TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep II Ips 874/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-05-28

dovoljenost revizije - postulacijska sposobnost za vložitev revizije - laična revizija - opravljen pravniški državni izpit - pravno mnenje občne seje vrhovnega sodišča - zavrženje revizije

Stranka, ki ne izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit, nima pravice do revizijskega preizkusa izpodbijane odločitve.

1. Sodišče prve stopnje je sklep Okrajnega sodišča v Kranju In 2002/00288 z dne 29. 8. 2003 obdržalo v veljavi za znesek 104.316,55 EUR (prej 24,998.420 SIT) z zakonskimi zamudnimi obrestmi za čas od 7. 11. 2002 dalje, v preostalem delu pa ga je razveljavilo in tožbeni zahtevek tožeče stranke zavrnilo; odločilo je tudi o stroških postopka.

2. Drugostopenjsko sodišče je pritožbo toženca zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje v ugodilnem delu potrdilo.

3. Tisti del sodbe sodišča druge stopnje, s katerim je to potrdilo ugodilno sodbo prvostopenjskega sodišča, toženec izpodbija z revizijo. Predlaga spremembo izpodbijane odločitve z zavrnitvijo tožbenega zahtevka oziroma njeno razveljavitev.

4. Revizija je bila vročena tožeči stranki, ki nanjo ni odgovorila, in Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije (375. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

6. Revizija je izredno pravno sredstvo. V postopku z njim lahko stranka opravlja procesna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena ZPP). Izjemoma sme pravdna stranka procesna dejanja opravljati sama, če najpozneje ob vložitvi revizije izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). O tem je pravno mnenje Vrhovno sodišče sprejelo na občni seji 26. 6. 2002.

7. Tožnik ni ne zatrdil in ne izkazal, da bi imel opravljen pravniški državni izpit, zato nima pravice do revizijskega preizkusa pravilnosti izpodbijane odločitve.

8. Ker revizije ni skladno z določbo prvega odstavka 374. člena ZPP zavrglo že sodišče prve stopnje, je moralo to po pooblastilu iz 377. člena istega zakona storiti revizijsko sodišče.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

sklep II Ips 634/2006, enako tudi II Ips 202/2005, II Ips 930/2006, II Ips 363/2006, II Ips 957/2006, II Ips 585/2006, II Ips 193/2006, II Ips 416/2006
Sklep II Dor 2/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-06-17

dopuščena revizija - pogoji za dopustitev revizije - odvzem pravice do stikov z otrokom

Pogoji za dopustitev revizije so izpolnjeni glede vprašanja o predpostavkah za odvzem pravice do stikov z otrokom. V tem obsegu je Vrhovno sodišče revizijo dovolilo, v ostalem pa revizijo zavrnilo.

Predlogu se delno ugodi in se revizija dovoli glede odločitve o odvzemu pravice do stikov z otrokom.

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da se hči pravdnih strank, ki je bila s sodbo Okrožnega sodišča v Murski Soboti P 110/2007 zaupana v vzgojo in varstvo očetu, zaupa v vzgojo in varstvo materi, da je oče dolžan plačevati mesečno preživnino v višini 280 EUR (v presežku pa zahtevek zavrnilo) in da se očetu odvzame pravica do osebnih stikov s hčerjo. Predlog za izdajo začasne odredbe je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino in toženčevo pritožbo zavrnilo ter potrdilo sodbo in sklep sodišča prve stopnje.

3. Toženec je v predlogu za dopustitev revizije navedel, v čem naj bi bilo v izpodbijanih sodbah zmotno uporabljeno materialno pravo in katere bistvene kršitve določb postopka naj bi bile storjene v postopku pred sodiščema druge in prve stopnje, ter da gre za pravna vprašanja, o katerih ni sodne prakse Vrhovnega sodišča in glede katerih odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča.

5. Pogoji za dopustitev revizije so izpolnjeni glede vprašanja o predpostavkah za odvzem pravice do stikov z otrokom. V tem obsegu je Vrhovno sodišče revizijo dovolilo, sicer pa predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - paragraf 367a, 367c

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 276/2009, enako tudi VSRS Sklep II DoR 292/2009, VSRS Sklep II DoR 178/2009, VSRS Sklep II DoR 194/2009
Sklep II Dor 6/2009, enako tudi VS RS II DoR 303/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-05-27

novo pooblastilo - predlog za dopustitev revizije

Pooblastilo z datumom pred izdajo pritožbene odločbe ni novo in posebno pooblastilo v smislu tretjega odstavka 95. člena ZPP.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo odškodnine zaradi kršitve pravice do sojenja v razumnem roku, sodišče druge stopnje pa je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo prvostopenjsko sodbo.

2. Tožnik v pravočasnem predlogu za dopustitev revizije proti drugostopenjski sodbi uveljavlja revizijska razloga zmotne uporabe materialnega prava in kršitve določb pravdnega postopka, opozarja na različno sodno prakso v enakih zadevah, kar da onemogoča enotno uporabo materialnega prava ter predlaga ugoditev predlogu in dopustitev revizije zoper sodbi obeh sodišč.

4. Po tretjem odstavku 95. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) mora odvetnik za vložitev izrednega pravnega sredstva vložiti novo pooblastilo. Ta zahteva velja tudi za predlog za dopustitev revizije. Pooblastilo, ki ga je tožnikov odvetnik priložil predlogu za dopustitev revizije, ni ustrezno. Datirano je 2. 12. 2008, torej ga je stranka dala že pred vložitvijo pritožbe. Ta je bila v tej zadevi vložena 4. 12. 2008, drugostopenjska sodba pa je bila izdana 4. 2. 2009. Zato 14. 4. 2009 vloženemu predlogu priloženo pooblastilo z 2. 12. 2008 ni novo pooblastilo v smislu navedene zakonske določbe.

5. Revizijsko sodišče ne more več stranke pozivati, da predloži pravilno pooblastilo. Z zadnjo novelo spremenjeni peti odstavek 98. člena ZPP (ki ga je treba glede na prehodno določbo četrtega odstavka 130. člena ZPP-D uporabiti tudi v tej zadevi) določa, da sodišče odvetniku ne dovoli, da začasno opravlja pravdna dejanja za stranko, če vlogi ni priložil pooblastila, ampak tožbo ali pravno sredstvo zavrže.

6. Zato je revizijsko sodišče odločilo kot v izreku tega sklepa, ki zajema tudi priglašene tožnikove stroške.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 95, 95/3, 98, 98/5

Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (2008) - ZPP-D  - člen 130, 130/4

Opr. št: VS RS II DoR 303/2012, ECLI:SI:VSRS:2012:VS.RS.II.DOR.303.2012

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Dor 14/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-05-27

predlog za dopustitev revizije - nepopoln predlog - zavrženje predloga

Tožnikovo posplošeno sklicevanje na drugačno „zavarovalniško prakso“ in nenavedba kršenega pravnega pravila dajeta predlogu lastnost nepopolnega predloga za dopustitev revizije.

1. Sodišče prve stopnje je delno ugodilo tožbenemu zahtevku za plačilo odškodnine za tako imenovano totalko na podlagi kasko zavarovanja, delno pa ga je zavrnilo. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo zavrnilni del prvostopenjske sodbe, toženkini pritožbi pa je ugodilo in ugodilni del prvostopenjske sodbe spremenilo tako, da je zavrnilo tudi ta del tožbenega zahtevka.

2. Tožnik v pravočasnem predlogu za dopustitev revizije uveljavlja zmotno uporabo materialnega prava, zatrjuje drugačno zavarovalniško prakso o pomenu vinkulacijske klavzule v kreditni pogodbi in predlaga, da se njegovemu predlogu ugodi in revizija dopusti.

4. Po določbi četrtega odstavka 367. b člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti poleg spornega pravnega vprašanja tudi pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, natančno in konkretna mora biti tudi pri zatrjevanju drugačne prakse vrhovnega sodišča ali neenotne sodne prakse. Tožnikovo posplošeno sklicevanje na drugačno „zavarovalniško prakso“ in nenavedba kršenega pravnega pravila dajeta predlogu lastnost nepopolnega predloga za dopustitev revizije.

5. Zato je revizijsko sodišče na podlagi šestega odstavka 367. b člena ZPP tožnikov predlog zavrglo in z njim tudi njegove priglašene stroške.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b, 367b/4, 367b/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 37/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-06-24

dopuščena revizija - pasivna legitimacija - sosporništvo - nujno sosporništvo - solastninska pravica na nepremičnini

Revizija se dopusti – spornost stališča, da so vsi solastniki nepremičnine, na katero se nanašajo tožbeni zahtevki, nujni sosporniki in je zato tožeča stranka neutemeljeno tožila le enega od solastnikov.

Predlogu se delno ugodi in se revizija dovoli glede vprašanja pravilnosti uporabe pravnega instituta nujnega sosporništva v kontekstu zavrnitve tožbenega zahtevka.

1. S sodbo sodišča druge stopnje je bila zavrnjena pritožba tožeče stranke zoper sodbo sodišča prve stopnje o zavrnitvi njenih zahtevkov proti tožencu. Stališče obeh nižjih sodišč je, da so vsi solastniki nepremičnine, na katero se nanašajo tožbeni zahtevki, nujni sosporniki in je zato tožeča stranka neutemeljeno tožila le enega od solastnikov.

2. Tožnika sta vložila predlog za dopustitev revizije zaradi zmotne uporabe materialnega prava in absolutne bistvene kršitve določb pravdnega postopka.

4. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367 a člena Zakona o pravdnem postopku so podani glede pravnih vprašanj, ki jih opredeljuje prva točka izreka tega sklepa. Zato je Vrhovno sodišče v navedenem delu revizijo dopustilo, sicer pa predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367/a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Dor 4/2009, enako tudi VS RS II DoR 300/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-05-21

predlog za dopustitev revizije - plačilo takse - domneva o umiku predloga

Tožena stranka sodne takse za predlog za dopustitev revizije, določene v plačilnem nalogu, v 15-dnevnem roku po prejemu tega naloga ni plačala, zato se šteje, da je predlog za dopustitev revizije umaknjen.

1. Sodišče prve stopnje je naložilo tožencu plačilo odškodnine tožniku v znesku 15.500,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi ter pravdnimi stroški. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke in v izpodbijanem delu potrdilo prvostopenjsko sodbo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je toženec po pooblaščenem odvetniku na podlagi 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99 do 45/2008) vložil predlog za dopustitev revizije.

4. Po prvem odstavku 105.a člena ZPP mora biti ob vložitvi predloga za dopustitev revizije plačana sodna taksa. Po drugem odstavku navedenega člena pa mora biti sodna taksa plačana najkasneje v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse.

5. Vrhovno sodišče je toženo stranko z nalogom za plačilo sodne takse z dne 6. 4. 2009 pozvalo, da v roku 15 dni od vročitve plačilnega naloga plača še neplačano sodno takso za predlog za dopustitev revizije v znesku 141,00 EUR. V plačilnem nalogu, ki ga je toženčev pooblaščeni odvetnik prejel 7. 4. 2009, kot je razvidno iz vročilnice, je toženo stranko opozorilo na posledice iz tretjega odstavka 105.a člena ZPP. Ta določa, da se v primeru, če v določenem roku sodna taksa za vlogo ni plačana (in niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks), šteje, da je vloga umaknjena.

6. Vrhovno sodišče ugotavlja, da tožena stranka v 15-dnevnem roku, ki se je iztekel 22. 4. 2009, sodne takse, določene v plačilnem nalogu z dne 6. 4. 2009, ni plačala (in ni podala predloga za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks). Vrhovno sodišče zato v skladu s tretjim odstavkom 105.a člena ZPP ugotavlja, da se šteje, da je tožena stranka predlog za dopustitev revizije umaknila.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105, 105/1, 105/2, 105/3, 367b, 367b/1, 367b/2

Opr. št: VS RS II DoR 300/2012, ECLI:SI:VSRS:2012:VS.RS.II.DOR.300.2012

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 55/2010, enako tudi II DoR 70/2010

VSRS Sklep II DoR 233/2021, enako tudi VSRS Sklep II DoR 275/2021
Sklep II Dor 18/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-06-17

predlog za dopustitev revizije - popolnost predloga - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Posplošeno sklicevanje na zakonski razlog za dopustitev revizije ne zadostuje za sklep, da je stranka navedla okoliščine, ki kažejo na pomembnost pravnega vprašanja.

1. Sodišče prve stopnje je 1. in 3. točko sklepa o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani In 1999/00593 z dne 7. 1. 2000 ohranilo v veljavi v delu, v katerem je bilo tožencu naloženo plačilo 5.660,61 EUR in 9.097,88 EUR ter zakonskih zamudnih obresti od 14.758,49 EUR od 10. 11. 1999 do plačila in glede stroškov izvršilnega postopka v višini 369,07 EUR. V ostalem je sklep o izvršbi razveljavilo in tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je toženčevi pritožbi delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo, tako da je omejilo tek zamudnih obresti. V ostalem je pritožbo zavrnilo.

3. Toženec je v predlogu za dopustitev revizije navedel, da ga vlaga zaradi zmotne uporabe materialnega prava in kršitve 12. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Po obrazložitvi zatrjevanih nezakonitosti sodbe sodišča druge stopnje je navedel, da je bilo odločeno o zahtevku, o katerem je že bilo pravnomočno razsojeno, in da gre tudi za vprašanje pravilnega tolmačenja in uporabe kogentnega predpisa iz 141. člena Zakona o obligacijskih razmerjih. V obeh primerih gre za vprašanji, pomembni za zagotovitev pravne varnosti.

5. Po četrtem odstavku 367.b člena ZPP mora stranka v predlogu za dopustitev revizije med drugim natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost. Posplošeno sklicevanje na zakonski razlog za dopustitev revizije ne zadostuje za sklep, da je stranka navedla okoliščine, ki kažejo na pomembnost pravnega vprašanja.

6. Ker predlog ni popoln, ga je Vrhovno sodišče zavrglo (šesti odstavek 367.b člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b, 367b/4, 367b/6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep XI Ips 50/2009, enako tudi XI Ips 88/2009, XI Ips 12/2010, XI Ips 96736/2011, XI Ips 39078/2011-122,  XI Ips 48115/2012-626
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-06-11

zahteva za varstvo zakonitosti - dovoljenost - zahteva vložena zoper sklep o podaljšanju pripora

Zoper pravnomočno odločbo o podaljšanju pripora je zahtevo za varstvo zakonitosti dovoljeno vložiti le v primeru podaljšanja s sklepom senata vrhovnega sodišča in v primeru podaljšanja pripora po vložitvi obtožnice.

Zahtevi za varstvo zakonitosti se zavržeta.

1. Zunajobravnavni senat Okrožnega sodišča v Celju je z uvodoma navedenim sklepom obdolžencu podaljšal pripor, ki je bil odrejen iz pripornega razloga ponovitvene nevarnosti po 3. točki prvega odstavka 201. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP), za dva meseca. Višje sodišče v Celju je pritožbo obdolženčevega zagovornika zavrnilo kot neutemeljeno. 2. Zoper sklep drugostopenjskega sodišča sta obdolženec in njegov zagovornik vložila zahtevi za varstvo zakonitosti, v katerih sta navedla, da priporni razlog ponovitve nevarnosti ni podan, prav tako tudi ni podan utemeljen sum, da naj bi obdolženec storil očitana kazniva dejanja. 3. Na zahtevi za varstvo zakonitosti je odgovoril vrhovni državni tožilec dr. Z.F., ki meni, da zahtevi nista dovoljeni, zaradi česar Vrhovnemu sodišču predlaga, da ju zavrže. 4. Vrhovno sodišče je odgovor vrhovnega državnega tožilca na podlagi drugega odstavka 423. člena ZKP poslalo obdolžencu in njegovemu zagovorniku, ki se o njem nista izjavila. 5. Po določbi četrtega odstavka 420. člena ZKP je zahtevo za varstvo zakonitosti dovoljeno vložiti med kazenskim postopkom, ki ni pravnomočno končan, samo zoper pravnomočno odločbo o odreditvi pripora, zoper pravnomočno odločbo o podaljšanju pripora pa le v primeru podaljšanja s sklepom senata vrhovnega sodišča in v primeru po vložitvi obtožnice. V obravnavanem primeru niso izpolnjeni pogoji za vložitev zahteve za varstvo zakonitosti po določbi četrtega odstavka 420. člena ZKP, zato je Vrhovno sodišče zahtevi za varstvo zakonitosti obdolženca in njegovega zagovornika na podlagi drugega odstavka 423. člena ZKP zavrglo.

Opr. št: XI Ips 88/2009, ECLI:SI:VSRS:2009:XI.IPS.88.2009

Opr. št: XI Ips 12/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:XI.IPS.12.2010

Opr. št: XI Ips 96736/2011, ECLI:SI:VSRS:2011:XI.IPS.96736.2011

Opr. št: XI Ips 39078/2011-122, ECLI:SI:VSRS:2011:XI.IPS.39078.2011.122

Opr. št: XI Ips 48115/2012-626, ECLI:SI:VSRS:2012:XI.IPS.48115.2012.626

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep X Ips 32/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-02-04

Pooblastilo za vložitev revizije je novo, če izvira iz časa, ko je stranki že nastala pravica do vložitve izrednega pravnega sredstva, kar pomeni, da mora biti dano po tem, ko je bila sodna odločba že vročena stranki. Ker torej pooblastilo z dne 17.7.2008 izvira iz časa pred nastankom pravice do vložitve izrednega pravnega sredstva (sodba z dne 2.12.2008 je bila stranki vročena 15.12.2008), predloženo pooblastilo ni novo.

II. Tožeča stranka trpi sama svoje stroške revizijskega postopka.

1. Zoper izpodbijano sodbo je tožnica po odvetniku dne 14. 1. 2009 vložila revizijo. Reviziji je priložila pooblastilo za vložitev revizije z dne 17. 7. 2008. Priglaša stroške postopka

3. Po določbi prvega odstavka 22. člena ZUS-1 se za vprašanja postopka, ki v ZUS-1 niso urejena, primerno uporabljajo določbe Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Ta v drugem odstavku 95. člena določa, da mora odvetnik za vložitev revizije predložiti novo pooblastilo. To pooblastilo mora na podlagi prvega odstavka 98. člena ZPP predložiti sodišču pri prvem procesnem dejanju, sicer sodišče po določbi petega odstavka 98. člena ZPP tožbo ali pravno sredstvo zavrže.

4. V obravnavani zadevi je revizijo vložil odvetnik, ki pa reviziji ni priložil novega pooblastila. Pooblastilo za vložitev revizije je novo, če izvira iz časa, ko je stranki že nastala pravica do vložitve izrednega pravnega sredstva, kar pomeni, da mora biti dano po tem, ko je bila sodna odločba že vročena stranki. Ker torej pooblastilo z dne 17. 7. 2008 izvira iz časa pred nastankom pravice do vložitve izrednega pravnega sredstva (sodba z dne 2. 12. 2008 je bila stranki vročena 15. 12. 2008), predloženo pooblastilo ni novo.

5. Glede na to da odvetnik reviziji ni priložil novega pooblastila v smislu določbe drugega odstavka 95. člena ZPP, je Vrhovno sodišče na podlagi petega odstavka 98. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1 revizijo kot nedovoljeno zavrglo.

6. Ker je Vrhovno sodišče revizijo tožeče stranke zavrglo, ta na podlagi določb prvega odstavka 165. člena ZPP in prvega odstavka 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1 sama trpi svoje stroške revizijskega postopka.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I Up 544/2008
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-03-12

učinek sklepa - oprostitev plačila stroškov postopka

Oprostitev plačila stroškov postopka velja tudi za pritožbeni postopek. Če stranka v postopku, v katerem je že bila oproščena plačila stroškov, vloži ponoven predlog, ga sodišče zavrže.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje na podlagi 12. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št.  73/2007-UPB3, 45/08-ZArbit, 45/08, 111/2008 – odločba US in 121/2008), v zvezi s prvim odstavkom 16. člena Zakona o upravnem sporu (ZUS, Ur. l. RS, št. 50/97, 70/2000,  92/2005 – odločba US in 46/2006 – odločba US) in 104. členom Zakona o upravnem sporu (ZUS-1, Ur. l. RS, št. 105/2006) zavrglo predlog tožeče stranke za oprostitev plačila stroškov postopka. V obrazložitvi izpodbijanega sklepa je navedlo, da je tožeča stranka že na podlagi sklepa z dne 6. 6. 2008 oproščena plačila stroškov postopka, zaradi česar je bilo treba njen ponovni predlog zavreči.

2. Tožeča stranka vlaga pritožbo sklep. V njej navaja, da je bila oproščena le stroškov postopka pred sodiščem prve stopnje, ne pa tudi stroškov pritožbenega postopka. Vrhovnemu sodišču predlaga, da njeni pritožbi ugodi.

3. Tožena stranka na pritožbo ni odgovorila.

5. Po presoji Vrhovnega sodišča je sodišče prve stopnje odločilo pravilno, da je zavrglo predlog tožeče stranke zoper oprostitev plačila stroškov postopka. Tožeča stranka je bila namreč že s sklepom z dne 6. 6. 2008 oproščena plačila stroškov postopka. Njeno stališče, da je bila oproščena zgolj stroškov postopka pred sodiščem prve stopnje, ne pa tudi stroškov pritožbenega postopka, ne temelji na materialnem pravu. V 14. členu ZST je določeno, da oprostitev plačila sodnih taks velja za vse vloge in dejanja od vložitve predloga za oprostitev. To pa pomeni, da tudi za postopek v zvezi s pritožbo oziroma revizijo. V prvem odstavku 172. člena ZPP je določeno, da sme sodišče sklep o oprostitvi plačila stroškov razveljaviti, če ugotovi, da stranka zmore stroške postopka; pri tem sodišče odloči tudi o morebitni povrnitvi tistih stroškov, ki jih je bila stranka že oproščena. Tak sklep pa ni bil izdan. Ker je bila tožeča stranka že oproščena plačila stroškov postopka tudi za pritožbo, je sodišče prve stopnje utemeljeno zavrglo njen novi predlog za oprostitev, ker je bilo o oprostitvi že pravnomočno odločeno.

6. Vrhovno sodišče je na podlagi določbe 366. člena ZPP  v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1, ki določa, da se ZPP primerno uporablja tudi za vprašanja postopka, ki v ZUS-1 niso urejena, uporabilo določbo 76. člena ZUS-1 in zavrnilo pritožbo tožeče stranke zoper sklep zavrženju njenega predloga za oprostitev plačila stroškov postopka.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep X Ips 797/2007, enako tudi 795/2007, X Ips 796/2007, X Ips
                    794/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-03-26

dovoljenost revizije - prepozna predložitev pooblastila

Ker pooblaščenec ni predložil pooblastila tožeče stranke za vložitev revizije v roku, ki ga je določilo revizijsko sodišče, se revizija zavrže.

II. Tožeča stranka trpi sama svoje stroške revizijskega postopka.

1. Tožeča stranka je dne 19. 11. 2007 zoper pravnomočno sodbo sodišča prve stopnje, navedeno v uvodu tega sklepa, po odvetniku vložila revizijo.

3. Ker pooblaščenec tožeče stranke ob vložitvi navedene revizije ni predložil pooblastila za vložitev revizije (prvi odstavek 98. člena Zakona o pravdnem postopku, ki se na podlagi prvega odstavka 22. člena ZUS-1 primerno uporablja za vprašanja postopka, ki jih ZUS-1 ne ureja), ga je revizijsko sodišče s sklepom      X Ips 797/2007-3 z dne 3. 12. 2007 pozvalo, da v roku 8 dni sodišču predloži pooblastilo za vložitev revizije in ga pri tem opozorilo, da bo v nasprotnem primeru revizijo zavrglo. Poziv je bil pooblaščencu vročen dne 8. 12. 2007, tako da se je osemdnevni rok za predložitev pooblastila iztekel z dnem 17. 12. 2007. Revizijsko sodišče je pooblastilo prejelo dne 21. 12. 2007, iz pisemske ovojnice pripete k pooblastilu, pa je razvidno, da je bilo na pošto oddano dne 20. 12. 2007, torej po izteku roka. Ker pooblaščenec ni predložil pooblastila za vložitev v revizije v roku, ki ga je določilo revizijsko sodišče, je revizijsko sodišče revizijo zavrglo v skladu s četrtim odstavkom 98. člena ZPP.

4. Odločitev o revizijskih stroških temelji na prvem odstavku 165. člena in prvem odstavku 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1.

Opr. št: 795/2007, ECLI:SI:VSRS:2007:795.2007

Opr. št: X Ips 796/2007, ECLI:SI:VSRS:2007:X.IPS.796.2007

Opr. št: X Ips 794/2007, ECLI:SI:VSRS:2007:X.IPS.794.2007

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.