TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep III R 5/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-04-07

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija iz razloga smotrnosti - odpoved najemne pogodbe sodišču

Odločanje o tožbenem zahtevku za odpoved najemne pogodbe glede poslovnih prostorov, ki jih uporablja pristojno sodišče, je dovolj tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v ....

1. Tožeča stranka predlaga določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, ki naj odloči v zadevi. Predlog utemeljuje s tem, da ima v poslovnih prostorih, katerih izpraznitev zahteva, prostore Okrajno, Okrožno in Višje sodišče v .... Sodniki navedenih sodišč zato po mnenju tožeče stranke ne bi bili nepristranski.

2. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

3. Odločanje Okrožnega sodišča v ... o tožbenem zahtevku za odpoved najemne pogodbe glede poslovnih prostorov, ki jih uporablja pristojno sodišče, bi pri strankah in širši javnosti utegnilo vzbuditi dvom v objektivno nepristranskost sodišča, kar je dovolj tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in za odločanje v zadevi določilo Okrožno sodišče v ....

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III Ips 147/2008
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-03-10

dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - gospodarski spor

Ker je bilo delovanje obeh pravdnih strank zvezano z njunima pridobitnima dejavnostma, je treba uporabiti pravila o postopku v gospodarskih sporih.

Ker vrednosti spornih predmetov ne presegata mejne vrednosti za dovoljenost revizije, revizija, ni dovoljena.

Tožena stranka (tožeča stranka po nasprotni tožbi) krije sama svoje stroške revizijskega postopka.

1. Zaradi večje preglednosti je v obrazložitvi te sodbe P.-H. s.p., označena le kot tožeča stranka, C. s.p., pa kot tožena stranka.

2. Obravnavani postopek se je pred sodiščem prve stopnje končal pred uveljavitvijo Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku - ZPP-D (Uradni list RS, št. 45/2008). Zato se po drugem odstavku njegovega 130. člena nadaljuje po dosedanjih določbah Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Uradni list RS, št. 73/2007 – uradno prečiščeno besedilo).

3. Glede na revizijske navedbe tožene stranke je treba najprej pojasniti, zakaj se obravnavani spor šteje za gospodarskega. V pravno razmerje, na katerega se nanaša, sta pravdni stranki vstopili kot samostojna podjetnika. Tožeča stranka je v okviru svoje posredniške dejavnosti toženi stranki pomagala pri nakupu poslovnega prostora, ki ga je ta potrebovala za opravljanje svoje cvetličarske dejavnosti (trditve tožene stranke v pripravljalnem spisu z dne 13. 1. 2005, listovna št. 43 v spisu). Ker je bilo torej delovanje obeh pravdnih strank zvezano z njunima pridobitnima dejavnostma, je v obravnavanem primeru po 2. točki prvega odstavka 481. člena ZPP treba uporabiti pravila o postopku v gospodarskih sporih.

4. Po določbi 490. člena ZPP revizija v gospodarskih sporih ni dovoljena, če vrednost spornega predmeta glede izpodbijanega dela pravnomočne sodbe ne presega 20.864,63 EUR (prej 5,000.000,00 SIT).(1)

5. Toženi stranki je bilo pravnomočno naloženo plačilo 1,562.247,00 SIT (sedaj 6.519,14 EUR) z zamudnimi obrestmi, njen zahtevek po nasprotni tožbi za plačilo 1,300.000,00 SIT (sedaj 5.424,80 EUR) z zamudnimi obrestmi pa je bil pravnomočno zavrnjen. Ker vrednosti spornih predmetov ne presegata zgoraj navedene mejne vrednosti za dovoljenost revizije, revizija, ki jo je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila tožena stranka, ni dovoljena. Vrhovno sodišče jo je zavrglo na podlagi 377. člena ZPP, ker tega v mejah svojih pravic ni storilo že sodišče prve stopnje.

6. Tožena stranka, ki z revizijo ni uspela, po prvem odstavku 154. člena ZPP sama krije svoje stroške revizijskega postopka.

Op. št. (1): Po prvem odstavku 13. člena Zakona o uvedbi eura (Uradni list RS, št. 114/2006) se šteje, da se tolarski zneski, navedeni v predpisih in sodnih aktih, z dnem uvedbe eura (1. 1. 2007) glasijo na euro, preračunano po tečaju zamenjave. Tečaj zamenjave je določen v Uredbi Sveta (ES) št. 1086/2006 z dne 11. 7. 2006 (UL L št. 195 z dne 15. 7. 2006) in znaša 239,640 slovenskih tolarjev za 1 euro.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 481, 481/1-2, 490

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 368/2008
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-04-17

dovoljenost revizije - laična revizija - kvalificirano zastopanje - postulacijska sposobnost - opravljen pravniški državni izpit - zavrženje revizije

Omejitev postulacijske sposobnosti stranke v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi je omejena le z izjemo iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, ki pa v obravnavani zadevi ne pride v poštev.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 747.500 SIT z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ker je zaključilo, da tožeča stranka ni uspela dokazati, da so se pravdne stranke glede stroškov za izkopavanje in izgradnjo temeljev podpornega zidu dogovorile drugače, kakor je navedeno v sporazumu z dne 14. 9. 2004.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper to sodbo v zvezi s prvostopenjsko sodbo je tožeča stranka vložila revizijo zaradi bistvene kršitve določb pravdnega postopka s predlogom, naj ji Vrhovno sodišče Republike Slovenije ugodi in sodbi sodišč prve in druge stopnje spremeni tako, da tožbenemu zahtevku ugodi. Meni, da sodišče druge stopnje ni spoštovalo načela, da se sodbe ne sme spremeniti v škodo stranke, ki se je pritožila, če se je pritožila samo ona. Kršilo je tudi 18. člen Zakona o pravdnem postopku (ZPP), saj je v zadevi pristojno okrožno, ne pa okrajno sodišče.

4. Sodišče je revizijo vročilo Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in toženi stranki, ki nanjo ni odgovorila.

6. Revizija je izredno pravno sredstvo zoper pravnomočno drugostopenjsko odločbo, zato jo je mogoče vložiti le v zakonsko določenih pogojih. V tej zadevi je bila tožba zaradi uveljavljanja denarne terjatve tožeče stranke vložena po uveljavitvi Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 73/07 – ur. p. b., v nadaljevanju ZPP). Temeljna procesna predpostavka – postulacijska sposobnost – za vložitev revizije je določena v 86. členu ZPP. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena ZPP). Omejitev postulacijske sposobnosti stranke v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi je omejena le z izjemo iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, ki pa v obravnavani zadevi ne pride v poštev, saj tožeča stranka niti ne zatrjuje, da bi imela opravljen pravniški državni izpit.

7. Ker ni bila izpolnjena ena od procesnih predpostavk za vsebinsko obravnavanje revizije, jo je revizijsko sodišče zavrglo kot nedovoljeno (377. člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

sklep II Ips 634/2006, enako tudi II Ips 202/2005, II Ips 930/2006, II Ips 363/2006, II Ips 957/2006, II Ips 585/2006, II Ips 193/2006, II Ips 416/2006
Sklep Cp 12/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-03-26

kaznovanje stranke - pritožba - žaljiva vloga - žaljenje oziroma razžalitev sodnice in sodišča - redovna kazen

Presoja utemeljenosti strankinih pritožbenih navedb v zvezi z izrekom denarne kazni po 109. in 11. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Z uvodoma navedenim sklepom je Višje sodišče v Kopru dolžnika kaznovalo za žalitev, izraženo v njegovi pritožbi z dne 2. 10. 2008, z denarno kaznijo 150,00 EUR, ki jo mora plačati v 30 dneh.

2. Zoper ta sklep je dolžnik pravočasno vložil pritožbo (laično poimenovano kot ugovor), v kateri zakonsko predvidenih pritožbenih razlogov, ki bi jih uveljavljal, izrecno ne navaja. Izpodbijani sklep ocenjuje kot „grozljiv in žaljiv“ do njega in institucije, ki se imenuje sodišče, sicer pa njegovih obširnih in mestoma še potencirano žaljivih pritožbenih navedb spričo njihove raznorodnosti, nepovezane prepletenosti in tudi delne nerazumljivosti niti ni mogoče strniti v celovit in vsebinsko konsistenten povzetek obrazložitve pritožbe. Formalnega pritožbenega predloga dolžnik ni ponudil.

4. Nobene izmed sicer obširnih pritožbenih navedb pritožnika po vsebini ni mogoče pravno opredeliti kot razlog, ki bi utegnil biti relevanten z vidika preizkusa pravilnosti izpodbijane odločitve in ki bi terjal ali vsaj omogočal dialog z naziranji pritožnika s tem v zvezi. To velja tako glede odločitve o podlagi za izrek tako imenovane redovne kazni, oprte na določbe 109. in 11. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ), kot tudi glede višine izrečene denarne kazni, v zvezi s katero so se pričakovanja iz obrazložitve izpodbijanega sklepa, da bo „dosegla svoj specialni preventivni namen“, izkazala celo za preoptimistična že v tem postopku s pritožbo. Tako je preostal Vrhovnemu sodišču le še obligatoren preizkus izpodbijanega sklepa v obsegu, predvidenem z določbo drugega odstavka 350. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ. Ta pa je pokazal, da noben od po uradni dolžnosti upoštevanih pritožbenih razlogov ni podan. Zato je bilo treba dolžnikovo pritožbo na podlagi določbe 353. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ zavrniti kot neutemeljeno in potrditi izpodbijani sklep.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 11, 109, 350, 350/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 219/2009, enako tudi VS RS II Ips 1025/2008
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-05-21

dovoljenost revizije - revizija vložena po zakonitem zastopniku pravne osebe - dokaz o opravljenem pravniškem državnem izpitu - postulacijska sposobnost - zavrženje revizije

Sodišče zavrže revizijo, ki jo vloži zakoniti zastopnik stranke, če najpozneje v njej ne izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je toženka dolžna tožnici plačati 21.959,60 EUR premoženjske škode z zakonski zamudnimi obrestmi od zapadlosti posameznih zneskov. Toženki je naložilo tudi plačevanje mesečne rente v višini 181,25 EUR od 1. 11. 2005 dalje in povrnitev tožničinih pravdnih stroškov.

2. Sodišče druge stopnje je toženkini pritožbi delno ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje v obrestnem delu spremenilo tako, da je tek zakonskih zamudnih obresti od posameznih zneskov premoženjske škode ustavilo z dnem, ko so presegle glavnico. V ostalem je pritožbo zavrnilo in v nespremenjenem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je, da toženka sama krije svoje pritožbene stroške.

3. Sodbo pritožbenega sodišča toženka zaradi bistvenih kršitev določb pravdnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava izpodbija z revizijo. Predlaga spremembo izpodbijane sodbe z zavrnitvijo tožbenega zahtevka.

4. Revizija je bila v skladu s 375. členu Zakona o pravdnem postopku (Ur. list RS, št. 26/99 in nasl., v nadaljevanju ZPP) vročena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in tožnici, ki nanjo ni odgovorila.

6. Revizija spada med izredna pravna sredstva. V postopku z njimi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena ZPP). Izjemoma smeta pravdna dejanja v takšnem postopku opravljati stranka sama ali njen zakoniti zastopnik, če imata opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). Na podlagi navedene določbe ZPP se je ustalila sodna praksa, po kateri sodišče zavrže revizijo, ki jo vloži zakoniti zastopnik stranke, če najpozneje v njej ne izkaže, da ima opravljen pravniški državni izpit.(1) Zakoniti zastopnik toženke ob vložitvi revizije ni izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit, zato takšna revizija glede na navedeno ni dovoljena (drugi odstavek 374. člena ZPP).

7. Revizijsko sodišče je revizijo na podlagi 337. člena ZPP zavrglo in s tem tudi njen zahtevek za povrnitev stroškov revizijskega postopka (prvi dostavek 165. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 154. člena ZPP).

Op. št. (1): Primerjaj pravno mnenje Vrhovnega sodišča Republike Slovenije (v nadaljevanju VS RS), sprejeto na občni seji dne 26. 6. 2002 in odločbi VS RS II Ips 876/2007 ter II Ips 965/2007.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 374, 374/2, 377

Opr. št: VS RS II Ips 1025/2008, ECLI:SI:VSRS:2008:VS.RS.II.IPS.1025.2008

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 171/2009, enako tudi II DoR 47/2010, II DoR 322/2010, II DoR 428/2012, II DoR 55/2013, II DoR 89/2013, II DoR 225/2013, II DoR 273/2013, II DoR 331/2013, II DoR 408/2013
Sklep II Dor 9/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-05-27

predlog za dopustitev revizije - predpostavke za dopustitev revizije

Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP niso podani.

1. Toženec je vložil predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bila zavrnjena njegova pritožba zoper sodbo sodišča prve stopnje, s katero mu je bilo naloženo opustiti vsakršno poseganje v lastninsko pravico tožnice na parceli št. 1593 k.o. ... ter v okviru tega odstraniti kole in žično ograjo s severnega dela navedene parcele ob parcelah št. 1591 in 1592.

2. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP) niso podani. Vrhovno sodišče je zato predlog zavrnilo (tretji odstavek 367. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Dor 8/2009, enako tudi II DoR 503/2011, II DoR 291/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-05-20

dovoljenost revizije v nepravdnem postopku - dopustitev revizije - dopuščena revizija - zapuščinska zadeva

Ker se tudi po noveli ZPP-D ohranja izključitev revizije na določenih področjih, zakon pa revizije v zapuščinskem postopku, ki je vrsta nepravdnega postopka, ne določa, Vrhovno sodišče Republike Slovenije revizije ni smelo dopustiti.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom o dedovanju ugotovilo obseg zapuščine po pokojnih J. G. in A. G., razglasilo dediče po zapustnikih in odredilo ustrezne vknjižbe pri nepremičninah, ki spadajo v zapuščino.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbe dedičev J. G., S. G. in G. G. zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Dedinji S. G. in J. G. sta v obravnavani zapuščinski zadevi podali predlog za dopustitev revizije, ker menita, da je od odločitve Vrhovnega sodišča Republike Slovenije mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, glede katerega odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča Republike Slovenije (prva alineja prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Ker je J. G. ml. umrl pred svojo materjo, pride v poštev 12. člen Zakona o dedovanju (v nadaljevanju ZD), ki določa, da na podlagi vstopne pravice dedujejo le otroci pokojnega oziroma zapustničini vnuki. Zakonec ali zunajzakonski partner prej umrlega otroka ne more dedovati.

5. Četrti odstavek 367. člena ZPP v zvezi s 163. členom ZD določa, da sodišče revizije ne more dopustiti, če zakon določa, da revizije ni, ali če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe ne presega 2.000,00 EUR. Zakon revizije v zapuščinskih postopkih ne določa. Revizije namreč v nepravdnih postopkih ni (34. člen Zakona o nepravdnem postopku), zapuščinski postopek pa je po ustaljeni sodni praksi vrsta nepravdnega postopka.

6. Ker se tudi po noveli ZPP-D (Ur. l. RS, št. 45/2008) ohranja izključitev revizije na določenih področjih, zakon pa revizije v zapuščinskem postopku, ki je vrsta nepravdnega postopka, ne določa, Vrhovno sodišče Republike Slovenije revizije ni smelo dopustiti. Predlog je zato zavrglo.

Opr. št: II DoR 503/2011, ECLI:SI:VSRS:2011:II.DOR.503.2011

Opr. št: II DoR 291/2013, ECLI:SI:VSRS:2013:II.DOR.291.2013

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Dor 5/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-05-27

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost revizije v izvršilnem postopku - zavrženje revizije

Zoper pravnomočno odločbo izdano v postopku izvršbe in zavarovanja, ni dovoljena revizija. Sodišče zato revizije ne more dopustiti.

1. Upnik je Vrhovnemu sodišču podal predlog za dopustitev revizije proti pravnomočnemu sklepu sodišča druge stopnje, ki je bila izdana v postopku izvršbe.

2. Zoper pravnomočno odločbo izdano v postopku izvršbe in zavarovanja, ni dovoljena revizija.(1) Sodišče zato revizije ne more dopustiti.(2)

Op. št. (1): Prvi odstavek 10. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju - ZIZ.

Op. št. (2): Primerjaj četrti odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP.

Zakon o izvršbi in zavarovanju (1998) - ZIZ  - člen 10, 10/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/4

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 10/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-05-27

predlog za dopustitev revizije - pogoji za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Ker pogoji za dopustitev revizije niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

1. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bila zavrnjena njegova pritožba zoper sodbo sodišča prve stopnje o zavrnitvi zahtevka za plačilo odškodnine.

2. Ker pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena Zakona o pravdnem postopku).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Dor 21/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-06-24

predlog za dopustitev revizije - pogoji za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Vrhovno sodišče je predlog zavrnilo, ker niso podani pogoji iz 367.a člena Zakona pravdnem postopku.

1. Toženec je vložil predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje s katero je bilo delno ugodeno tožnikovi pritožbi proti zavrnilnemu delu prvostopenjske sodbe v zvezi z zahtevanim zvišanjem preživnine.

2. Vrhovno sodišče je predlog zavrnilo, ker niso podani pogoji iz 367.a člena Zakona pravdnem postopku.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Dor 15/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-05-27

predlog za dopustitev revizije - rok za vložitev predloga - vložitev predloga pri nepristojnem sodišču - prepozna vloga - zavrženje predloga

Toženčeva pooblaščenca sta zadnjega dne zakonskega roka vložila predlog za dopustitev revizije pri nepristojnem sodišču (glej drugi odstavek 367. b člena ZPP). Predlog je prispel k pristojnemu sodišču po izteku roka iz prvega odstavka 367. b člena ZPP. Zato bi se lahko štelo, da je bil predlog pravočasno vložen le, če bi bilo mogoče vložitev pri nepristojnem sodišču pripisati očitni pomoti vložnika (osmi odstavek 112. člena ZPP).

1. S sodbo sodišča prve stopnje, delno spremenjeno sicer pa pretežno potrjeno s sodbo sodišča druge stopnje, je bilo pravnomočno odločeno o varstvu in vzgoji ter preživljanju otrok pravdnih strank in njihovih stikih tako, kot izhaja iz izrekov sodb sodišč prve in druge stopnje.

2. Toženec je vložil predlog za dopustitev revizije zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje.

4. Predlog za dopustitev revizije mora stranka podati v 30 dneh po vročitvi pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje (prvi odstavek 367. b člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Toženčeva pooblaščenca odvetnika B. S. in D. S. sta prejela odločbo pritožbenega sodišča 25. 2. 2009, zadnjega dne zakonskega roka (27. 3. 2009) pa sta vložila predlog za dopustitev revizije pri nepristojnem sodišču (glej drugi odstavek 367. b člena ZPP in koledar za leto 2009). Toženčev predlog je prispel k pristojnemu sodišču 30. 4. 2009, torej po izteku roka iz prvega odstavka 367. b člena ZPP. Zato bi se lahko štelo, da je bil predlog pravočasno vložen le, če bi bilo mogoče vložitev pri nepristojnem sodišču pripisati očitni pomoti vložnika (osmi odstavek 112. člena ZPP). Naslovitev nepristojnega Okrožnega sodišča v Ljubljani je sestavni del uvoda predloga za dopustitev revizije, ki ga je sestavil odvetnik. Zato vložitev pri nepristojnem sodišču ni mogoče pripisati očitni pomoti vložnika, temveč neskrbnosti odvetnika, ki bi pri sestavljanju vloge moral paziti tudi na to, da je pravilno naslovljena.

5. Prepozen predlog za dopustitev revizije ima lahko le enake posledice kot prepozna revizija (primerjaj 377. člen ZPP). Vrhovno sodišče je odločilo o predlogu v sestavi, ki jo predpisuje prvi odstavek 367. c člena ZPP.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 112, 112/8, 367b, 367b/1, 367b/2, 377

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep III DoR 16/2010, enako tudi III DoR 12/2009
Sklep II DoR 20/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-07-01

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - izvensodna poravnava - vrnitev izplačane odškodnine - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Ker tožeča stranka v predlogu za dopustitev revizije ni navedla relevantnih pravnih vprašanj, ni izpolnila pogojev iz 367. a člena ZPP.

1. Prvostopenjsko sodišče je zavrnilo tožbeni zahtevek tožeče stranke za plačilo zneska 31.964.61 EUR, kolikor je na podlagi izvensodne poravnave z dne 21. 3. 2003 predhodno izplačala tožencu kot odškodnino. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in potrdilo prvostopenjsko sodbo.

2. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožeča stranka vložila predlog za dopustitev revizije zaradi zagotovitve pravne varnosti in enotne uporabe prava.

3. Ker tožeča stranka v predlogu za dopustitev revizije ni navedla relevantnih pravnih vprašanj, ni izpolnila pogojev iz 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Vrhovno sodišče je zato predlog na podlagi drugega odstavka 367. c člena ZPP zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/3, 367a, 367a/1, 367a/2, 367c, 367c/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009

Sklep II DoR 185/2009, enako tudi II DoR 234/2009, II DoR 269/2009, II DoR 4/2010