Sklep II Ips 725/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-09-03

dovoljenost revizije - formalno sosporništvo na pasivni strani - nedenarni zahtevek - nediferencirana navedba vrednosti spornega predmeta - zavrženje revizije

A. O. in A. Š. sta bila v konkretnem primeru navadna in formalna sospornika. Navedba ene, skupne vrednosti spornega predmeta ni v skladu s pravkar citirano zakonsko določbo in ima enake posledice kot popolni izostanek navedbe vrednosti spornega predmeta.

Tožeča stranka sama krije svoje stroške revizijskega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je odločilo, da je A. Š. dolžan izprazniti stanovanjsko enoto št. 16 v izmeri 14,45 m2 v prvem nadstropju stanovanjske stavbe v ..., z drvarnico v izmeri 1 m2, se iz nje izseliti ter jo prazno vseh oseb in stvari izročiti Mestni občini ... Sodišče druge stopnje je takšno sodbo potrdilo.

2. Sodbo sodišča druge stopnje A. Š. izpodbija z revizijo iz revizijskih razlogov zmotne uporabe materialnega prava ter relativne in absolutne bistvene kršitve določb pravdnega postopka in predlaga spremembo sodb sodišča prve in druge stopnje z zavrnitvijo tožbenega zahtevka, podrejeno pa njuno razveljavitev in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v novo sojenje. Navaja, (1) da aktivna legitimacija tožeče stranke ni podana, saj ni zanesljivo dokazala, da je lastnica spornega stanovanja, (2) da je materialnopravno zmotna presoja, da toženec to stanovanje zaseda nezakonito, saj je bila najemna pogodba sklenjena s konkludentnimi dejanji in v celoti realizirana, (3) da je bila tožencu z zavrnitvijo dokaznega predloga za njegovo zaslišanje odvzeta možnost obravnavanja pred sodiščem, (4) da je bila napačno kot nepomembna ocenjena možnost toženca do odkupa ali najema spornega stanovanja in (5) da pritožbeno sodišče ni odločilo o toženčevi pritožbi zoper stroškovno odločitev prvostopenjskega sodišča.

3. Revizija je bila vročena tožeči stranki, ki je nanjo odgovorila in predlagala njeno zavrnitev, in Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije (375. člen Zakona o pravdnem postopku – v nadaljevanju ZPP).

5. Pravna prednica Mestne občine ... v 1. točki obrazložitve prvostopenjske sodbe navedeno stanovanjsko enoto z najemno pogodbo z dne 8. 4. 1992 oddala v najem A. O. Z argumentom, da se je A. O. iz stanovanja izselil ter da v stanovanju prebiva A. Š., je Mestna občina ... 24. 1. 2006 vložila tožbo zoper oba imenovana, in sicer zoper A. O. z zahtevkoma za odpoved najemne pogodbe in za izpraznitev stanovanja, zoper A. Š. pa (le) z zahtevkom za izpraznitev (istega) stanovanja. Vrednost spornega zahtevka je opredelila s po sospornikih nediferenciranim zneskom 1,900.000 SIT.

6. Med pravdo sta tožeča stranka in prvi toženec sklenila sodno poravnavo, zato je sodišče odločalo (in odločilo na način, razviden iz 1. točke obrazložitve), le o utemeljenosti tožbenega zahtevka zoper A. Š.

7. Revizija je izredno pravno sredstvo vloženo zoper pravnomočno sodbo, izdano na drugi stopnji. V premoženjskih sporih, med katere spada tudi obravnavani spor, je revizija dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 4.172,92 EUR oziroma prej 1,000.000 SIT (prvi in drugi odstavek 367. člena ZPP). Če se tožbeni zahtevek ne nanaša na denarni znesek, je za ugotovitev pravice do revizije odločilna vrednost spornega predmeta, ki jo je tožeča stranka navedla v tožbi (drugi odstavek 44. člena ZPP). V primerih subjektivne kumulacije zahtevkov na pasivni strani se pravica do revizije presoja po vrednosti zahtevka zoper vsako toženo stranko posebej; po določbi drugega odstavka 41. člena ZPP se namreč določi pristojnost, če imajo zahtevki v tožbi različno podlago ali če se uveljavljajo zoper več tožencev, po vrednosti vsakega posameznega zahtevka.

8. A. O. in A. Š. sta bila v konkretnem primeru navadna in formalna sospornika. Navedba ene, skupne vrednosti spornega predmeta ni v skladu s pravkar citirano zakonsko določbo in ima enake posledice kot popolni izostanek navedbe vrednosti spornega predmeta.

9. Zaradi navedbe nediferencirane vrednosti spornega predmeta ni mogoče ugotoviti, ali vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega revizijski prag. Vrhovno sodišče je zato revizijo zavrglo (377. člen ZPP).

10. Do povrnitve stroškov revizijskega postopka ni upravičena nobena od pravdnih strank: toženec z revizijo ni uspel (prvi odstavek 165. člena v zvezi s prvim odstavkom 154. člena ZPP), tožeča stranka, ki je nanjo odgovorila, pa je navkljub nedovoljenosti izrednega pravnega sredstva predlagala vsebinsko odločitev o njem (prvi odstavek 165. člena v zvezi s prvim odstavkom 155. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.