Sklep X Ips 1116/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-03-26

Sodba UPRS (zunanji oddelek v Novi Gorici) U 539/2003

dovoljenost revizije - prenehanje pravne osebe zaradi stečajnega postopka - neobstoj pravnega nasledstva

Ker se v obravnavanem primeru pomanjkanja sposobnosti biti stranka zaradi neobstoja pravnega nasledstva ne da odpraviti (peti odstavek 81. člena ZPP), saj je bila tožeča stranka izbrisana iz sodnega registra zaradi zaključka stečajnega postopka, je nastala situacija, ko je revizija vložena po osebi, ki te pravice nima (več).

1. Zoper pravnomočno sodbo sodišča prve stopnje je tožeča stranka po pooblaščencu dne 11. 5. 2006 vložila revizijo (prej pritožbo). V njej predlaga, da revizijsko sodišče po opravljeni glavni obravnavi tožbi ugodi in izpodbijano sodbo razveljavi. V tožbi in sodbi sodišča prve stopnje je ime tožeče stranke   ... d.o.o., ..., iz štampiljke na pooblastilu, ki ga je predložil pooblaščenec tožeče stranke, upravnih spisov in Poslovnega registra Slovenije pa je razvidno, da je pravilno ime tožeče stranke: ... d.o.o.,..., in da gre v obeh primerih za isto osebo, zato je revizijsko sodišče po uradni dolžnosti navedlo pravilno ime tožeče stranke, kot je navedeno v uvodu tega sklepa.

3. Iz podatkov računalniške baze Poslovnega registra Slovenije izhaja, da je bila tožeča stranka dne 6. 11. 2008 izbrisana iz sodnega registra. Izbris je bil opravljen zaradi zaključka stečajnega postopka po sklepu Okrožnega sodišča v Novi Gorici z dne 26. 9. 2008. Z dnem izbrisa je tožeča stranka po drugem odstavku 171. člena Zakona o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji (ZPPSL, Ur. l. RS, št. 67/93, 74/94 – odločba US, 8/96 – odločba US, 25/97 – ZJSRS, 39/97, 1/99 – ZNIDC, 52/99, 42/02-ZDR, 58/03 – ZZK, 10/06 – odločba US) prenehala obstajati in je s tem izgubila sposobnost biti stranka po 76. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 73/07 – UPB3, 45/08 – ZArbit in 45/08, 121/08), katerega določbe se na podlagi prvega odstavka 22. člena Zakona o upravnem sporu (ZUS-1, Ur. l. RS, št. 105/06) primerno uporabljajo v upravnem sporu.

4. Sposobnost biti stranka je sposobnost biti nosilec pravic in obveznosti v procesnem razmerju. Gre za procesno predpostavko, ki mora biti podana v vseh fazah postopka in na katero mora sodišče ves čas postopka paziti po uradni dolžnosti (80. člen ZPP). Obstajati mora med celotnim revizijskim postopkom: od vložitve revizije do odločitve revizijskega sodišča.

5. Tožeča stranka je prenehala obstajati po vložitvi revizije. Ker je prenehala zaradi zaključka stečajnega postopka, nima pravnega naslednika. To pomeni, da se postopek ne bi mogel nikoli nadaljevati, zaradi česar bi bila uporaba določb ZPP o prekinitvi postopka (3. ali 4. točke prvega odstavka 205. člena ZPP) nesmiselna.

6. Ker se v obravnavanem primeru pomanjkanja sposobnosti biti stranka zaradi neobstoja pravnega nasledstva ne da odpraviti (peti odstavek 81. člena ZPP), je nastala situacija, ko je revizija vložena po osebi, ki te pravice nima (več). Revizija je postala nedovoljena (tretji odstavek 83. člena ZUS-1), zaradi česar jo je revizijsko sodišče zavrglo (89. člen ZUS-1).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.