TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep III DoR 43/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-05-05

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - pomembno pravno vprašanje - prenehanje družbe po skrajšanem postopku - prekinitev postopka - rok za predlog za nadaljevanje postopka zoper družbenika

Vrhovno sodišče je dopustilo revizijo glede vprašanja začetka teka enoletnega roka iz drugega odstavka 425. člena ZGD-1.

Revizija se dopusti glede vprašanja začetka teka enoletnega roka iz drugega odstavka 425. člena ZGD-1 (prej drugega odstavka 394. člena ZGD).

1. Tožeča stranka je vložila predlog za dopustitev revizije zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil potrjen sklep sodišča prve stopnje o zavrženju predloga tožeče stranke za nadaljevanje prekinjenega postopka zoper družbenika uvodoma navedene tožene stranke, ki je prenehala po skrajšanem postopku. Predlog tožeče stranke za nadaljevanje prekinjenega postopka je bil namreč zavržen zaradi zamude roka iz drugega odstavka 394. člena ZGD (sedaj drugega odstavka 425. člena ZGD-1).

2. V predlogu za dopustitev revizije se kot pomembno izpostavlja vprašanje, ali začne navedeni enoletni rok teči z dnem objave sklepa o izbrisu družbe v Uradnem listu ali z dnem objave dejanskega izbrisa družbe v Uradnem listu.

4. Tožeča stranka utemeljeno opozarja, da presoja spornega vprašanja v obravnavanem primeru odstopa od presoje Višjega sodišča v Ljubljani v zadevi I Ip 2632/2007 (sklep z dne 20. 6. 2007). Zato je Vrhovno sodišče predlogu tožeče stranke ugodilo in dopustilo revizijo glede izpostavljenega pravnega vprašanja (367.a člen ZPP).

Zakon o gospodarskih družbah (1993) - ZGD  - člen 394, 394/2

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 425, 425/2

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 36/2009, enako tudi III DoR 40/2009, III DoR 17/2010, III DoR 39/2009, III DoR 38/2009, III DoR 37/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-04-06

predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije - prehodne določbe ZPP-D

Postopek, katerega obnovo želi doseči tožena stranka pred sodiščem prve stopnje, je bil končan z zamudno sodbo izdano pred uveljavitvijo ZPP-D. Zato se postopek (tudi z izrednimi pravnimi sredstvi) nadaljuje po dotedanjih določbah ZPP, ki pa ni poznal instituta dopuščene revizije in ni urejal predloga za dopustitev revizije.

Tožena stranka sama krije stroške predloga.

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo predlog tožene stranke za obnovo postopka, ki je bil zaključen z zamudno sodbo sodišča prve stopnje VII Pg 235/2005 z dne 16. 8. 2005. Sklep o zavrženju predloga za obnovo postopka je po zavrnitvi pritožbe tožene stranke potrdilo tudi sodišče druge stopnje.

2. Tožena stranka je zoper sklep sodišča druge stopnje pri Vrhovnem sodišču vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Iz predloga za dopustitev revizije in njegovih prilog izhaja, da je bil postopek, katerega obnovo želi doseči tožena stranka, pred sodiščem prve stopnje končan z zamudno sodbo dne 16. 8. 2005. Ker je bilo to pred uveljavitvijo Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (ZPP-D; Uradni list RS, št. 45/2008), se postopek (tudi z izrednimi pravnimi sredstvi) nadaljuje po dotedanjih določbah Zakona o pravdnem postopku (drugi odstavek 130. člena ZPP-D), ki pa ni poznal instituta dopuščene revizije in ni urejal predloga za dopustitev revizije. Zato je Vrhovno sodišče predlog tožene stranke za dopustitev revizije zavrglo ob smiselni uporabi prvega odstavka 374. člena ZPP (v zvezi s četrtim odstavkom 384. členom ZPP).

4. Odločitev o stroških temelji na prvem odstavku 154. člena ZPP.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 374, 374/1, 384, 384/4

Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (2008) - ZPP-D  - člen 130, 130/2

Opr. št: III DoR 40/2009, ECLI:SI:VSRS:2009:III.DOR.40.2009

Opr. št: III DoR 17/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:III.DOR.17.2010

Opr. št: III DoR 39/2009, ECLI:SI:VSRS:2009:III.DOR.39.2009

Opr. št: III DoR 38/2009, ECLI:SI:VSRS:2009:III.DOR.38.2009

Opr. št: III DoR 37/2009, ECLI:SI:VSRS:2009:III.DOR.37.2009

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 32/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-06-02

predlog za dopustitev revizije - pomembno pravno vprašanje - ugotavljanje dejstev, ki niso bila zatrjevana - prekoračitev tožbenega zahtevka

Vrhovno sodišče je revizijo dopustilo glede vprašanja, ali gre za kršitev določb pravdnega postopka, ker naj bi višje sodišče na podlagi izvedenih dokazov ugotovilo dejstva, ki jih tožeča stranka ni zatrjevala in posledično v tem primeru prekoračilo tožbeni zahtevek. Zatrjevana procesna kršitev sicer jasnih določb pravdnega postopka predstavlja pravno vprašanje, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti.

Dopusti se revizija dopusti glede vprašanja, ali gre za kršitev določb pravdnega postopka, ker naj bi višje sodišče na podlagi izvedenih dokazov ugotovilo dejstva, ki jih tožeča stranka ni zatrjevala in posledično v tem primeru prekoračilo tožbeni zahteve

1. Višje sodišče v Mariboru je ugodilo pritožbi tožeče stranke in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je ugotovilo obstoj terjatve tožeče stranke v znesku 75.820,06 EUR s pp. ter toženi stranki naložilo plačilo pravdnih stroškov. Na podlagi izvedenih dokazov (iz dnevnika za mesec januar 2005 je bilo razvidno, da je dne 5.1.2005 predlagateljica dolgovala med drugim 1912 50-litrskih sodov, ki so bili rezultat večletnega poslovnega sodelovanja) je ugotovilo, da je sodišče prve stopnje povzelo napačen dokazni zaključek, da tožeča stranka zahteva le plačilo nevrnjene trajne embalaže iz dobav v letu 2005.

2. Predlagateljica revizije navaja, da je Višje sodišče odločilo mimo zatrjevanih dejstev tožeče stranke, ki je zahtevala le vračilo trajne embalaže za leto 2005 in 2006. Kot sporno pravno vprašanje postavlja, ali je Višje sodišče napačno uporabilo izvedene dokaze in sicer ali je te dokaze uporabilo ne glede na zatrjevano dejansko podlago tožbe, ki je zatrjevala, da gre za pravno razmerje iz leta 2005 in leta 2006. Predlagateljica meni, da je treba dopustiti revizijo zaradi pravne varnosti in enotne uporabe prava.

4. Vrhovno sodišče je revizijo dopustilo glede vprašanja, ali gre za kršitev določb pravdnega postopka, ker naj bi višje sodišče na podlagi izvedenih dokazov ugotovilo dejstva, ki jih tožeča stranka ni zatrjevala in posledično v tem primeru prekoračilo tožbeni zahtevek. Zatrjevana procesna kršitev sicer jasnih določb pravdnega postopka predstavlja pravno vprašanje, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, zato izpolnjuje pogoje iz 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/1999 in naslednji).

5. O stroških predloga za dopustitev revizije bo odločeno ob odločanju o stroških celotnega revizijskega postopka.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 92/2010, enako tudi VS RS II DoR 317/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-05-05

predlog za dopustitev revizije - dovoljenost revizije - objava popravka po ZMed - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Ker je v sporih zaradi objave popravka oziroma odgovora revizija vedno dovoljena, je dopuščena revizija izključena.

1. Sodišče prve stopnje je tožbo v sporni pravdni zadevi zavrglo.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

3. Zoper sklep sodišča druge stopnje je tožnik na podlagi 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem kot pomembno pravno vprašanje izpostavlja, katero sodišče je stvarno pristojno v sporih zaradi popravka ali odgovora po Zakonu o medijih.

5. Zoper pravnomočno odločbo sodišča druge stopnje je mogoče vložiti predlog za dopustitev revizije v primerih, ko revizija ni že po samem zakonu izrecno dovoljena. Zakon o medijih v tretjem odstavku 39. člena določa, da je zoper sodbo sodišča druge stopnje vedno dovoljena revizija. Ker je v sporih zaradi objave popravka oziroma odgovora revizija vedno dovoljena, je revizija po merilu objektivnega pomena zadeve (dopuščena revizija) izključena. Vrhovno sodišče je zato tožnikov nedovoljen predlog zavrglo.

Zakon o medijih (2001) - ZMed  - člen 39, 39/3

Opr. št: VS RS II DoR 317/2014, ECLI:SI:VSRS:2014:VS.RS.II.DOR.317.2014

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 205/2010, enako tudi II DoR 232/2010, II DoR 206/2010, II DoR 233/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-05-13

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - odstop od sodne prakse - povrnitev nepremoženjske škode - višina odškodnine - hrup - pravica do zdravega življenjskega okolja

Zaradi možnega odstopa od sodne prakse je dopuščena revizija glede višine odškodnine.

Revizija se dopusti glede višine odškodnine (sporno 7.000,00 EUR).

1. Sodišče prve stopnje je za duševne bolečine zaradi kršitve pravice do zdravega življenjskega okolja prisodilo prvi tožnici 3.150,00, drugemu tožniku 4.250,00 in tretjemu tožniku 3.150,00 EUR odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 3. 3. 2008 dalje. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije glede vprašanja višine odškodnine. V predlogu trdi, da je tožnikom v zvezi s hrupom zaradi tranzitnega prometa na cesti G1-3 prisojena previsoka odškodnina, ki odstopa od primerljive sodne prakse. Navaja zadeve Vrhovnega sodišča II Ips 409/2009, II Ips 148/2007, II Ips 813/2007, II Ips 940/2007 in II Ips 567/2008.

4. Predlog za dopustitev revizije je utemeljen glede izpodbijanega zneska 7.000,00 EUR.

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da se tožena stranka glede višine odškodnine za nepremoženjsko škodo utemeljeno sklicuje na možen odstop od primerljive sodne prakse in je zato glede višine odškodnine izpolnjen pogoj za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Ker tožena stranka trdi, da so v primeru tožnikov primerne odškodnine 1.050,00, 1.450,00 in 1.050,00 EUR ter opredeljuje vrednost izpodbijanega dela sodbe na 2.100,00, 2.800,00 in 2.100,00 EUR (skupaj 7.000,00 EUR), je Vrhovno sodišče v skladu s tretjim odstavkom 367. c člena ZPP v tem delu revizijo dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/3, 367a, 367a/1, 367c, 367c/3

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 179, 179/1

Opr. št: II DoR 232/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:II.DOR.232.2010

Opr. št: II DoR 206/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:II.DOR.206.2010

Opr. št: II DoR 233/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:II.DOR.233.2010

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 169/2010, enako tudi II DoR 268/2010, II DoR 209/2010, II DoR 164/2010, II DoR 314/2010

Sklep II DoR 269/2010, enako tudi II DoR 174/2010
Sklep II DoR 13/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-06-09

dopuščena revizija - razlastitev - lastninska pravica izvenknjižnega lastnika

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je z razlastitvijo nepremičnine in prenosom v družbeno lastnino na podlagi pravnomočne odločbe prenehala lastninska pravica izvenknjižnega lastnika na tej nepremičnini, ki je bila pridobljena s priposestvovanjem pred njeno razlastitvijo.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je z razlastitvijo nepremičnine in prenosom v družbeno lastnino na podlagi pravnomočne odločbe prenehala lastninska pravica izvenknjižnega lastnika na tej nepremičnini, ki je bila pridobljena s priposestvovanjem pred njeno razlastitvijo.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo zahtevku, po katerem je tožnica lastnica nepremičnine parc. št. 391, vl. št. 667, k.o. ..., in zavrnilo zahtevek za izstavitev zemljiškoknjižnega dovolila.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožencev zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdilo. Pritrdilo je stališču sodišča prve stopnje, da so sporno nepremičnino priposestvovali že tožničini pravni predniki in da tožničini dobroverni posesti kljub nacionalizaciji ni nihče nasprotoval. Tožnici je tako po nakupu parcele v letu 1960 ostala le še dolžnost, da uredi zemljiškoknjižno stanje, to pa je storila z obravnavano tožbo.

3. Tretjetožena do šestotožena stranka so v predlogu za dopustitev revizije navedli, da sta sodišči zaobšli dejstvo, da je bila sporna nepremičnina nacionalizirana in da je v letu 1953 prešla v družbeno lastnino, in se zato nista ukvarjali z vprašanjem, ali je z razlastitvijo prenehala tudi tožničina lastninska pravica, pridobljena s priposestvovanjem. Iz izpodbijanih sodb izhaja negativen odgovor na to vprašanje, ki pa je materialnopravno zmoten. Kot pomembno pravno vprašanje izpostavljajo vprašanje, (1) ali lahko kupec nepremičnine, ki je razlaščena in na podlagi pravnomočne upravne odločbe prenesena v družbeno lastnino pred sklenitvijo prodajne pogodbe, sklenjene z izvenknjižnim lastnikom kot prodajalcem, pridobi lastninsko pravico na tej nepremičnini s priposestvovanjem, in (2) ali je z razlastitvijo nepremičnine in prenosom v družbeno lastnino na podlagi pravnomočne odločbe prenehala lastninska pravica izvenknjižnega lastnika na tej nepremičnini, ki je bila pridobljena s priposestvovanjem pred njeno razlastitvijo.

4. Prvo vprašanje ne izhaja iz dejanskih ugotovitev, ki so bile podlaga izpodbijani sodbi in tako ne more biti pomembno za odločitev v zadevi. Glede vprašanja, ki je navedeno v izreku tega sklepa, pa so pogoji za dopustitev revizije izpolnjeni. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo (tretji odstavek 367.c člena Zakona o pravdnem postopku).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 32/2010, enako tudi II DoR 319/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-06-09

odvetnik - predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije - predložitev pooblastila za vložitev revizije - sklicevanje na pooblastilo v spisu

Ker odvetnik predlogu za dopustitev revizije ni priložil novega pooblastila, skliceval se je le na že predloženo pooblastilo v spisu, je vrhovno sodišče predlog za revizijo na podlagi petega odstavka 98. člena ZPP zavrglo.

1. Tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo druge stopnje, s katero je delno ugodilo pritožbi tožeče stranke zoper sodbo prve stopnje o zavrnitvi tožbenega zahtevka in jo spremenilo tako, da je ugotovilo, da solastninski delež tretjega toženca na nepremičnini parc. št. 682/7, vpisani kot skupna lastnina v vl. št. 2427 k.o. V. znaša ½.

3. Za vložitev izrednih pravnih sredstev mora odvetnik predložiti novo pooblastilo (drugi odstavek 95. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP) in sodišče ne dovoli odvetniku, da začasno opravlja pravdna dejanja za stranko, če vlogi ni predložil pooblastila, ampak tožbo ali pravno sredstvo zavrže (peti odstavek 98. člena ZPP). Iz uvoda priložene sodbe druge stopnje je razvidno, da je isti pooblaščenec tožence zastopal že v postopku do pravnomočnosti. Predlogu za dopustitev revizije novega pooblastila ni priložil, pač pa se je v njem skliceval na že predloženo pooblastilo v spisu (prva stran predloga), torej nepredložitve pooblastila tudi ni mogoče šteti za očitno pomoto. Ker je tudi sicer v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi izključeno vračanje in dopolnjevanje vlog, je vrhovno sodišče predlog za revizijo na podlagi petega odstavka 98. člena ZPP zavrglo.

Opr. št: II DoR 319/2013, ECLI:SI:VSRS:2013:II.DOR.319.2013

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 91/2010, enako tudi II DOR 171/2012, II DoR 71/2014
Sklep II DoR 23/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-06-09

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - višina odškodnine za nepremoženjsko škodo - hrvaško pravo

Revizija se dopusti glede vprašanja odmere višine odškodnine po hrvaškem pravu.

Revizija se dopusti glede vprašanja odmere višine odškodnine.

1. Tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo druge stopnje, s katero je bila zavrnjena njena pritožba in potrjena sodba prve stopnje, da je dolžna tožnici plačati denarno odškodnino v višini 10.272,80 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Trdi, da je sodišče sicer navedlo, da je uporabilo hrvaško pravo, vendar glede na dosojeno višino odškodnine izhaja, da to ni tako. Upoštevajoč orientacijske kriterije Vrhovnega sodišča Hrvaške bi tožnici za telesne bolečine pripadalo največ 1.900 EUR za čas zdravljenja, tudi ob upoštevanju nevšečnosti in občasnih bodočih telesnih bolečin pa ne bi bila upravičena do višje odškodnine od 5.000 EUR. Sodišče ni ugotovilo stopnje zmanjšanja življenjske aktivnosti v odstotku, glede na hrvaško prakso pa je le na ta način mogoče določiti višino odškodnine za duševne bolečine zaradi zmanjšanja življenjske aktivnosti. Sicer pa po njeni oceni zmanjšanje življenjske aktivnosti ne presega 25%, kar pomeni, da je tožnica po hrvaškem materialnem pravu upravičena do največ 5.000 EUR. Tožena stranka se je v pritožbi sklicevala tudi na prakso hrvaških sodišč v primerljivih zadevah (ponovno prilaga sodbo Županijskega sodišča Rijeka Gž 1004/08 in sodbe VSH Rev 1020/06, Rev 1045/04, Rev 17/07 in Rev 216/05), o čemer se pritožbeno sodišče ni izjasnilo, s tem pa zagrešilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka, zlasti pa zmotno uporabilo hrvaško materialno pravo. Po mnenju tožene stranke je s tem napačno rešeno pravno vprašanje in bi bilo treba tožbeni zahtevek v celoti zavrniti, saj je tožnica že prejela popolno denarno odškodnino.

3. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so podani, zato je Vrhovno sodišče dopustilo revizijo glede vprašanja višine denarne odškodnine za škodo, ki je bila prisojena tožnici.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

Orijentacijski kriteriji i iznosi za utvrđivanje visine pravične novčane naknade nematerijalne štete Vrhovnog suda Hrvatske (Orientacijski kriteriji in zneski za ugotavljanje višine pravične denarne odškodnine za nepremoženjsko škodo Vrhovnega sodišča Republike Hrvaške, 2002) - člen 1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 193/2009, enako tudi II DoR 267/2009, II DoR 201/2009
Sklep II DoR 50/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-06-09

prodaja kmetijskih zemljišč - predlog za dopustitev revizije - dopuščena revizija - obličnost izjave o sprejemu ponudbe

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v prvem odstavku 21. člena ZKZ predpisana obličnost pogoj za veljavnost sprejema ponudbe ali je predpisana zaradi lažjega dokazovanja sprejema ponudbe.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je v prvem odstavku 21. člena Zakona o kmetijskih zemljiščih predpisana obličnost pogoj za veljavnost sprejema ponudbe ali je predpisana zaradi lažjega dokazovanja sprejema ponudbe.

1. Tožena stranka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je zavrnilo njeno pritožbo in potrdilo sodbo prve stopnje, da je toženec dolžan s tožnico skleniti prodajno pogodbo za kmetijska zemljišča, ki jih je ponudil naprodaj v skladu z Zakonom o kmetijskih zemljiščih (v nadaljevanju ZKZ). Kot sporno pravno vprašanje opredeljuje vprašanje, ali se obvestilo upravne enotes, v katerem je zapisano, da je tožnica tista, ki je sprejela ponudbo toženca in je med predkupnimi upravičenci na prvem mestu, lahko šteje za dokaz, da je toženec kot ponudnik v prodajo danega kmetijskega zemljišča sprejel izjavo tožnice o sprejemu ponudbe in bi se torej v smislu 28. člena Obligacijskega zakonika dejstvo, da je ponudba sprejeta, ko ponudnik sprejme od naslovnika izjavo, da ponudbo sprejema, dokazovalo le z obvestilom upravne enotes tožencu kot ponudniku. Takšno stališče višjega sodišča po njegovem mnenju pomeni kršitev 21. člena ZKZ, ki zahteva strogo obličnost. Toženec nikoli ni prejel tožničine izjave priporočeno s povratnico, da njegovo ponudbo sprejema. Če ponudnik ne prejme izjave o sprejemu ponudbe, prodajna pogodba ni sklenjena. Zato tudi toženec ni zavezan skleniti prodajno pogodbo. Od rešitve zastavljenega vprašanja je pomembna odločitev v zadevi, vrhovno sodišče pa o trem vprašanju doslej ni zavzelo stališča, zato bi odločitev o tem vprašanju pomembno pripomogla k razvoju prava preko sodne prakse in tudi pravni varnosti.

3. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so podani, zato je Vrhovno sodišče dopustilo revizijo glede vprašanja, opredeljenega v izreku sklepa.

Zakon o kmetijskih zemljiščih (1996) - ZKZ  -  21

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  -  367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 242/2009, enako tudi II DoR 170/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-05-19

dopuščena revizija - kršitev pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja - odškodnina - smiselna uporaba določb ZVPSBNO - neenotnost sodne prakse

Revizija je dopuščena glede vprašanja v zvezi s pravico do odškodnine po ZVPSBNO.

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je tožbeni zahtevek utemeljen ob uporabi določb Zakona o varstvu pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja o merilih za ugotovitev kršitve pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja ter o višini in določitvi pravičnega zadoščenja.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo odškodnine v višini 3.338,34 EUR z zahtevanimi obrestmi (od tega je bil znesek 2.086,46 EUR zahtevan v zvezi s kršitvijo pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja) in zavrglo podrejeni tožbeni zahtevek za plačilo istega zneska z drugače oblikovanim obrestnim delom zahtevka. Odločilo je, da je tožnica dolžna toženki povrniti stroške postopka.

2. Sodišče druge stopnje je tožničino pritožbo zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo. Zavzelo je stališče, da tožnici ne gre odškodnina niti na podlagi določb Zakona o varstvu pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja (v nadaljevanju ZVPSBNO) niti na podlagi določb Obligacijskega zakonika, Ustave in Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin.

3. Tožnica se v predlogu za dopustitev revizije glede odločitve o primarnem tožbenem zahtevku ne strinja s stališčem izpodbijane sodbe, da osebam, ki jim je bila pravica do sojenja brez nepotrebnega odlašanja kršena v času, ko še ni veljal ZVPSBNO, pravni red ne priznava odškodnine. Meni, da je odškodnino za kršitev navedene pravice mogoče prisoditi bodisi (1) na podlagi neposredne uporabe prvega odstavka 6. člena EKČP v zvezi z 8. členom Ustave bodisi (2) neposredno na podlagi 26. člena v zvezi s 23. členom in četrtim odstavkom 15. člena Ustave (ki ne potrebujejo nadaljnje zakonske ureditve) bodisi (3) ob smiselni uporabi 25. člena ZVPSBNO bodisi (4) ob uporabi pravil za zapolnjevanje pravnih praznin.

4. Glede vprašanja, ki je navedeno v izreku tega sklepa, so pogoji za dopustitev revizije izpolnjeni. Vrhovno sodišče je zato revizijo v tem obsegu dopustilo (tretji odstavek 367.c člena Zakona o pravdnem postopku).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367c, 367c/3

Zakon o varstvu pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja (2006) - ZVPSBNO  - člen 25

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 8, 15, 23, 26

Opr. št: II DoR 170/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:II.DOR.170.2010

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 196/2009, enako tudi II DoR 195/2009