. (1): Primerjaj prvi in drugi odstavek 130. člena ZPP-D.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 40, 367, 367/2, 377

Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (2008) - ZPP-D  - člen 130, 130/1, 130/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 144/2008
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-01-21

dovoljenost revizije - vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe - povrnitev premoženjske škode - predpravdni stroški - stroški cenitve kot del tožbenega zahtevka - zavrženje revizije

Tožnikovi izdatki za plačilo stroškov cenitve so izdatki, ki so mu nastali zaradi postopka in spadajo po določbi prvega odstavka 151. člena ZPP med pravdne stroške (tako imenovani predpravdni stroški) – in torej niso „škoda“, nastala tožniku v prometni nesreči. Zato vrednost spornega predmeta ne zadošča za dovoljenost revizije.

1. S sodbo sodišča prve stopnje, potrjeno v izpodbijanem obsodilnem delu s sodbo sodišča druge stopnje, je bilo toženi stranki naloženo, da mora plačati tožniku 4.315,00 EUR s pripadki.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožena stranka vložila revizijo, v kateri uveljavlja po njenih navedbah vse zakonsko predvidene revizijske razloge. Predlaga razveljavitev sodb sodišč obeh stopenj in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v novo sojenje.

3. Revizija je bila v skladu z določbami 375. člena za obravnavani primer še upoštevnega Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 do 52/2007; v nadaljevanju: ZPP) vročena tožniku, ki nanjo ni odgovoril, ter Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije.

5. Revizija je izredno pravno sredstvo zoper pravnomočno sodno odločbo, izdano na drugi stopnji, ki je v premoženjskih sporih dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 1,000.000 nekdanjih SIT (drugi odstavek 367. člena ZPP). V obravnavanem primeru je za ugotovitev vrednosti izpodbijanega dela pravnomočne sodbe odločilnega pomena, da je toženi stranki v plačilo naložen znesek 4.315,00 EUR (s pripadki) vsota tožniku prisojene odškodnine za premoženjsko škodo (stroški popravila v prometni nesreči poškodovanega vozila) v znesku 4010,79 EUR in tožnikovih izdatkov za „izdelavo cenitve“ škode (plačilo cenilca) v znesku 304,21 EUR. To pomeni, da sta tožniku prisojena zneska, uveljavljana z eno tožbo, oprta na različno podlago, in ju pri ugotavljanju vrednosti izpodbijanega dela pravnomočne sodbe že iz tega razloga ni mogoče seštevati (drugi odstavek 41. člena v zvezi z 39. členom ZPP). Sploh pa so tožnikovi izdatki za plačilo stroškov cenitve v znesku 304,21 EUR izdatki, ki so mu nastali zaradi postopka in spadajo po določbi prvega odstavka 151. člena ZPP med pravdne stroške (tako imenovani predpravdni stroški) – in torej ne „škoda“, nastala tožniku v prometni nesreči 16. 8. 1996.

6. Ker se po obrazloženem izkaže, da v obravnavanem primeru vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe, ki znaša le 4010,79 EUR oziroma 961.145,72 nekdanjih SIT, ne presega mejnega zneska za dovoljenost revizije, je bilo treba revizijo tožene stranke na podlagi določbe 377. člena ZPP kot nedovoljeno zavreči.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 39, 41, 41/2, 151, 151/1, 367, 367/2, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep X Ips 460/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-01-25

Sodba UPRS (zunanji oddelek v Mariboru) U 270/2008

Revizija vložena po izteku tridesetdnevnega roka od vročitve sodbe sodišča prve stopnje, je prepozna. Tako revizijo zavrže s sklepom sodnik poročevalec Vrhovnega sodišča.

1. Zoper pravnomočno sodbo sta prva tožnica in drugi tožnik po odvetniku dne 9. 10. 2009 vložila revizijo.

3. Po določbi prvega odstavka 83. člena Zakona o upravnem sporu – ZUS-1 lahko stranke vložijo revizijo zoper pravnomočno sodbo, izdano na prvi stopnji, v tridesetih dneh od vročitve prepisa sodbe. Tožnikoma je bila sodba sodišča prve stopnje vročena dne 8. 9. 2009, kot je to razvidno iz podpisanih povratnic v sodnem spisu. Po določbi drugega odstavka 111. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP se v primerih, ko je rok določen po dnevih, vanj ne všteje dan vročitve ali sporočitve, temveč se vzame za začetek roka prvi naslednji dan. Po določbi prvega odstavka 112. člena ZPP pa se šteje, da je vloga, ki je vezana na rok, vložena pravočasno, če je izročena pristojnemu sodišču preden se rok izteče. Glede na navedene določbe, ki jih je v obravnavanem primeru treba uporabiti glede na določbo prvega odstavka 22. člena ZUS-1, se je rok za vložitev revizije iztekel v četrtek 8. 10. 2009, prva tožnica in drugi tožnik pa sta po odvetniku revizijo vložila dne 9. 10. 2009. Vrhovno sodišče je zato v obravnavanem primeru revizijo zavrglo kot prepozno na podlagi 89. člena ZUS-1.

4. O zadevi je odločal sodnik poročevalec na podlagi 89. člena ZUS-1, ki določa, da prepozno revizijo zavrže s sklepom sodnik poročevalec Vrhovnega sodišča.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep VIII DoR 123/2009-2
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-01-27

predlog za dopustitev revizije - popolnost vloge - izvod sodbe sodišča druge stopnje - zavrženje predloga

Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen izvod pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje, Vrhovno sodišče predlog zavrže.

1. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije zoper sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča Pdp 33/2009 z dne 11. 11. 2009.

2. Po določbi tretjega odstavka 367. b člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) mora stranka predlogu za dopustitev revizije priložiti izvod pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje. Če tega ne stori, Vrhovno sodišče na podlagi šestega odstavka 367. b člena ZPP predlog za dopustitev revizije zavrže.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 357/2011, enako tudi II DoR 19/2012, II Dor 167/2014
Sklep III Ips 144/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-01-19

dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - glavne in postranske terjatve - kapitalizirane obresti - gospodarski spor - prehodne določbe ZPP-D - zavrženje revizije

Po noveli ZPP-D je revizija v gospodarskih sporih dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 200.000,00. Če je vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe nižja, je revizija dovoljena le, če jo na predlog stranke dopusti Vrhovno sodišče.

Vsaka stranka krije sama svoje stroške revizijskega postopka.

1. V obravnavanem postopku se uporabljajo določbe Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (ZPP-D; Uradni list RS, št. 45/2008). Sodba sodišča prve stopnje je bila namreč izdana 3. decembra 2008, kar je po njegovi uveljavitvi 1. oktobra 2008 (primerjaj prvi in drugi odstavek 130. člena ZPP-D ter 133. člen ZPP-D).

2. Po noveli ZPP-D je revizija v gospodarskih sporih dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 200.000,00 EUR (490. člen ZPP). Če je vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe nižja, je revizija dovoljena le, če jo na predlog stranke dopusti Vrhovno sodišče (tretji odstavek 367. člena ZPP in prvi odstavek 38. člena ZPP).

3. Pravdni stranki sta pri sodišču prve stopnje vložili reviziji zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bila delno potrjena, delno pa spremenjena sodba sodišča prve stopnje o zahtevku za plačilo (kapitalizirane) glavnice v višini 99.680,13 EUR (prej 23,887.347,00 SIT) z zamudnimi obrestmi. Že iz tega sledi, da vrednost spornega predmeta v obravnavanem postopku, ki je sicer enaka zgolj vrednosti glavnega zahtevka (39. člen ZPP), ne presega mejne vrednosti za dovoljenost revizije. Zato reviziji, za kateri pravdni stranki tudi nista izkazali, da bi bili dopuščeni, nista dovoljeni.

4. Vrhovno sodišče je nedovoljeni reviziji pravdnih strank zavrglo na podlagi 377. člena ZPP, ker tega v mejah svojih pravic ni storilo že sodišče prve stopnje.

5. O stroških revizijskega postopka je Vrhovno sodišče odločilo na podlagi prvega odstavka 165. člena ZPP. Ker pravdni stranki z revizijama nista uspeli, po določbi prvega odstavka 154. člena ZPP sami krijeta svoje stroške revizij. Tožena stranka pa sama nosi tudi stroške odgovora na revizijo, ki zaradi nedovoljenosti revizije tožeče stranke ni bil potreben za pravdo (prvi odstavek 155. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 38, 38/1, 39, 367, 367/3, 490

Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (2008) - ZPP-D  - člen 130, 130/1, 130/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III Ips 141/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-01-19

dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - gospodarski spor - prehodne določbe ZPP-D - zavrženje revizije

Po noveli ZPP-D je revizija v gospodarskih sporih dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 200.000,00 EUR. Če je vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe nižja, je revizija dovoljena le, če jo na predlog stranke dopusti Vrhovno sodišče.

Vsaka stranka krije sama svoje stroške revizijskega postopka.

1. V obravnavanem postopku se uporabljajo določbe Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (ZPP-D; Uradni list RS, št. 45/2008). Sodba sodišča prve stopnje je bila namreč izdana 6. novembra 2008, kar je po njegovi uveljavitvi 1. oktobra 2008 (primerjaj prvi in drugi odstavek 130. člena ZPP-D ter 133. člen ZPP-D).

2. Po noveli ZPP-D je revizija v gospodarskih sporih dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 200.000,00 EUR (490. člen ZPP). Če je vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe nižja, je revizija dovoljena le, če jo na predlog stranke dopusti Vrhovno sodišče (tretji odstavek 367. člena ZPP in prvi odstavek 38. člena ZPP).

3. Tožena stranka je pri sodišču prve stopnje vložila revizijo zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bila zavrnjena njena pritožba in potrjena sodba sodišča prve stopnje, po kateri je tožeči stranki dolžna plačati 41.624,94 EUR z zamudnimi obrestmi.

4. Vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe je enaka vrednosti pravnomočno prisojenega glavnega zahtevka, to je 41.624,94 EUR (39. člen ZPP). Ker ne presega mejne vrednosti iz 490. člena ZPP in ker tožena stranka ni izkazala, da bi bila revizija dopuščena, le ta ni dovoljena.

5. Vrhovno sodišče je nedovoljeno revizijo tožene stranke zavrglo na podlagi 377. člena ZPP, ker tega v mejah svojih pravic ni storilo že sodišče prve stopnje.

6. O stroških revizijskega postopka je Vrhovno sodišče odločilo na podlagi prvega odstavka 165. člena ZPP. Tožena stranka z revizijo ni uspela, zato po prvem odstavku 154. člena ZPP sama krije svoje stroške revizije. Tožeča stranka pa sama nosi stroške odgovora na revizijo, ki glede na nedovoljeno revizijo tožene stranke ni bil potreben za pravdo (prvi odstavek 155. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 38, 38/1, 367, 367/3, 490

Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (2008) - ZPP-D  - člen 130, 130/1, 130/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 9/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-01-19

predlog za dopustitev revizije - vprašanja dejanske narave - nerelevantna pravna vprašanja - zavrnitev predloga

Del izpostavljenih vprašanj je dejanske narave. Tista, ki so pravne, pa glede na ugotovljeno dejansko stanje (ki ga po tretjem odstavku 370. člena ZPP v revizijskem postopku ni več mogoče izpodbijati), ne morejo vplivati na odločitev v obravnavani zadevi.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je tožena stranka dolžna tožeči stranki plačati provizijo za posredovanje pri nakupu nepremičnine v višini 24.000 EUR z zamudnimi obrestmi. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Sodbi temeljita na ugotovitvah, da sta pravdni stranki sklenili pogodbo o posredovanju pri nakupu nepremičnine na območju Ljubljane in okolice, da je tožeča stranka kot posrednik vzpostavila stik med toženo stranko in prodajalcem nepremičnine v Domžalah in da je samostojna podjetnica, ki je to nepremičnino nato kupila, družinsko ter kapitalsko povezana s toženo stranko.

2. Tožena stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije. Del izpostavljenih vprašanj je dejanske narave. Tista, ki so pravne, pa glede na ugotovljeno dejansko stanje (ki ga po tretjem odstavku 370. člena ZPP v revizijskem postopku ni več mogoče izpodbijati), ne morejo vplivati na odločitev v obravnavani zadevi.

3. Ker niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa 367.a člen ZPP, je Vrhovno sodišče predlog tožene stranke zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 370, 370/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 248/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-01-21

predlog za dopustitev revizije - obvezne sestavine predloga za dopustitev revizije - zavrženje predloga

Predlog za dopustitev revizije, v katerem tožnica le povzema del besedila določb 367. a in 367. b člena ZPP in graja dejanske ugotovitve sodišč o fingiranosti zavarovalnega primera, ne vsebuje sestavin, zahtevanih z določbo četrtega odstavka 367. b člena ZPP.

1. Tožnica je vložila predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bila zavrnjena njena pritožba zoper sodbo sodišča prve stopnje o zavrniti tožbenega zahtevka za plačilo zavarovalnine v znesku 37.300,00 EUR s pripadki.

3. Predlog za dopustitev revizije, v katerem tožnica le povzema del besedila določb 367. a in 367. b člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) in graja – delno tudi v preobleki navidezno uveljavljanih procesnih kršitev – dejanske ugotovitve sodišč prve in druge stopnje o fingiranosti zavarovalnega primera, ne vsebuje sestavin, zahtevanih z določbo četrtega odstavka 367. b člena ZPP. Zato je Vrhovno sodišče na podlagi šestega odstavka 367. b člena istega zakona tožničin predlog za dopustitev revizije zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 32/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-03-02

predlog za dopustitev revizije - pomembno pravno vprašanje - pravna oseba brez pooblaščenca - prava neuka stranka - dopustitev revizije

- v kakšnem obsegu je sodišče v smislu 12. člena ZPP dolžno pravno osebo, ki nima pravnega pooblaščenca, poučiti o negativnih posledicah (po 286. in 286. a členu ZPP) prepozno vložene vloge,

- ali je v primeru pravne osebe, ki v postopku nima odvetnika oziroma pooblaščenca, pravica do pouka prava neuke stranke manjša, kot če bi šlo za fizično osebo brez pooblaščenca.

Predlogu se ugodi, revizija se dopusti glede vprašanj:

V kakšnem obsegu je sodišče v smislu 12. člena ZPP dolžno pravno osebo, ki nima pravnega pooblaščenca, poučiti o negativnih posledicah (po 286. in 286. a členu ZPP) prepozno vložene vloge?

Ali je v primeru pravne osebe, ki v postopku nima odvetnika oziroma pooblaščenca, pravica do pouka prava neuke stranke manjša, kot če bi šlo za fizično osebo brez pooblaščenca?

1. Sodišče prve stopnje je razveljavilo sklep o izvršbi in zavrnilo tožbeni zahtevek na plačilo 57.668,48 EUR. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

2. Tožeča stranka je vložila predlog za dopustitev revizije. V predlogu je uveljavljala bistveno kršitev 12., 286. in 286.a členov Zakona o pravdnem postopku (ZPP). V zvezi z očitanimi kršitvami je izpostavila naslednji pravni vprašanji:

V kakšnem obsegu je sodišče v smislu 12. člena ZPP dolžno pravno osebo, ki nima pravnega pooblaščenca, poučiti o negativnih posledicah (po 286. in 286. a členu ZPP) prepozno vložene vloge?

Ali je v primeru pravne osebe, ki v postopku nima odvetnika oziroma pooblaščenca, pravica do pouka prava neuke stranke manjša, kot če bi šlo za fizično osebo brez pooblaščenca?

3. Vprašanji v obravnavanem primeru ustrezata kriterijem iz prvega odstavka 367.a člena ZPP. Zato je Vrhovno sodišče predlogu za dopustitev revizije ugodilo in revizijo dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 12, 286, 286a, 367a, 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 159/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-01-21

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije - regres zavarovalnice - zastaranje

Glede v predlogu zatrjevanih kršitev postopka velja, da toženec z načinom njihovega uveljavljanja ni zadostil zahtevanemu standardu natančnosti in konkretiziranosti očitkov.

1. Toženec je vložil predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je slednje v izpodbijanem obsodilnem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje o delni ugoditvi regresnemu zahtevku tožnice (v znesku 8.345,85 EUR s pripadki) med drugim tudi iz razloga, ker sta sodišči tožencu odrekli utemeljenost ugovora zastaranja tožničine terjatve. V predlogu (ob očitku procesnih kršitev) toženec graja stališče v sodbah o dnevu izplačila odškodnine kot začetku teka zastaranja regresne terjatve tožnice; meni, da je njena terjatev že zastarala .in da je drugačno stališče sodišč v nasprotju z določbo šestega odstavka 380. člena Zakona o obligacijskih razmerjih (ZOR) oziroma šestega odstavka 357. člena  Obligacijskega zakonika (OZ). O vprašanju teka zastaranja za terjatev zavarovalnice zoper povzročitelja obstaja po trditvah toženca tudi sodna praksa, ki pa da je „starejšega izvora“; konkretnega sklicevanja na sodno prakso ni v toženčevem predlogu.

3. Glede v predlogu zatrjevanih kršitev postopka velja, da toženec z načinom njihovega uveljavljanja ni zadostil zahtevanemu standardu natančnosti in konkretiziranosti očitkov v pomenu določbe četrtega odstavka 367. b člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) in se zato Vrhovno sodišče z njimi ni ukvarjalo. V zvezi s problematiziranim materialnopravnim vprašanjem zastaranja tožničine terjatve pa velja, da toženčeva opredelitev pravnega vprašanja ni usklajena z dejansko podlago izpodbijani odločitvi. Določba šestega odstavka 380. člena  ZOR (enako šestega odstavka 357. člena OZ) se namreč nanaša na zastaranje terjatve, ki jo ima zavarovalnica proti tretjemu. Toženec pa ni „tretji“, temveč je tožničin „zavarovanec“, ki nima nobene „terjatve“ v pomenu navedene zakonske določbe, na katero bi bilo mogoče vezati tek zastaranja. Ker torej pogoji za dopustitev revizije iz določbe prvega odstavka 367. a člena ZPP niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

ZPP člen 367a, 367a/1, 367b, 367b/4, 367c, 367c/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 43/2010, enako tudi II DoR 475/2011, II DoR 271/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-01-28

dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - zavrženje revizije - predlog za dopustitev revizije

V obravnavanem primeru znaša vrednost spornega predmeta in s tem vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe le 417,29 EUR, zato Vrhovno sodišče revizije ni moglo dopustiti.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožničin tožbeni zahtevek za odstranitev nasute zemljine in zgrajenega betonskega zidu s tožničine parcele št. 658/1 k.o. ...

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožničino pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnica vložila predlog za dopustitev revizije. V predlogu navaja, da gre za izrazito arbitrarno odločitev, ki je v nasprotju s temeljnimi načeli Zakona o obligacijskih razmerjih, pa tudi z načelom vestnosti in poštenja ter prepovedjo zlorabe pravic. Revizijo je treba dopustiti, da se prepreči samovolja in kršitev pravic drugega, sodna praksa pa je v enakih primerih jasna in odločitvi obeh nižjih sodišč odstopata od te prakse.

5. Po četrtem odstavku 367. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) sodišče ne more dopustiti revizije, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe ne presega 2.000 EUR. V obravnavanem primeru znaša vrednost spornega predmeta in s tem vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe 417,29 EUR. Ker ta vrednost ne presega 2.000 EUR, Vrhovno sodišče revizije ni moglo dopustiti in je predlog tožeče stranke kot nedovoljen zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/4

Opr. št: II DoR 475/2011, ECLI:SI:VSRS:2011:II.DOR.475.2011

Opr. št: II DoR 271/2011, ECLI:SI:VSRS:2011:II.DOR.271.2011

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.