TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 44/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-03-18

spor o pristojnosti - krajevna pristojnost - izrek o nepristojnosti sodišča po uradni dolžnosti - odškodninski spor

Sodišče se je napačno izreklo za krajevno nepristojno po uradni dolžnosti, saj takšne možnosti v odškodninskih sporih glede na določilo drugega odstavka 22. člena ZPP nima. Sklep o krajevni nepristojnosti v teh sporih je namreč mogoč le ob predpostavkah iz prvega odstavka 22. člena ZPP.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Ilirski Bistrici.

1. Tožnica je pri Okrajnem sodišču v Ilirski Bistrici vložila tožbo, s katero od tožene stranke zahteva odškodnino za premoženjsko in nepremoženjsko škodo, ki jo je utrpela v prometni nesreči na avtocesti v bližini Logatca.

2. Okrajno sodišče v Ilirski Bistrici se je s sklepom z dne 24. 12. 2009 izreklo za krajevno nepristojno za sojenje v zadevi in odločilo, da se zadeva po pravnomočnosti sklepa odstopi v reševanje Okrajnemu sodišču na Vrhniki.

3. Okrajno sodišče na Vrhniki je sprožilo spor o pristojnosti (prvi odstavek 24. in drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Navaja, da za odločanje v odškodninskih sporih ZPP ne določa izključne krajevne pristojnosti, zato je do morebitnega ugovora krajevno pristojno tisto sodišče, ki ga je izbrala tožeča stranka.

4. Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Ilirski Bistrici.

5. Kot je poudarilo Okrajno sodišče v Ilirski Bistrici v svojem sklepu z dne            24. 12. 2009 se sodišče lahko po uradni dolžnosti izreče za krajevno nepristojno le, kadar je kakšno drugo sodišče izključno krajevno pristojno, in sicer ob predhodnem preizkusu tožbe (drugi odstavek 22. člena ZPP). Preizkus krajevne pristojnosti po uradni dolžnosti je torej zelo omejen: le na zadeve, v katerih je določena izključna krajevna pristojnosti, časovno pa le na fazo predhodnega preizkusa tožbe.

6. Obravnavana zadeva je odškodninska. Tožnica zahteva povrnitev nepogodbene škode. Za sojenje v takšnih sporih ZPP v 52. členu določa izbirne pristojnosti.

7. Že navedba zakonskih določil kaže, da se je Okrajno sodišče v Ilirski Bistrici napačno izreklo za krajevno nepristojno po uradni dolžnosti, saj takšne možnosti v odškodninskih sporih glede na določilo drugega odstavka 22. člena ZPP nima. Sklep o krajevni nepristojnosti v teh sporih je namreč mogoče le ob predpostavkah iz prvega odstavka 22. člena ZPP.

8. Vrhovno sodišče je zato na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP odločilo, da je za odločanje v tej pravdni zadevi pristojno Okrajno sodišče v Ilirski Bistrici.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 53/2010, enako tudi II DoR 492/2012
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-04-08

dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - obresti - predlog za dopustitev revizije - postranska terjatev - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Revizija proti odločitvi o obrestih ni dovoljena, razen v primeru, ko se plačilo obresti uveljavlja kot glavni zahtevek. Tožniku je bilo s pravnomočno sodbo prisojenih 3.140,12 EUR (od vtoževanih 4.219,08 EUR) in zato izpodbijani del pravnomočne sodbe v nobenem primeru ne presega 2.000,00 EUR, v takem primeru pa sodišče revizije ne more dopustiti.

1. Tožnik je s tožbo zahteval, da mu toženka plača 4.219,08 EUR in obresti, sodišče prve stopnje pa mu je prisodilo znesek 3.140,12 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 5. 3. 2007 dalje do plačila, v preostalem delu pa je tožbeni zahtevek zavrnilo. Pritožbeno sodišče je zavrnilo tožnikovo pritožbo proti prvostopenjski sodbi v zavrnilnem delu (spremenilo pa je prvostopenjsko stroškovno odločbo).

2. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje zato, ker je na stališču, da „obresti tečejo od dneva prejema denarja in ne od vložitve zahtevka“.

4. Revizija proti odločitvi o obrestih ni dovoljena, razen v primeru, ko se plačilo obresti uveljavlja kot glavni zahtevek(1). Tožniku je bilo s pravnomočno sodbo prisojenih 3.140,12 EUR (od vtoževanih 4.219,08 EUR) in zato izpodbijani del pravnomočne sodbe v nobenem primeru ne presega 2.000,00 EUR, v takem primeru pa sodišče revizije ne more dopustiti(2).

Op. št. (1): Primerjaj določbo 39. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP.

Op. št. (2): Primerjaj četrti odstavek 367. člena ZPP.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 39, 367, 367/4

Opr. št: II DoR 492/2012, ECLI:SI:VSRS:2012:II.DOR.492.2012

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III R 16/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-04-20

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija iz razloga smotrnosti - objektivna nepristranskost sodišča - sodni izvršitelj kot stranka v postopku

Funkcija izvršitelja, ki ga imenuje minister za pravosodje, ni v tolikšni meri povezana s sodniki pristojnega sodišča, da bi bilo mogoče že zaradi tega sklepati o nepristranskosti sodišča.

1. Tožeča stranka v obravnavani zadevi, ki se vodi pred Okrožnim sodiščem v Novem mestu, predlaga določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Prenos pristojnosti utemeljuje s tem, da v postopku uveljavlja odškodnino od toženca, ki naj bi škodo povzročil pri opravljanju svoje funkcije sodnega izvršitelja. Tožena stranka je največ svojega dela opravljala prav na območju Okrajnega sodišča v Novem mestu, zaradi česar naj bi bil podan dvom v nepristranskost tega sodišča. Kot dodaten razlog za prenos pristojnosti tožeča stranka navaja še zavlačevanje postopka.

3. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Delegacija iz razlogov smotrnosti je torej mogoča zaradi razloga lažje izvedbe postopka (hitreje in z manjšimi stroški) ali zaradi drugih tehtnih razlogov. Drug tehten razlog je lahko tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, vendar navedbe v predlogu ne dajejo podlage za takšno ugotovitev.

4. Funkcija izvršitelja, ki ga imenuje minister za pravosodje, ni v tolikšni meri povezana s sodniki pristojnega sodišča, da bi bilo mogoče že zaradi tega sklepati o nepristranskosti sodišča. Kot navaja predlagatelj, tožena stranka funkcije niti ne opravlja več. Dokler jo je opravljala, pa je bila v stikih s sodniki okrajnega sodišča, v obravnavani zadevi pa je pristojno okrožno sodišče. Poznanstvo stranke s sodnikom bi bilo lahko razlog za izločitev sodečega sodnika, vendar predlagatelj takega poznanstva niti ne zatrjuje.

5. Delegacija iz razlogov smotrnosti tudi ni sredstvo, s katerim bi bilo mogoče doseči pospešitev postopka. Stranke imajo v primerih morebitnih nepravilnosti pri delu sodišča na voljo druga pravna sredstva.

6. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče predlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 3/2010, enako tudi II DoR 360/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-04-08

predlog za dopustitev revizije - opredelitev pravnega vprašanja - opredelitev odstopa od sodne prakse - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije, ki ni v skladu z zgoraj povzeto določbo četrtega odstavka 367.b člena ZPP, Vrhovno sodišče skladno z določbo šestega odstavka istega člena zavrže. Tako je moralo ravnati tudi v konkretnem primeru.

1. Sodišče prve stopnje je toženca zavezalo, da mora plačati prvemu tožniku 400,00 EUR in drugemu tožniku 1.610,00 EUR odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi od vložitve tožbe do plačila, višji tožbeni zahtevek pa je zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je sodbo prvostopenjskega sodišča v ugodilnem delu spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek (tudi v tem delu) zavrnilo.

3. Tožnika sta vložila predlog za dopustitev revizije.

5. Po določbi četrtega odstavka 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito; zatrjevane kršitve postopka mora opisati natančno in konkretno, na enak način pa mora izkazati tudi obstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse. Tožnika tem formalnim zahtevam nista zadostila: njun predlog za dopustitev revizije ne vsebuje navedbe spornega pravnega vprašanja in domnevno kršenega pravila ter okoliščin, ki bi kazale na njegovo pomembnost; po vsebini dejansko predstavlja (zaradi nedoseganja revizijskega praga nedovoljeno) revizijo.

6. Predlog za dopustitev revizije, ki ni v skladu z zgoraj povzeto določbo četrtega odstavka 367.b člena ZPP, Vrhovno sodišče skladno z določbo šestega odstavka istega člena zavrže. Tako je moralo ravnati tudi v konkretnem primeru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b, 367b/4, 367b/6

Opr. št: II DoR 360/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:II.DOR.360.2010

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 219/2011, enako tudi II DoR 163/2012, II DoR 345/2012, II DoR 291/2012, II DoR 237/2012

Sklep II DoR 286/2009, enako tudi II DoR 140/2010, II DoR 177/2009
Sklep III R 17/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-04-20

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija iz razloga smotrnosti - prenos sedeža pravne osebe - lažja izvedba postopka

Glede na to, da je tožena stranka tekom postopka prenesla svoj sedež v Kranj, tožeča stranka pa ima sedež v Ljubljani, ter da sta odvetnika obeh strank iz Ljubljane, je očitno, da postopek pred sodiščem v Mariboru ne bi bil ekonomičen. S predlogom za delegacijo tožene stranke se je tožeča stranka strinjala.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Kranju.

1. V obravnavani zadevi, sta pravdni stranki sklenili dogovor o krajevni pristojnosti, po katerem naj bi bilo za odločanje pristojno sodišče v Kranju. Tožena stranka se je na dogovor sklicevala že v ugovoru zoper sklep o izvršbi in ga tudi priložila. Okrajno sodišče v Ljubljani – centralni oddelek za verodostojno listino pa je po ugovoru, ko je sklep o izvršbi razveljavilo v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba, zadevo odstopilo Okrožnemu sodišču v Mariboru, kjer je bil takratni sedež tožene stranke. V postopku pred Okrožnim sodiščem v Mariboru je bil ugovor krajevne pristojnosti, ki ga je podala tožena stranka, zavržen.

2. Tožena stranka predlaga določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, ker meni, da bi bila izvedba postopka pred sodiščem v K. bolj ekonomična za obe stranki. Pri tem se sklicuje tudi na sporazum o krajevni pristojnosti, ki sta ga stranki sklenili že v sami pogodbi, iz katere izvira konkretni spor.

4. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

5. Delegacija iz razlogov smotrnosti je torej mogoča zaradi razloga lažje izvedbe postopka (hitreje in z manjšimi stroški) ali zaradi drugih tehtnih razlogov. Glede na to, da je tožena stranka tekom postopka prenesla svoj sedež v Kranj, tožeča stranka pa ima sedež v Ljubljani, ter da sta odvetnika obeh strank iz Ljubljane, je očitno, da postopek pred sodiščem v Mariboru ne bi bil ekonomičen. Prenos krajevne pristojnosti v Kranj pa je narekovalo tudi dejstvo, da sta stranki sklenili sporazum o krajevni pristojnosti sodišča v Kranju, s predlogom za delegacijo tožene stranke, pa se je tožeča stranka strinjala, kar je navedla v odgovoru na predlog. Delegacija pristojnosti je v obravnavani zadevi smotrna tudi zaradi tega, ker pred sodiščem v Mariboru še ni bil opravljen prvi narok za glavno obravnavo.

6. Glede na navedeno je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v zadevi določilo Okrožno sodišče v Kranju.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 13/2010, enako tudi III DoR 26/2010, III DoR 31/2010, III DoR 21/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-05-05

dopuščena revizija - kršitev pravice do enakega obravnavanja - formalne predpostavke - opredelitev kršitev postopka - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Ker tudi v primeru očitka postopkovnih kršitev velja, da sme Vrhovno sodišče dopustiti revizijo le, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o konkretnem pravnem vprašanju, ki izpolnjuje kriterije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP, je zahteva o „natančnem in konkretnem“ opisu kršitev postopka iz četrtega odstavka 367. b člena ZPP izpolnjena, če stranka konkretno (in zanjo sporno) procesno dejansko stanje umesti v sistem kršitev postopka iz ZPP, na način, ki omogoča opredelitev konkretnega pravnega vprašanja, ki naj bo predmet revizijskega preizkusa po dopuščeni reviziji.

Opis različnih procesnih situacij ne omogoča opredelitve konkretnega pravnega vprašanja (ali morda konkretnih pravnih vprašanj) v zvezi z očitkom kršitve pravice do enakega obravnavanja.

1. Sodišče prve stopnje je vzdržalo v veljavi sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani 7 Ig 2005/01106 z dne 18. 2. 2005. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije. V predlogu je uveljavljala kršitev pravice do enakega obravnavanja.

3. Po četrtem odstavku 367. b člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) mora stranka v predlogu (med drugim) natančno in konkretno opisati kršitve postopka. Ker tudi v primeru očitka postopkovnih kršitev velja, da sme Vrhovno sodišče dopustiti revizijo le, če je od odločitve vrhovnega sodišča mogoče pričakovati odločitev o konkretnempravnem vprašanju, ki izpolnjuje kriterije iz prvega odstavka 367. a člena ZPP, je zahteva o „natančnem in konkretnem“ opisu kršitev postopka iz četrtega odstavka 367. b člena ZPP izpolnjena, če stranka konkretno (in zanjo sporno) procesno dejansko stanje umesti v sistem kršitev postopka iz ZPP, na način, ki omogoča opredelitev konkretnega pravnega vprašanja, ki naj bo predmet revizijskega preizkusa po dopuščeni reviziji.

4. Temu kriteriju tožena stranka v obravnavanem primeru ni zadostila. Opis različnih procesnih situacij namreč ne omogoča opredelitve konkretnega pravnega vprašanja (ali morda konkretnih pravnih vprašanj) v zvezi z očitkom kršitve pravice do enakega obravnavanja. Zato je treba šteti, da predlog ni zadostil zahtevi iz četrtega odstavka 367. b člena ZPP.

5. Vrhovno sodišče je predlog za dopustitev revizije zavrglo na podlagi šestega odstavka 367. b člena ZPP.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367b, 367b/4, 367b/6

Opr. št: III DoR 26/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:III.DOR.26.2010

Opr. št: III DoR 31/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:III.DOR.31.2010

Opr. št: III DoR 21/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:III.DOR.21.2010

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 219/2011, enako tudi II DoR 163/2012, II DoR 345/2012, II DoR 291/2012, II DoR 237/2012
Sklep III R 79/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-02-09

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - pospešitev postopka

Delegacija iz razlogov smotrnosti ni sredstvo, s katerim bi bilo mogoče doseči pospešitev postopka.

1. Tožeča stranka je med postopkom na prvi stopnji pred Okrožnim sodiščem v Mariboru na glavni obravnavi dne 26. 11. 2009 ter po svojem pooblaščencu v vlogi z dne 7. 12. 2009 predlagala prenos pristojnosti na Okrožno sodišče v Celju. Predlog utemeljuje s tem, da naj bi šlo pred Okrožnim sodiščem v Mariboru za zavlačevanje postopka.

2. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

3. Delegacija iz razlogov smotrnosti ni sredstvo, s katerim bi bilo mogoče doseči pospešitev postopka. Stranke imajo v primerih morebitnih nepravilnosti pri delu sodišča na voljo druga pravna sredstva.

4. Ker predlog za delegacijo ne vsebuje konkretnejših razlogov, ki bi utemeljevali določitev drugega stvarno pristojnega sodišča po 67. členu ZPP, ga je Vrhovno sodišče kot neutemeljenega zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 67

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 26/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-02-09

dopuščena revizija - možnost obravnavanja pred sodiščem - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - vročitev listinskega dokaza nasprotni stranki

Zatrjevana kršitev možnosti obravnavanja pred sodiščem (8. točka drugega odstavka 339. člena ZPP) predstavlja pravno vprašanje, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti po prvem odstavku 367.a člena ZPP.

Revizija se dopusti o vprašanju, ali je bila kršena možnost do obravnave tožeče stranke v postopku s tem, ko naj bi bila sodba izdana na podlagi listin, ki stranki niso bile vročene.

1. Tožeča stranka je vložila predlog za dopustitev revizije zoper odločbo sodišča druge stopnje, s katero je le-to ugodilo pritožbi tožene stranke in sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek tožeče stranke v celoti zavrnilo, ker je ugotovilo, da je med strankama prišlo do predpravdnega pobota vzajemnih terjatev.

2. Tožeča stranka v predlogu za dopustitev revizije zatrjuje, da ji dokazi (listine v prilogah od B3 do B7), ki so bili podlaga za ugotovitev obstoja terjatve tožene stranke do tožeče, niso bili nikoli vročeni, zaradi česar nanje ni mogla argumentirano odgovoriti.

4. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) so izpolnjeni glede pravnega vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa. Zatrjevana kršitev možnosti obravnavanja pred sodiščem (8. točka drugega odstavka 339. člena ZPP) predstavlja pravno vprašanje, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, zato je Vrhovno sodišče glede tega revizijo dopustilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2-8, 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 46/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-04-06

predlog za dopustitev revizije - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Če je bil tožbeni zahtevek zavrnjen iz dveh razlogov, predlog za dopustitev revizije pa izpodbija le enega, se revizija ne dopusti, saj ne more privesti do za tožečo stranko ugodne rešitve.

1. Tožeča stranka je vložila predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je le-to ugodilo pritožbi tožene stranke in vmesno sodbo sodišča prve stopnje spremenilo tako, da je tožbeni zahtevek zavrnilo. Obrazložilo je, da tožeča stranka kot zavarovalna zastopnica ni upravičena do odpravnine na podlagi 833. člena Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ), ker naj ne bi bila zastopnica, ki samostojno in s pridobitnim namenom opravlja zastopanje kot registrirano dejavnost (drugi odstavek 807. člena OZ) ter zaradi tega, ker naj ne bi dokazala, da je odpoved pogodbe podala zaradi okoliščin na strani tožene stranke (1. točka 834. člena OZ).

2. V predlogu za dopustitev revizije tožeča stranka kot pomembno pravno vprašanje izpostavlja presojo stališča sodišča druge stopnje, da tožeča stranka ni bila profesionalna zastopnica zaradi tega, ker ni bila vpisana v register samostojnih podjetnikov, ki kot gospodarsko dejavnost opravljajo storitve zastopanja zavarovalnic pri Agenciji za zavarovalni nadzor.

4. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) niso podani. Od odločitve Vrhovnega sodišča namreč ni pričakovati odgovora na izpostavljeno pravno vprašanje, saj je bil tožbeni zahtevek zavrnjen iz dveh razlogov. Presoja le enega od njiju ne more privesti do za tožečo stranko ugodne rešitve. Ugotovitev, da tožeča stranka ni dokazala, da je odpoved pogodbe podala zaradi okoliščin na strani tožene stranke, pa predstavlja ugotovljeno dejansko stanje. Zato je Vrhovno sodišče predlog tožeče stranke zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 162/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 278/2009

Sklep II DoR 185/2009, enako tudi II DoR 234/2009, II DoR 269/2009, II DoR 4/2010
Sklep III DoR 13/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-05-05

predlog za dopustitev revizije - odstop od sodne prakse - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Vrhovno sodišče je zavrnilo predlog za dopustitev revizije.

1. V navedenem postopku je bil pravnomočno razveljavljen skupščinski sklep tožene stranke, s katerim je bila razrešena direktorica tožene stranke S. K. (prva tožnica) in imenovan nov direktor tožene stranke G. Z.

2. Tožena stranka je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

3. Vrhovno sodišče ugotavlja, da v obravnavanem primeru niso izpolnjeni pogoji, ki jih za dopustitev revizije določa 367.a člen ZPP. Pravna presoja sodišča druge stopnje je bila namreč skladna z načelnim pravnim mnenjem, ki ga je Vrhovno sodišče sprejelo na občni seji 26. junija 2002 (Pravna mnenja I/2002, str. 26 - 27).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 109/2010, enako tudi II DoR 68/2010, II DoR 347/2010, II DoR 112/2010, II DoR 17/2010, II DoR 129/2009
Sklep III DoR 5/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-05-05

dovoljenost revizije v sporu majhne vrednosti - zavrženje predloga za dopustitev revizije

V sporih majhne vrednosti revizija ni dovoljena, kar pomeni, da je tudi Vrhovno sodišče ne more dopustiti.

Tožeča stranka sama krije stroške predloga.

1. V obravnavanem postopku je bil pravnomočno zavrnjen zahtevek tožeče stranke za plačilo opravljenih storitev (trženja proizvodov tožene stranke). Tožeča stranka je sedaj pri Vrhovnemu sodišču podala predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje.

2. Iz prve strani predloga za dopustitev revizije izhaja, da je tožbeni zahtevek tožeče stranke znašal 2.327,13 EUR (z zamudnimi obrestmi). Zato se v postopku od uveljavitve Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravdnem postopku (ZPP-D; Uradni list RS, št. 45/2008) uporabljajo določbe o postopku v sporih majhne vrednosti (peti odstavek 130. člena ZPP-D). Enako je presodilo tudi sodišče druge stopnje (zadnji odstavek na drugi strani sodbe sodišča druge stopnje).

3. V sporih majhne vrednosti revizija ni dovoljena (osmi odstavek 458. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP)), kar pomeni, da je tudi Vrhovno sodišče ne more dopustiti (četrti odstavek 367. člena ZPP).

4. Odločitev o stroških temelji na prvem odstavku 154. člena ZPP.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 130, 130/5, 367, 367/4, 458, 458/8

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep X DoR 13/2022-3, enako tudi VSRS Sklep X DoR 146/2022-5