Sodba II Ips 893/2008
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-07-16

nezgodno zavarovanje - zavarovalna pogodba - izključitev zavarovalnega kritja - alkoholiziranost zavarovanca - ugotavljanje stopnje alkoholiziranosti z analizo krvi - prometna nezgoda

Ker je imel tožnik ob poškodbi v prometni nesreči kot voznik v krvi 1,79 g/kg alkohola, so na podlagi Splošnih pogojev za nezgodno zavarovanje oseb, ki so sestavni del pogodbe o nezgodnem zavarovanju, izključene vse obveznosti zavarovalnice za nezgodo.

1. Tožnik, ki se je poškodoval v prometni nesreči, je zoper toženko vložil tožbo zaradi izplačila zavarovalnine na podlagi pogodbe o nezgodnem zavarovanju. Sodišče prve stopnje je njegov tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Pritožbeno sodišče je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik zoper odločitev pritožbenega sodišča vlaga revizijo

zaradi bistvenih kršitev določb pravdnega postopka iz drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in zmotne uporabe materialnega prava. Izrek s

odbe pritožbenega sodišča nasprotuje razlogom sodbe. Pritožbeno sodišče je spregledalo, da je bilo naročilo za zdravniško preiskavo in odvzem krvi pomanjkljivo izpolnjeno, zaradi česar obstaja dvom, da se ugotovljeni podatki glede alkoholiziranosti nanašajo na tožnika. Toženka bi morala dokazati, da je bil tožnik alkoholiziran. Ugotovitev izvedenke, ki je izključila možnost zamenjave vzorca, pa kot dokaz ne zadostuje. Sodišče bi moralo biti v določeno dejstvo prepričano in se ne bi smelo zadovoljiti z verjetnostjo.

4. Revizija je bila po 375. členu ZPP vročena toženki, ki nanjo ni odgovorila, ter Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije.

6. Odločitev nižjih sodišč temelji na dejanskih ugotovitvah, da se je tožnik kot voznik motornega kolesa poškodoval v prometni nesreči, da je vozil pod vplivom alkohola, da je analiza krvi, ki je bila opravljena po nesreči, v njegovi krvi pokazala 1,79 g/kg alkohola in da je bil tožnik pri toženki nezgodno zavarovan.

7. Tožnikov očitek, da je pritožbeno sodišče spregledalo, da je bilo naročilo za zdravniško preiskavo in odvzem krvi pomanjkljivo izpolnjeno, ni utemeljen. Sodišče je prepričljivo pojasnilo, zakaj je kljub določenim pomanjkljivostim sprejelo mnenje izvedenke, ki je ugotovila, da ni moglo priti do zamenjave vzorca krvi in zakaj je na podlagi tega in drugih dokazov štelo, da je toženka uspela dokazati tožnikovo alkoholiziranost v času nesreče. Kolikor pa tožnik v reviziji izraža svoje nestrinjanje s temi ugotovitvami nižjih sodišč, pa njegove trditve pomenijo izpodbijanje dejanskega stanja, kar po tretjem odstavku 370. člena ZPP v postopku z revizijo ni dovoljeno.

8. Na tako ugotovljeno dejansko stanje sta sodišči pravilno uporabili 10. točko prvega odstavka 9. člena Splošnih pogojev za nezgodno zavarovanje oseb, ki so sestavni del pogodbe o nezgodnem zavarovanju, po kateri je zavarovan tožnik. Na podlagi te določbe so izključene vse toženkine obveznosti za nezgode, ki nastanejo zaradi delovanja alkohola na zavarovanca ob nezgodi, pri čemer se šteje, da je nezgoda nastala zaradi delovanja alkohola, če je imel zavarovanec kot voznik motornega vozila v krvi več kot 0,5 g/kg alkohola.

9.  Razlogi, zaradi katerih je bila vložena revizija, niso podani. Zato je bilo treba revizijo na podlagi 378. člena ZPP kot neutemeljeno zavrniti.

Splošni pogoji za nezgodno zavarovanje oseb PG-NE člen 9, 9/1,

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.