Sodba XI Ips 48/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-06-11

pripor - odreditev pripora - ponovitvena nevarnost

Čeprav je obdolženec prvič v kazenskem postopku, je zaključek o podanosti pripornega razloga ponovitvene nevarnosti utemeljen s konkretnimi okoliščinami v zvezi z očitanim kaznivim dejanjem (dolžina časovnega obdobja, v katerem se obdolžencu očita fizično in psihično nasilje do svoje družine, prekomerno uživanje alkohola, pred policisti izrečene grožnje, posedovanje strelnega orožja).

Zahteva za varstvo zakonitosti se zavrne.

1. Z uvodoma navedenim pravnomočnim sklepom je bil zoper obdolženega M.K. odrejen pripor iz pripornega razloga ponovitvene nevarnosti po 3. točki prvega odstavka 201. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju  ZKP). V pripor je bil obdolžencu vštet čas od 4.35 ure dne 14.5.2009, ko mu je bila odvzeta prostost.

2. Zahtevo za varstvo zakonitosti vlaga obdolženčev zagovornik, ker ocenjuje, da ponovitvena nevarnost ni podana, saj je obdolženec nekaznovan in je sedaj prvič v postopku, kazenska ovadba pa še ni zadosten dokaz, da je obdolženec dejanje dejansko storil. Vrhovnemu sodišču predlaga, naj izpodbijani sklep razveljavi.

3. Vrhovni državni tožilec F.M. v odgovoru na zahtevo za varstvo zakonitosti, podanem na podlagi drugega odstavka 423. člena ZKP, meni, da ni utemeljena.

4. Po določbi 3. točke prvega odstavka 201. člena ZKP se sme zoper določeno osebo odrediti pripor, če je podan utemeljen sum, da je storila kaznivo dejanje, če teža, način storitve in okoliščine, v katerih je bilo kaznivo dejanje storjeno in njene osebne lastnosti, prejšnje življenje, okolje in razmere v katerih živi ali kakšne druge posebne okoliščine kažejo na nevarnost, da bo ponovila  kaznivo dejanje, dokončala poskušeno kaznivo dejanje ali storila kaznivo dejanje, s katerim grozi. Pri tem se ne zahteva, da morajo biti podane vse primeroma naštete okoliščine (kumulativno), mora pa biti podana vsaj ena objektivna in ena subjektivna okoliščina, na podlagi katerih je mogoče izkustveno sklepati, da je podana realna nevarnost, da bi oseba, če bi bila na prostosti, ponovila istovrstno kaznivo dejanje.

5. Zagovornik obdolženega M.K. z navedbami, da kazenska ovadba še ni zadosten dokaz za ponovitveno nevarnost, ne more uspeti, saj dejstvo, da naj bi  obdolženec s fizičnim nasiljem ustrahoval družino že od februarja letos pa vse do 13.5.2009, iz priloženih informativnih izjav obeh obdolženčevih otrok in iz neposrednih zaznav policistov ob intervenciji z dne 13.5.2009, ko naj bi obdolženec v rokah še vedno držal lopar in se kljub posredovanju policistov ni hotel umiriti, z grožnjami, da bo obračunal z ženo, pa ni prenehal niti na poti do policijske postaje. Preiskovalni sodnik je zaključek o podanosti pripornega razloga ponovitvene nevarnosti utemeljil na okoliščinah v zvezi z načinom izvršitve kaznivega dejanja, zlasti dolžino časovnega obdobja, v katerem se obdolžencu očita fizično in psihično nasilje do svoje družine, predvsem do žene, z obdolženčevim prekomernim uživanjem alkohola, njegovo nepredvidljivostjo, nekritičnostjo do svojih ravnanj, pri katerih je izkazal vztrajnost, ter upoštevaje pred policisti izrečene grožnje z ubojem zoper ženo in posedovano strelno orožje. Takšni presoji je senat Okrožnega sodišča v Ljubljani pritrdil in dodal, da dejstvo, da je obdolženec v stanju pod vplivom alkohola agresiven, izhaja tudi iz kazenske ovadbe, ki jo je njegova žena že v januarju 2009 podala zoper njega zaradi istovrstnih kaznivih dejanj. Ugotovil je še, da pri obdolžencu zasežena pištola z naboji stopnjo ogrozitvene nevarnosti še poveča. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so podane okoliščine, ki tako po objektivni kot tudi po subjektivni plati utemeljujejo nevarnost, da bo osumljeni tovrstna kazniva dejanji zopet ponovil.

6. Obdolženec je sedaj prvič v kazenskem postopku, vendar pa je bilo prek evidenc policije ugotovljeno, da je bil obdolženec s strani policije obravnavan zaradi kršitev določb Zakona o prekrških zoper javni red in mir in s plačilnim nalogom z dne 10.5.2009 spoznan za odgovornega storitve prekrškov z elementi nasilja v zasebnem prostoru. Dne 14.5.2009 mu je bila izdana tudi Odločba o prekršku zaradi kršitve določb glede hrambe orožja in nezanesljivega ravnanja po 4. in 7. točki prvega odstavka 81. člena Zakona o orožju. V postopkih na Policijski postaji Ljubljana Bežigrad je bil že večkrat opozorjen na kaznivost njegovih nasilnih ravnanj, na izdane sankcije s strani policije se ni odzval in jih ni upošteval, ampak je z nasiljem nadaljeval, zato so mu policisti hoteli vročiti odredbo o prepovedi približevanja, vendar so ocenili, da ta ukrep ne bi bil zadosten. Nenazadnje je njegova žena prvič podala kazensko ovadbo zaradi kaznivega dejanja nasilništva in zanemarjanja mladoletne osebe in surovega ravnanja dne 7.1.2009 (št. D 1659574).

7. Ker v zahtevi za varstvo zakonitosti uveljavljene kršitve niso podane, je Vrhovno sodišče zahtevo zagovornika obdolženega M.K. za varstvo zakonitosti zavrnilo kot neutemeljeno (425. člen ZKP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.