Sodba III Ips 59/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-03-09

pripojitev družbe - prekoračitev prevzemnega praga - sprememba položaja tožnika na trgu vrednostnih papirjev - odškodninska odgovornost - vzročna zveza

V okviru postopka pripojitve pa je bila vrednost delnic družbe J. d. d. opredeljena z menjalnim razmerjem (prim. trditve tožeče stranke, povzete v 9. točki obrazložitve, in 514. člena ZGD-F o reviziji pripojitve), s katerim je soglašala skupščina družbe J. d. d. (515. člen ZGD-F).

Položaj tožeče stranke na organiziranem trgu vrednostnih papirjev v pogledu imetništva delnic družbe J. d. d. se je tako spremenil zaradi dosežene kapitalske večine pri sprejemanju odločitve o soglasju delničarjev družbe J. d. d. glede pripojitve k toženi stranki (515. člen ZGD-F), ne pa zaradi očitane prekoračitve prevzemnega praga. Ob takšnem izhodišču se izkaže, da je zmotno stališče tožeče stranke, da je podana pravno pomembna vzročna zveza med očitano opustitvijo podati javno ponudbo po ZPre in zatrjevano škodo.

Tožeča stranka sama nosi svoje stroške revizijskega postopka.

Prvi tožnik in druga tožnica morata toženi stranki plačati za njene stroške revizijskega postopka vsak po 788,17 EUR v roku 15 dni, za primer zamude pa še zakonske zamudne obresti od 788,17 EUR, ki tečejo od šestnajstega dne, šteto od vročitve te sodbe, do plačila.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo odškodninska tožbena zahtevka na plačilo 61.217,03 EUR (prej 14.670.051,00 SIT) in 33.718,07 EUR (prej 8.080.200,00 SIT). Svojo odločitev je utemeljilo s stališčem, da tožena stranka v obdobju pred pripojitvijo družbe J. d. d. ni prekoračila prevzemnega praga, opredeljenega v 4. členu takrat veljavnega Zakona o prevzemih (Ur. l. RS, št. 47/97; v nadaljevanju ZPre).

2. Pritožbeno sodišče je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Tudi pritožbeno sodišče je zavzelo stališče, da tožeča stranka ni prekoračila prevzemnega praga iz 4. člena ZPre.

3. Tožeča stranka je vložila revizijo zaradi absolutnih bistvenih kršitev postopka in zmotne uporabe materialnega prava. Predlagala je, naj revizijsko sodišče reviziji ugodi in izpodbijano sodbo spremeni tako, da tožbenemu zahtevku ugodi, ali pa naj razveljavi sodbi sodišč prve in druge stopnje ter zadevo vrne v ponovno odločanje sodišču prve stopnje.

4. Revizija je bila vročena toženi stranki, ki je nanjo odgovorila, in Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije. Tožena stranka je predlagala, naj revizijsko sodišče revizijo zavrne.

5. Vrhovno sodišče je na podlagi drugega odstavka 130. člena Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 45/2008; ZZP-D) uporabilo Zakon o pravdnem postopku s spremembami, ki so bile uveljavljene pred ZPP-D (Ur. l. RS, št. 73/2007 – uradno prečiščeno besedilo).

7. Revizijski očitek, da sodišče prve stopnje ni zaslišalo »borznih posrednikov P. d. d.«, ni postavljen v kontekst postopkovnih kršitev. Zato ne ustreza zahtevi po obrazloženosti bistvene kršitve določb postopka, ki (šele) omogoči preizkus procesnih odločitev pred Vrhovnim sodiščem Republike Slovenije. Vrhovno sodišče Republike Slovenije namreč ne preizkuša revizijskega razloga bistvene kršitve določb pravdnega postopka po uradni dolžnosti (arg. 371. člen ZPP). Očitka o opustitvi zaslišanja borznih posrednikov zato ni mogoče obravnavati kot (absolutne) bistvene kršitve določb postopka, temveč kot izpodbijanje dejanske ugotovitve sodišča druge stopnje, da tožeča stranka ni dokazala usklajenega delovanja med toženo stranko in družbama I. d. o. o. ter P. d. d.. Ker pa zmotna in nepopolna ugotovitev dejanskega stanja ni revizijski razlog (tretji odstavek 370. člena ZPP), revizijsko sodišče na ta očitek ne odgovarja. Iz istega razloga revizijsko sodišče ne more odgovarjati na trditve, s katerimi revidenta utemeljujeta, da je družba I. d. o. o. delnice J. d. d. kupovala na račun tožene stranke.

8. Iz dejanskih ugotovitev sodišč prve in druge stopnje izhaja, (1) da je bila družba Jata d. d. pripojena k toženi stranki po postopku, ki ga je določal Zakon o gospodarskih družbah (v nadaljevanju ZGD-F). Podlaga pripojitve je bila (2) pogodba o pripojitvi delniške družbe J. d. d. k družbi Pe. d. d. (v nadaljevanju pripojitvena pogodba), ki sta jo upravi omenjenih gospodarskih družb podpisali 28. 6. 2002. Iz nadaljnjih dejanskih ugotovitev sodišč prve in druge stopnje izhaja še, (3) da sta upravi družb pred podpisom te pogodbe podali na Okrožno sodišče na Ptuju predlog za imenovanje skupnega pripojitvenega revizorja (sklep sodišča o imenovanju pripojitvenega revizorja je bil izdan po podatkih pripojitvene pogodbe 23. 5. 2002).

9. Tožeča stranka je (med drugim) zatrjevala, da je bila tožena stranka »od aprila 2002 imetnica 25,44 % navadnih delnic družbe J. d. d. z glasovalno pravico.« S temi trditvami je utemeljevala očitek preseganja prevzemnega praga iz 4. člena ZPre in očitek opustitve dolžnosti podati javno ponudbo za nakup delnic družbe J. d. d. Slednji očitek je po nadaljnjih trditvah tožeče stranke protipravno ravnanje v smislu ene izmed predpostavk odškodninske odgovornosti. Škodo je tožeča stranka izračunala tako, da je od zneska cene, po kateri je tožena stranka kupovala delnice družbe J. d. d. v decembru 2001 (30.000,00 SIT) odštela tržno vrednost delnic tožene stranke ob pripojitvi (2.000,00 SIT), pomnoženo z menjalnim razmerjem (1 : 6,022), po katerem so se v postopku pripojitve zamenjale delnice družbe J. d. d. za delnice tožene stranke. Tako izračunano škodo je tožeča stranka poimenovala izgubljeni dobiček, utrpela pa naj bi jo zaradi opustitve tožene stranke, da poda javno ponudbo, skladno določbam ZPre.

10. Po dejanskih ugotovitvah sodišč prve in druge stopnje (8. točka obrazložitve) je prišlo do aktivnosti v smeri pripojitve družbe J. d. d. k toženi stranki neposredno po očitani prekoračitvi prevzemnega praga. V okviru postopka pripojitve pa je bila vrednost delnic družbe J. d. d. opredeljena z menjalnim razmerjem (prim. trditve tožeče stranke, povzete v 9. točki obrazložitve, in 514. člena ZGD-F o reviziji pripojitve), s katerim je soglašala skupščina družbe J. d. d. (515. člen ZGD-F). Položaj tožeče stranke na organiziranem trgu vrednostnih papirjev v pogledu imetništva delnic družbe J. d. d. se je tako spremenil zaradi dosežene kapitalske večine pri sprejemanju odločitve o soglasju delničarjev družbe J. d. d. glede pripojitve k toženi stranki (515. člen ZGD-F), ne pa zaradi očitane prekoračitve prevzemnega praga. Ob takšnem izhodišču se izkaže, da je zmotno stališče tožeče stranke, da je podana pravno pomembna vzročna zveza med očitano opustitvijo podati javno ponudbo po ZPre in zatrjevano škodo (9. točka te obrazložitve). Očitani prekoračitvi prevzemnega praga za (manj kot)(1) 0,44 odstotka in posledično zatrjevani opustitvi podati javno ponudbo v opisani situaciji ni mogoče pripisati niti ogrožanja smisla ZPre niti poseganja v položaj (drugih) delničarjev družbe J. d. d. na organiziranem trgu vrednostnih papirjev. Takega pomena zatrjevani prekoračitvi prevzemnega praga ne pripisuje niti tožeča stranka.

11. Ker v obravnavanem primeru za presojo o odškodninski odgovornosti tožene stranke ne more biti odločilno, ali je tožena stranka presegla prevzemni prag po prvem odstavku 4. člena ZPre za (manj kot) 0,44 odstotka, revizijsko sodišče ne odgovarja na revizijske trditve o pomenu lastnih delnic ciljne družbe za izračun relevantnega 25 odstotnega »deleža vrednostnih papirjev delniške družbe, ki zagotavljajo glasovalno pravico«, kot je bil ta opredeljen v 4. členu ZPre.

12. Odločitev o stroških revizijskega postopka temelji na prvem odstavku 165. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 154. člena ZPP. Tožeča stranka skladno z načelom uspeha sama nosi svoje stroške revizijskega postopka, toženi stranki pa mora povrniti njene stroške revizijskega postopka. Stroške tožene stranke je revizijsko sodišče odmerilo na 1.576,35 EUR (474,75 EUR za sodno takso za odgovor na revizijo, ter 1.101,6 EUR za odvetniške stroške, skupaj z DDV). Po prvem odstavku 161. člena ZPP je to obveznost med tožnika razdelilo po enakih delih, tako da mora vsak tožnik plačati toženi stranki po 788,17 EUR. Odločitev o zahtevanih zakonskih zamudnih obrestih temelji na načelnem pravnem mnenju Občne seje Vrhovnega sodišča Republike Slovenije, ki je bila 13. 12. 2006 (Pravna mnenja I/2006, obr.).

Op. št. (1): ZPre je urejal način in pogoje za nakup vrednostnih papirjev, kadar je pravna ali fizična oseba pridobila ali želela pridobiti delež vrednostnih papirjev izdajatelja, ki zagotavlja več kot 25 % glasovalnih pravic – 1. člen ZPre.

Zakon o prevzemih (1997) - ZPre  - člen 1, 4, 4/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.