TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep II DoR 154/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-02-11

utemeljen predlog za dopustitev revizije - lastninska pravica na nepremičnini - izročitev nepremičnine v posest domnevnemu lastniku

Ker so izpolnjeni zakonski pogoji, je Vrhovno sodišče revizijo dopustilo.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja, ali dejstvo, da je toženka, ki je imela sporno premičnino ob vložitvi tožbe v posesti, med pravdo pa je to stvar izročila tretjemu kot domnevnemu lastniku, ki mu je bila ukradena, vpliva na presojo o utemeljenosti zahtevka za ugotovitev lastninske pravice glede te stvari in za njeno izročitev.

Sodišče prve stopnje je (v delu, ki je predmet odločanja v postopku za dopustitev revizije) zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev tožničine lastninske pravice glede osebnega vozila in za izročitev tega vozila.

Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

Tožnica je kot pomembno pravno vprašanje navedla, ali mora tožnik v primeru, da je med pravdo prišlo do odtujitve stvari na strani toženca, tožbeni zahtevek „modificirati“ tako, kot to zagovarja relevančna teorija, ali pa v tem primeru velja irelevančna teorija, da je upravičen spremeniti tožbeni zahtevek, ni pa tega dolžan. Meni, da sodbi II Ips 348/2006 z dne 31. 8. 2006 in III Ips 17/2004 z dne 2. 3. 2004 ne odgovarjata na sporno vprašanje, teorija pa se zavzema za uporabo irelevančne teorije.

Tožnica je predlog za dopustitev revizije vložila tako pri sodišču prve stopnje kot pri Vrhovnem sodišču. Ker so vloge po vsebini enake, jih je Vrhovno sodišče štelo za en predlog.

Glede vprašanja, ki ga izpostavlja predlog za dopustitev revizije in ki je ob upoštevanju položaja, relevantnega v obravnavanem primeru, navedeno v izreku tega sklepa, so pogoji za dopustitev revizije izpolnjeni. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo (tretji odstavek 367.c člena Zakona o pravdnem postopku).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sodba II Ips 1015/2007, enako tudi Sodba II Ips 749/2009

Sklep II Ips 1059/2007 in II Ips 1060/2007
Sklep II DoR 160/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-02-04

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

utemeljen predlog za dopustitev revizije - višina odškodnine za nepremoženjsko škodo - opekline - odstop od sodne prakse

Vrhovno sodišče je revizijo dopustilo glede vprašanja višine denarne odškodnine za nepremoženjsko škodo.

Revizija se dopusti glede višine nepremoženjske škode.

1. Sodišče prve stopnje je toženi stranki naložilo, da mora tožeči stranki plačati 6.967,96 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 6.860 EUR od 2. 10. 2002 in od 107.096 EUR od 19. 11. 2002 ter mu povrniti pravdne stroške. Višji tožbeni zahtevek je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je delno ugodilo pritožbi tožeče stranke in sodbo v zavrnilnem delu spremenilo tako, da je toženi stranki naložilo, da mora tožeči stranki plačati 7.317,96 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 6.860 EUR od 2. 10. 2002 od 350 EUR od 19. 11. 2002 in od 107,96 EUR od 19. 11. 2002 ter ji povrniti pravdne stroške. Višji tožbeni zahtevek je zavrnilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožeča stranka na podlagi 367. b člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) vložila predlog za dopustitev revizije. Meni, da višina denarne odškodnine za nepremoženjsko škodo, ki ji jo je v konkretnem primeru prisodilo sodišče, odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča Republike Slovenije, pri čemer se sklicuje na zadevo II Ips 41/2006.

5. Ker so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP, je Vrhovno sodišče Republike Slovenije revizijo dopustilo glede vprašanja višine denarne odškodnine za nepremoženjsko škodo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 158/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-01-28

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - nepopoln predlog - neupravičena pridobitev - uporabnina - prostovoljna opustitev uporabe solastne stvari - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani – spor zaradi plačila uporabnine za toženčevo uporabo solastnega stanovanja in vikenda.

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Sodišče prve stopnje je odločilo o s tožbenim in nasprotnim tožbenim zahtevkom uveljavljanih denarnih terjatvah razvezanih zakoncev, sodišče druge stopnje pa je tožničini pritožbi le delno ugodilo, znižalo znesek, ki ga mora plačati tožnica tožencu v zvezi z nasprotnim tožbenim zahtevkom, sicer pa je tožničino pritožbo zavrnilo in v ostalem delu potrdilo prvostopenjsko sodbo.

2. Tožnica v pravočasnem predlogu za dopustitev revizije izpodbija zavrnitev zneska 10.685,77 EUR, katerega plačilo je zahtevala iz naslova takoimenovane uporabnine za toženčevo uporabo solastnega stanovanja in vikenda, zatrjuje zmotno uporabo materialnega prava pri presoji o njeni prostovoljni opustitvi souporabe stanovanja in vikenda ter procesno kršitev.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) niso podani, zato je tožničin neutemeljen predlog na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 237/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-01-28

CIVILNO PROCESNO PRAVO - OBLIGACIJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - pomembno pravno vprašanje - tožba na izpodbijanje dolžnikovih pravnih dejanj - oblikovanje zahtevka - dopuščena revizija

Dopusti se revizija glede vprašanja, kako mora biti pravilno oblikovan tožbeni zahtevek pri tožbi za izpodbijanje dolžnikovih pravnih dejanj; ali zadostuje oblikovalni zahtevek, ali pa mora biti v vsakem primeru hkrati postavljen še dajatveni zahtevek.

Predlogu se ugodi in se revizija dovoli glede vprašanja, kako mora biti pravilno oblikovan tožbeni zahtevek pri tožbi na izpodbijanje dolžnikovih pravnih dejanj, in sicer ali zadostuje oblikovalni tožbeni zahtevek, ali pa mora biti v vsakem primeru hkrati postavljen še dajatveni zahtevek.

1. V obravnavani zadevi je bilo pravnomočno odločeno, da sta darilni pogodbi, s katerima sta sedaj pokojna toženčeva starša A. in R. P. tožencu podarila stanovanje s pripadajočo shrambo, vpisano v podvložku št. ... k.o. ... in garažni boks, stoječ na parc. št. ... k.o. ...., brez učinka do tožeče stranke do višine njene terjatve, ki zajema glavnico v znesku 30.669,97 EUR s pripadajočimi zamudnimi obrestmi, pravdnimi stroški v višini 472,99 EUR in izvršilnimi stroški v višini 695,14 EUR. V presežku je bil tožničin tožbeni zahtevek zavrnjen.

2. Toženec je vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem navaja, da je tožba na izpodbijanje dolžnikovih pravnih dejanj tožba z dvema zahtevkoma: oblikovalnim in dajatvenim. Tožnica slednjega ni postavila, zato za takšno tožbo nima pravnega interesa. Poudarja, da o tem ni sodne prakse. Uveljavlja številne procesne kršitve.

4. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) so v obravnavanem primeru podani glede pravnih vprašanj, opredeljenih v izreku tega sklepa pod I. točko. Zato je Vrhovno sodišče v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo, sicer pa predlog zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

ZPP člen 367, 367a/1, 367a2, 367c, 367c/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 45/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-02-25

predlog za dopustitev revizije - rok za vložitev predloga - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Rok 30 dni za vložitev predloga za dopustitev revizije je začel teči 21. 12. 2009 in je iztekel v sredo 20. 1. 2010. Zato je 21. 1. 2010 vložen predlog prepozen.

Predlog za dopustitev revizije se zavrže.

1. Sodišče prve stopnje je skupnega otroka pravdnih strank zaupalo v varstvo in vzgojo materi, uredilo stike in določilo višine preživnine, ki jo mora za otroka plačevati oče, drugačne zahtevke obeh pravdnih strank pa zavrnilo. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo prvostopenjsko sodbo.

2. Tožnik v predlogu za dopustitev revizije proti drugostopenjski sodbi zatrjuje, da gre v tem postopku za pomembno pravno problematiko v zvezi z vprašanjem odtujitvenega sindroma.

4. Rok za vložitev predloga za dopustitev revizije znaša po prvem odstavku 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) 30 dni in teče od vročitve pravnomočne sodbe pritožbenega sodišča. Tožnikova pooblaščenka je drugostopenjsko sodbo prejela 21. 12. 2009, kot je pravilno navedeno v samem predlogu za dopustitev revizije. Predlog pa je datiran z 21. 1. 2010 in je tega dne tudi oddan priporočeno na pošto. Rok za vložitev predloga je začel teči prvi naslednji dan po vročitvi drugostopenjske sodbe (drugi odstavek 111. člena ZPP) in je iztekel 20. 1. 2010 (december ima 31 dni). Ker tega dne ni bil dela prost dan (četrti odstavek 111. člena ZPP), bi bil tožnikov predlog še pravočasen, če bi ga tega dne priporočeno dal na pošto, en dan kasneje vloženi predlog pa je prepozen.

5. Zato je vrhovno sodišče na podlagi 377. člena ZPP odločilo kot v izreku tega sklepa.

ZPP člen 111, 111/2, 111/4, 367b, 367b/1, 377.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 176/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-02-04

predlog za dopustitev revizije - služnost - sprememba namembnosti gospodujočega zemljišča - širitev služnosti - dopustitev revizije

Vrhovno sodišče Republike Slovenije je revizijo dopustilo glede vprašanja, kako sprememba namembnosti gospodujočega zemljišča vpliva na širitev služnosti.

Revizija se dopusti glede vprašanja, kako sprememba namembnosti gospodujočega zemljišča vpliva na širitev služnosti.

1. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da v korist vsakokratnega lastnika parc. št. 1459/3 k. o. ... in v breme parc. št. 1459/1 in 1458/1 iste k. o. obstaja služnostna pravica hoje in vožnje z osebnimi vozili in kmetijsko mehanizacijo po utrjeni poti, ki se začne v jugovzhodnem vogalu parc. št. 1458/1, na meji med parc. št. 1458/1 in javno cesto s parc. št. 5542/1 ter poteka vzporedno z vzhodno mejo parc. št. 1458/1 in 1459/1 k. o. ... v širini 2,70 m od vzhodne meje vse do severne meje med parc. št. 1459/1 in 1459/3 k. o. ..., in sicer za potrebe kmetijske obdelave gospodujoče parc. št. 1459/3. V preostalem delu (glede služnosti za stanovanjski objekt in izstavitve zemljiškoknjižne listine) je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in v izpodbijanem zavrnilnem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožeča stranka na podlagi 367. b člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) vložila predlog za dopustitev revizije, v katerem navaja, da pot že od vsega začetka uporablja na način, ki je opisan v tožbi. Pot je v naravi ostala enaka in se zaradi gradnje gospodarskega objekta in kasnejše črne gradnje ni v ničemer spreminjala. Služnost se priposestvuje v obsegu in na način, na kakršnega se je izvajala. Ta obseg in način izvajanja služnosti je treba natančno ugotoviti, česar pa sodišče ni storilo. Samo dejstvo, da je na gospodujoči parceli po nakupu parcele zgrajen objekt, še ne pomeni, da gre za širitev služnosti, kar smiselno izhaja iz odločbe Vrhovnega sodišča Republike Slovenije II Ips 621/96.

5. Ker so izpolnjeni pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP, je Vrhovno sodišče Republike Slovenije revizijo dopustilo glede vprašanja, kako sprememba namembnosti gospodujočega zemljišča vpliva na širitev služnosti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep X Ips 397/2009, enako tudi X Ips 489/2011
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-01-15

revizija - neplačilo sodne takse - domneva umika revizije

Če tožeča stranka kljub prejetemu nalogu za plačilo sodne takse za revizijo le-te ne plača v roku, določenem v plačilnem nalogu, pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodne takse pa niso podani, se šteje, da je revizijo umaknila.

Ugotovi se, da je tožeča stranka umaknila revizijo.

1. Zoper pravnomočno sodbo sodišča prve stopnje je tožnik po odvetnici dne 20. 7. 2009 vložil revizijo, za katero predpisana taksa ni bila plačana.

2. Sodišče prve stopnje je tožnika z nalogom za plačilo sodne takse z dne 22. 7. 2009 pozvalo, naj v roku 15 dni od vročitve plačilnega naloga, plača sodno takso za revizijo (po tar. št. 6131 Zakona o sodnih taksah, ZST-1; Uradni list RS, št. 37/08) v znesku 164,00 EUR in ga pri tem opozorilo, da se bo v nasprotnem primeru štelo, da je glede na določbo tretjega odstavka 105.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP; Ur. l. RS, št. 73/07 - UPB3 in 45/08) revizijo umaknil.

3. Po določbi prvega odstavka 22. člena Zakona o upravnem sporu (ZUS-1; Ur. l. RS; št. 105/06) se v upravnem sporu za vprašanja postopka, ki v ZUS-1 niso urejena, primerno uporabljajo določbe ZPP. V ZUS-1 vprašanje plačila sodnih taks ter posledic njihovega neplačila oziroma umika revizije ni urejeno, zato se tudi v upravnem sporu uporabljajo določbe prvega in drugega odstavka 105.a člena ZPP, po katerih mora biti predpisana sodna taksa plačana ob vložitvi revizije, najkasneje pa v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse, v katerem stranko tudi opozori na posledice neplačila. Določba tretjega odstavka istega člena pa določa, da če sodna taksa ni plačana v navedenem roku in niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks, se šteje, da je vloga umaknjena.

4. Plačilni nalog je bil tožniku vročen po pooblaščenki dne 18. 8. 2009, kar je razvidno iz povratnice v sodnem spisu. Petnajstdnevni rok za plačilo sodne takse se je iztekel v sredo dne 2. 9. 2009. Tožnik pa je kljub pravilnemu opozorilu v plačilnem nalogu za plačilo sodne takse le to plačal šele 8. 9. 2009, kar je po izteku petnajstdnevnega roka. Ker tožnik sodne takse ni plačal v roku, pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodne takse pa niso podani, je Vrhovno sodišče v skladu s tretjim odstavkom 105.a člena ZPP štelo, da je revizijo umaknil in ugotovilo umik revizije.

5. V tej zadevi je odločal sodnik posameznik na podlagi 2. odstavka 14. člena ZUS-1.

Opr. št: X Ips 489/2011, ECLI:SI:VSRS:2011:X.IPS.489.2011

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep X Ips 745/2008, enako tudi X Ips 72/2009

Sklep X Ips 471/2010, enako tudi X Ips 364/2011, X Ips 365/2011, X Ips 129/2013
Sklep I Up 498/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-01-06

zavrženje pritožbe - pooblastilo odvetnici

Če pritožbi, vloženi po odvetnici, pooblastilo ni priloženo, se pritožba zavrže.

II. Tožeča stranka sama trpi svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zavrnilo tožnikov ugovor zoper plačilni nalog za plačilo sodne takse za tožbo.

2. V obrazložitvi izpodbijanega sklepa se sodišče sklicuje na peti odstavek 34. člena Zakona o sodnih taksah – ZST-1, ki določa, da je zoper plačilni nalog dopustno vložiti ugovor iz razlogov, da je taksa že plačana ali da je sodišče takso napačno odmerilo. Ker ti razlogi v obravnavani zadevi niso podani, je sodišče na podlagi določbe citiranega člena tožnikov ugovor zoper plačilni nalog zavrnilo.

3. Tožnik v pritožbi zoper zgoraj citirani sklep po vsebini napada pravnomočno odločitev prvostopnega sodišča o zavrnitvi predloga za oprostitev plačila sodnih taks.

5. Na podlagi prvega odstavka 22. člena Zakona o upravnem sporu – ZUS-1 se za vprašanja postopka, ki niso urejena z ZUS-1, primerno uporabljajo določbe Zakona o pravdnem postopku – ZPP. Skladno s četrtim odstavkom 343. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 366. člena ZPP pritožba ni dovoljena, če jo vloži oseba, ki nima te pravice. Pravica za vložitev pritožbe, ki jo za stranko vloži odvetnik, se izkaže s pisnim pooblastilom. Skladno s petim odstavkom 98. člena ZPP sodišče pravno sredstvo, ki ga je vložil odvetnik brez predložitve pooblastila, zavrže, ne da bi takšno vlogo vračalo v popravo ali dopolnitev (drugi odstavek 108. člena ZPP). Ker v obravnavani zadevi pritožbi, vloženi po odvetnici, pooblastilo le-tej ni bilo predloženo, je pritožbeno sodišče pritožbo zavrglo kot nedovoljeno.

6. Ker tožnik s pritožbo ni uspel, sam trpi svoje stroške pritožbenega postopka (154. člen v zvezi s 165. členom ZPP in prvim odstavkom 22. člena ZUS-1).

7. O zadevi je odločala sodnica poročevalka na podlagi prvega odstavka 346. člena ZPP, ki določa, da lahko nedovoljeno pritožbo zavrže s sklepom že sodnik poročevalec, če ob preizkusu ugotovi, da pritožba ni dovoljena in če tega ni storil že predsednik senata sodišča prve stopnje (343. člen) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep X Ips 445/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-01-13

dovoljenost revizije - pogoji za dovolitev revizije niso opredeljeni

Če revident v reviziji niti neposredno niti opisno ne izkaže nobenega od pogojev za dovoljenost revizije iz drugega odstavka 83. člena ZUS-1, njegova revizija ni dovoljena.

II. Tožeča stranka sama trpi svoje stroške revizijskega postopka.

1. Zoper pravnomočno sodbo je revident po odvetniku dne 25. 10. 2009 vložil revizijo. Priglaša stroške postopka.

3. S pravnomočno sodbo, ki jo revident izpodbija z revizijo, je sodišče prve stopnje na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu – ZUS-1 zavrnilo njegovo tožbo zoper odločbo tožene stranke z dne 7. 10. 2008. Tožena stranka je z navedeno odločbo med drugim zavrnila revidentovo zahtevo za vrnitev zemljišč, ob podržavljenju parc. št. ..., vse k.o. ..., v last in posest ter odločila, da je Slovenska odškodninska družba d.d. dolžna upravičencu za navedena zemljišča izročiti obveznice te družbe v vrednosti 172.540,48 DEM.

4. Po drugem odstavku 83. člena ZUS-1 je revizija dovoljena, če je podan eden izmed tam navedenih pogojev za njeno dovoljenost. Po ustaljeni upravnosodni praksi Vrhovnega sodišča je tako trditveno kot dokazno breme o obstoju pogojev za dovoljenost revizije na strani revidenta, saj revizije po uradni dolžnosti ni mogoče dovoliti oziroma uvesti. Ustavno sodišče RS je že v več sklepih (Up-858/08 z dne 3. 6. 2008, Up-1124/08 z dne 23. 9. 2008, Up-1057/08 z dne 2. 4. 2009, Up-1186/08 z dne 23. 4. 2009 in Up-1808/08 z dne 17. 9. 2009) ugotovilo, da takšno stališče ni v nasprotju z Ustavo RS.

5. Navedenega trditvenega in dokaznega standarda pa revident ni izpolnil le z navedbo, da revizijo vlaga na podlagi drugega odstavka 83. člena ZUS-1. V reviziji niti neposredno niti opisno ne izkaže nobenega od pogojev za dovoljenost revizije iz drugega odstavka 83. člena ZUS-1. Ker je trditveno in dokazno breme o obstoju pogojev za dovoljenost revizije na revidentovi strani, ta pa tega bremena ni izpolnil, niso podani pogoji za dovoljenost revizije iz drugega odstavka 83. člena ZUS-1. Zato je Vrhovno sodišče revizijo zavrglo kot nedovoljeno na podlagi 89. člena ZUS-1.

6. Ker je Vrhovno sodišče revizijo zavrglo, revident na podlagi določb prvega odstavka 165. člena ZPP in prvega odstavka 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1 sam trpi svoje stroške revizijskega postopka.

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 83, 83/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep X Ips 278/2009, enako tudi X Ips 446/2009, X Ips 466/2009, X Ips 24/2010, X Ips 121/2010, X Ips 150/2010
Sklep I Up 39/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-03-01

Sklep UPRS (zunanji oddelek v Mariboru) U 628/2007

pritožba - postulacija - pravniški državni izpit - dovoljenost pritožbe zoper sklep o ugovoru na plačilni nalog

Pritožbo v upravnem sporu vloži stranka sama ali njen zakoniti zastopnik, če imata opravljen pravniški državni izpit.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zavrglo tožnikovo pritožbo zoper sklep Upravnega sodišča Republike Slovenije, Oddelka v Mariboru, U 628/2007-12 z dne 23. 12. 2009. Zoper izpodbijani sklep je tožnik sam vložil pritožbo.

3. Po določbi drugega odstavka 22. člena Zakona o upravnem sporu – ZUS-1

(Ur. l. RS, št. 105/2006 in 107/2009 – odl. US)

lahko dejanja v postopku s pritožbo opravlja stranka samo po pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit. Ustavnost te določbe je presojalo Ustavno sodišče RS, ki je v odločbi, št. U-I-69/2007 z dne 4. 12. 2008 ugotovilo, da ni v neskladju z Ustavo RS. Glede na določbo prvega odstavka 22. člena ZUS-1 se za vprašanja postopka, ki v ZUS-1 niso urejena, primerno uporabljajo določbe Zakona o pravdnem postopku – ZPP. Ta pa v četrtem odstavku 86. člena določa, da sme pravna dejanja v postopku opravljati tudi stranka sama ali njen zakoniti zastopnik v primeru, če ima opravljen pravniški državni izpit.

4. Po določbi četrtega odstavka 343. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1

pritožba ni dovoljena, če jo vloži oseba, ki ni imela te pravice.

Ker je pritožnik sam vložil pritožbo in ni niti v postopku pred sodiščem prve stopnje niti v pritožbi izkazal in tudi ne zatrjeval, da ima opravljen pravniški državni izpit, je pritožbo vložila oseba, ki te pravice nima. Na podlagi 336. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1 se v postopku s pritožbo ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev, zato Vrhovno sodišče pritožnika ni pozvalo k dopolnitvi pritožbe, v kateri bi lahko izkazal sposobnost za njeno vložitev, temveč je njegovo pritožbo zavrglo kot nedovoljeno.

5. O zadevi je odločala sodnica poročevalka na podlagi prvega odstavka 346. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1, ki določa, da lahko nedovoljeno pritožbo zavrže s sklepom že sodnik poročevalec, če ob preizkusu ugotovi, da pritožba ni dovoljena in tega ni storil že predsednik senata sodišča prve stopnje (343. člen ZPP).

6. Vrhovno sodišče pa še dodatno pojasnjuje, da je odločitev prvostopnega sodišča pravilna, vendar zato, ker tudi po Zakonu o pravdnem postopku – ZPP in Zakonu o sodnih taksah – ZST-1 pritožba zoper sklep, s katerim je odločeno o ugovoru na plačilni nalog, ni dopustna.

ZPP člen 86, 86/4, 336, 343, 343/4, 346, 346/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.