TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep II DoR 36/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-07-15

dopustitev revizije - zagotovitev pravne varnosti - nedoločena trditvena podlaga v odškodninskem sporu - načelo materialne resnice - razpravno načelo

Ne gre za vprašanje, pomembno za zagotovitev pravne varnosti, saj je v sodni praksi rešeno vprašanje, da nepopolna trditvena podlaga onemogoča ugoditev odškodninskemu zahtevku. Primarno je razpravno načelo, le podrejeno pa načelo materialne resnice.

1. Sodišče prve stopnje je tožencu naložilo izročiti tožniku gradbeno in uporabno dovoljenje glede dvoriščnega prizidka na nepremičnini parc. št. 618, vl. št. 919 k.o. ... Zavrnilo pa je tožbeni zahtevek za plačilo 23.266,48 EUR (prej 6.575.580 SIT) odškodnine. Tožnik ni dokazal višine škode, ker ni opredelil, kolikšen del poslovnih prostorov je namenil za oddajanje v najem in kolikšen del bi uporabljal sam za svoje stanovanjske potrebe ter potrebe svoje gospodarske družbe.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo prvostopenjsko sodbo z utemeljitvijo, da na podlagi tožnikovih trditev ni bilo mogoče ugotoviti površine, ki naj bi jo tožnik oddajal in je ostala trditvena podlaga nedoločena.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije. V njem prikazuje svoje navedbe med postopkom in predlagane dokaze ter poudarja, da bi moralo sodišče upoštevati načelo materialne resnice. Gre za pravno vprašanje, ki je pomembno za zagotovitev pravne varnosti, in sicer bi se sodišča morala vrniti k spoštovanju načela materialne resnice, katerega sledi so ostale v 8. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP).

5. Vrhovno sodišče ugotavlja, da niso izpolnjeni pogoji iz 367. a člena ZPP za dopustitev revizije, saj v tej pravdi ne gre za pravno vprašanje, ki bi bilo pomembno za zagotovitev pravne varnosti. Za pravni red v celoti je v sodni praksi rešeno vprašanje, da pomanjkljiva (nepopolna) trditvena podlaga (ki je ostala taka tudi po pozivu sodišča v okviru materialnega procesnega vodstva) onemogoča ugoditev odškodninskemu tožbenemu zahtevku. Dokazi sami po sebi brez trditev ne zadoščajo. Pri tem pa je enotno in utrjeno stališče teorije in sodne prakse, da je primarno razpravno načelo, po katerem so za zbiranje procesnega gradiva odgovorne stranke in da sodišče ni upravičeno upoštevati ničesar, česar vsaj ena stranka ni zatrjevala, le podrejeno in do neke mere pa velja še načelo materialne resnice, na katerega se neutemeljeno sklicuje tožnik. Zato je Vrhovno sodišče tožnikov predlog na podlagi drugega odstavka 367. c člena zavrnilo.

ZPP člen 7, 7/1, 7/2, 7/8, 367, 367/3, 367a, 367a/1, 367c,

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 39/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-07-15

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopustitev revizije - dopuščena revizija - višina odškodnine za nepremoženjsko škodo

Revizija se dopusti v smeri preizkusa materialnopravne pravilnosti pravnomočne odločitve o obsegu pravičnih odškodnin za nepremoženjsko škodo tožnikov.

Predlogu se delno ugodi in se revizija dopusti v smeri preizkusa materialnopravne pravilnosti pravnomočne odločitve o obsegu pravičnih odškodnin za nepremoženjsko škodo tožnikov.

1. Tožniki so vložili predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bilo pravnomočno odločeno o njihovih zahtevkih za plačilo odškodnine za škodo, nastalo jim s smrtjo očeta prvih dveh tožnikov in moža tretje tožnice kot posledico delovne nesreče. V predlogu za dopustitev revizije zoper zavrnilni del pravnomočne sodbe zatrjujejo kršitev postopka in očiten odstop od sodne prakse v zvezi z odločitvijo o višini pripadajočih jim denarnih odškodnin za nepremoženjsko škodo, pri čemer se sklicujejo na tri opredeljeno navedene odločbe Vrhovnega sodišča v oporo takemu prepričanju tožnikov.

1. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku so v obravnavanem primeru podani glede materialnopravnega vprašanja, opredeljenega v izreku tega sklepa pod I. točko. Zato je Vrhovno sodišče v tako začrtanem obsegu revizijo dopustilo, sicer pa predlog zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

Obligacijski zakonik (2001) - OZ  - člen 179, 179/1, 179/2, 180, 180/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 23/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-07-15

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DENACIONALIZACIJA

dopustitev revizije - plačilo odmene zaradi nemožnosti uporabe denacionalizirane nepremičnine

Ker pogoji za dopustitev revizije iz določbe prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

1. Toženka je vložila predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bila zavrnjena njena pritožba zoper sodbo sodišča prve stopnje o ugoditvi tožničinemu zahtevku za plačilo odmene zaradi nemožnosti uporabe denacionalizirane nepremičnine po drugem odstavku 72. člena Zakona o denacionalizaciji (ZDen) za čas od uveljavitve tega zakona 7. 12. 1991 do 4. 12. 2006, ko je toženka na podlagi delne denacionalizacijske odločbe kot denacionalizacijska zavezanka predmetno nepremičnino izročila tožnici kot denacionalizacijski upravičenki v posest. V predlog toženka problematizira in ponovno načenja pravna vprašanja, razrešena z že sprejetimi stališči v izoblikovani, ustaljeni in enotni sodni praksi (glej odločbo US RS opr. št. U-I-22/99 ter odločbe VS RS II Ips 587/94, II Ips 218/97, II Ips 241/98 in II Ips 242/98, II Ips 541/2000, II Ips 267/2001, II Ips 412/2001, II Ips 603/2004, II Ips 592/2006 in druge), na katera sta se v razlogih pravnomočne sodbe sklicevali sodišči prve in druge stopnje.

2. Ker pogoji za dopustitev revizije iz določbe prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 26/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-07-15

dopustitev revizije - plačilo takse za predlog za dopustitev revizije - predlog za oprostitev plačila takse

Ker tožnik v določenem roku ni plačal sodne takse za predlog za dopustitev revizije, odločitev o predlogu za oprostitev plačila sodnih taks, vložen po vložitvi predloga za dopustitev revizije, pa na izpolnitev taksne obveznosti za predlog ne more učinkovati, se šteje, da je predlog umaknjen.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo odškodnine z zahtevanimi zamudnimi obrestmi in tožniku naložilo plačilo toženčevih stroškov postopka.

2. Sodišče druge stopnje je je tožnikovo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Odločilo je, da vsaka stranka nosi svoje stroške pritožbenega postopka.

3. Tožnik je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil predlog za dopustitev revizije.

4. Po 105.a členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora biti ob vložitvi predloga za dopustitev revizije, najkasneje pa v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za plačilo sodne takse, plačana sodna taksa. Če v tem roku sodna taksa ni plačana in niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks, se šteje, da je vloga umaknjena.

5. Tožnik je plačilni nalog za plačilo sodne takse, s katerim mu je bilo naloženo, naj sodno takso za predlog, vložen 21. 5. 2009, plača v petnajstih dneh, in v katerem je bil opozorjen na posledice neplačila takse, prejel 26. 5. 2009. Dne 8. 6. 2009 je vložil predlog za oprostitev plačila sodnih taks, sodne takse pa v danem roku ni plačal.

6. Sklep o oprostitvi, odlogu ali obročnem plačilu sodnih taks učinkuje od dne, ko je pri sodišču vložen predlog  za oprostitev, odlog ali obročno plačilo, in velja za takse za vse vloge in dejanja, za katere je taksna obveznost nastala tega dne ali kasneje (prvi odstavek 13. člena Zakona o sodnih taksah – v nadaljevanju ZST-1). Ker je taksna obveznost za predlog za dopustitev revizije nastala ob njegovi vložitvi (1. točka drugega odstavka v zvezi s prvim odstavkom 5. člena Zakona o sodnih taksah – v nadaljevanju ZST-1), odločitev o tožnikovem predlogu za oprostitev plačila sodnih taks, vloženem nekaj dni po vložitvi predloga za dopustitev revizije, ne more veljati za taksno obveznost za ta predlog.

7. Ker tožnik takse v določenem roku ni plačal, se šteje, da je predlog umaknil. Predlog za oprostitev plačila sodnih taks bo poslan sodišču prve stopnje, ki je v skladu s prvim odstavkom 12. člena ZST-1 pristojno, da odloči o njem.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 72/2009, enako tudi VS RS II DoR 50/2009, VS RS II DoR 297/2010, VS RS II DoR 89/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-09-09

dopustitev revizije - plačilo sodne takse za predlog za dopustitev revizije - fikcija umika predloga

Ker tožeča stranka v 15-dnevnem roku, ki se je iztekel 2. 9. 2009, sodne takse ni plačala, se šteje, da je predlog za dopustitev revizije umaknila (tretji odstavek 105.a člena ZPP).

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev, da je tožeča stranka do ¾ solastnica nepremičnin, navedenih v izreku sodbe, in izstavitev zemljiškoknjižne listine.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožeča stranka na podlagi 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) vložila predlog za dopustitev revizije.

4. Po prvem odstavku 105.a člena ZPP mora biti ob vložitvi predloga za dopustitev revizije plačana sodna taksa. Po drugem odstavku navedenega člena pa mora biti sodna taksa plačana najkasneje v roku, ki ga določi sodišče v nalog za plačilo sodne takse.

5. Vrhovno sodišče Republike Slovenije je tožečo stranko z nalogom za plačilo sodne takse z dne 24. 7. 2009 pozvalo, da v roku 15 dni od vročitve plačilnega naloga plača sodno takso za predlog za dopustitev revizije v znesku 189 EUR. V plačilnem nalogu, ki ga je tožničin odvetnik prejel 18. 8. 2009, je sodišče tožečo stranko opozorilo na posledice iz tretjega odstavka 105.a člena ZPP. Ta določa, da se v primeru, če sodna taksa za vlogo ni plačana v določenem roku, šteje, da je vloga umaknjena.

6. Ker tožeča stranka v 15-dnevnem roku, ki se je iztekel 2. 9. 2009, sodne takse ni plačala, se šteje, da je predlog za dopustitev revizije umaknila (tretji odstavek 105.a člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 2, 105a, 105a/3

Opr. št: VS RS II DoR 50/2009, ECLI:SI:VSRS:2009:VS.RS.II.DOR.50.2009

Opr. št: VS RS II DoR 297/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:VS.RS.II.DOR.297.2010

Opr. št: VS RS II DoR 89/2014, ECLI:SI:VSRS:2014:VS.RS.II.DOR.89.2014

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep II DoR 384/2017, enako tudi VSRS Sklep II DoR 291/2020
Sklep II DoR 74/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-09-10

dopustitev revizije - vrednost izpodbijanega dela sodbe - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Ker vrednost izpodbijanega dela sodbe ne presega 2.000 EUR, revizije ni mogoče dopustiti.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku za povrnitev stroškov v zvezi s solastno nepremičnino, in sicer tako, da je prvotoženka dolžna plačati tožnikoma 1.139,42 EUR, drugotoženka in tretjetoženka pa vsaka po 284,86 EUR (torej skupaj 1.709,14 EUR). V presežku do zahtevanih 2.527,17 EUR je zahtevek zavrnilo. Toženkam je naložilo povrnitev dela stroškov postopka tožnikov, sorazmernega njunemu uspehu v pravdi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi toženk ugodilo in tožbeni zahtevek zavrnilo ter tožnikoma naložilo, da toženkam povrnejo njihove stroške postopka.

3. Tožnika sta zoper sodbo sodišča druge stopnje vložila predlog za dopustitev revizije.

5. Po četrtem odstavku 367. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) sodišče revizije ne more dopustiti, če vrednost izpodbijanega dela sodbe ne presega 2.000 EUR.

6. Z izpodbijano sodbo sodišča druge stopnje je bilo odločeno o delu zahtevka, ki mu je bilo s sodbo sodišča prve stopnje ugodeno, tj. o obveznosti plačila v skupni višini 1.709,14 EUR. Vrednost izpodbijanega dela sodbe predstavlja torej ta znesek in ne prvotno zahtevani znesek, kot sta tožnika navedla v predlogu za dopustitev revizije. Ker navedeni znesek ne presega revizijskega praga, je revizijsko sodišče predlog zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 105/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 148/2009, VS RS Sklep II DoR 336/2012

Sklep II Ips 530/2009, enako tudi VS RS II Ips 203/2010
Sklep II DoR 34/2009, enako tudi II DoR 393/2014, II DoR 85/2015
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-09-10

dopustitev revizije - revizija zoper sklep o razveljavitvi prvostopenjske odločbe - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Ker zakonski pogoji za dopustitev revizije niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

1. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bilo ugodeno toženkini pritožbi in je bil sklep sodišča prve stopnje o popravi sodbe razveljavljen.

2. Ker pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku niso podani, je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena Zakona o pravdnem postopku).

Opr. št: II DoR 393/2014, ECLI:SI:VSRS:2014:II.DOR.393.2014

Opr. št: II DoR 85/2015, ECLI:SI:VSRS:2015:II.DOR.85.2015

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 105/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 148/2009, VS RS Sklep II DoR 336/2012

Sklep II DoR 167/2009, enako tudi II DoR 156/2009, II DoR 201/2013, II DoR 194/2013, II DoR 335/2014, II DoR 416/2014, II DoR 120/2015, II DoR 330/2016
Sklep II DoR 30/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-09-24

dopustitev revizije - pomembno pravno vprašanje - nedopustnost izvršbe

Zavrnitev predloga za dopustitev revizije, ker postavljeno vprašanje v tej zadevi ni pravno odločilno.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev nedopustnosti izvršbe, ki ga je tožnik utemeljeval z lastninsko pravico na predmetu izvršbe, ker naj bi nepremičnino priposestvoval.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo prvostopenjsko sodbo.

3. Tožnik v predlogu za dopustitev revizije želi odgovor na pravno vprašanje, ali se v njegovo priposestvovalno dobo lahko všteje priposestvovalna doba dolžnice, ki je nepremičnino imela v posesti na podlagi pogodbe, ki je bila kasneje razdrta.

5. Postavljeno vprašanje za odločitev o tožnikovem tožbenem zahtevku ni pomembno, ker bi bila priposestvovalna doba prekratka tudi v primeru upoštevanja dolžničine posesti. Na dopustnost izvršbe ne vpliva lastninska pravica, ki se jo pridobi po zaznambi sklepa o izvršbi.

6. Ker pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) niso podani, je vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367.c člena ZPP zavrnilo tožnikov neutemeljen predlog.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 41/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-07-15

dopustitev revizije - prenehanje stvarne služnosti na podlagi odločbe - bistveno spremenjene okoliščine - koristnost služnostne poti - dopuščena revizija

Dopustitev revizije: ali naknadna bistvena izboljšava trase javne poti, ki je bila v času ustanovitve sporne služnostne pravice neurejena, s katere je mogoče urediti vsebini služnostne pravice primeren neposreden dostop na toženčevo nepremičnino le po predhodni odstranitvi drevja in grmovja z dela te nepremičnine, predstavlja relevantno spremembo koristnosti služnostne poti po nepremičnini tožnikov oziroma spremembo okoliščin po določbi prvega odstavka 222. člena SPZ.

Predlogu se ugodi in se revizija dovoli glede vprašanja, ali naknadna bistvena izboljšava (asfaltiranje) trase v času ustanovitve sporne služnostne pravice poti neurejene javne poti – ... ceste, s katere je mogoče urediti vsebini služnostne pravice primeren neposreden dostop na toženčevo nepremičnino (parc. št. 2337/2 k.o. ...) le po predhodni odstranitvi drevja in grmovja z dela te nepremičnine, predstavlja relevantno spremembo koristnosti služnostne poti po nepremičnini tožnikov (parc. št. 2337/1 iste k.o.) oziroma spremembo okoliščin po določbi prvega odstavka 222. člena Stvarnopravnega zakonika.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožnikov, da pravica stvarne služnosti prevoza in prehoda, ki obstoji v breme njune parcele št. 2337/1  k.o. ... ter v korist toženčeve parcele št. 2337/2 iste k.o., preneha in da se tožencu prepove vsak nadaljnji prevoz in prehod preko služečega zemljišča. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnikov zavrnilo in takšno sodbo potrdilo. Odločilen razlog zaradi katerega je pritožbeno sodišče zavrnilno sodbo prvostopenjskega sodišča potrdilo je v ugotovitvi le-tega, da neposreden dostop s ceste na nepremičnino toženca ni mogoč, ker je ta poraščena z drevjem in grmovjem.

2. Tožnika sta vložila predlog za dopustitev revizije zoper sodbo pritožbenega sodišča; menita, da je le-to zmotno uporabilo materialno pravo, konkretno določbe 222. člena Stvarnopravnega zakonika (v nadaljevanju SPZ), ko je presodilo (i) da okoliščina, da služnost poti ni več nujno potrebna ne pomeni, da je postala nekoristna in (ii) da je treba dati večje varstvo nekaj drevesom in grmom na toženčevi parceli, ki bi jih bilo treba posekati zaradi povezave te nepremičnine s ceste, kot lastnini tožnikov, ki je s služnostjo močno omejena.

4. Pogoji iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku za dopustitev revizije glede v izreku opredeljenega pravnega vprašanja so podani, zato je Vrhovno sodišče v okviru, ki ga determinira to pravno vprašanje, revizijo dopustilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 86/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-09-24

predlog za dopustitev revizije - nepopoln predlog za dopustitev revizije - opredelitev pravnega vprašanja

Stranka mora po četrtem odstavku 367. b člena ZPP med drugim natančno in konkretno opredeliti pravno vprašanje, glede katerega predlaga dopustitev revizije, česar tožnik ni storil.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 25.400 EUR s pripadki, sodišče druge stopnje pa je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo prvostopenjsko sodbo.

2. Tožnik v pravočasnem predlogu za dopustitev revizije proti drugostopenjski sodbi uveljavlja revizijske razloge bistvenih kršitev pravdnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava ter predlaga dopustitev revizije, ker da gre za odločitev o pomembnem pravnem vprašanju.

4. Tožnikov predlog vsebinsko pomeni že revizijo. Le na koncu je prepisal prvi del besedila prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP). To ne zadostuje za utemeljitev predloga za dopustitev revizije. Stranka mora po četrtem odstavku 367. b člena ZPP med drugim natančno in konkretno opredeliti pravno vprašanje, glede katerega predlaga dopustitev revizije, česar tožnik ni storil.

5. Vrhovno sodišče je zato na podlagi šestega odstavka 367. b člena ZPP zavrglo tožnikov predlog.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 3/2010, enako tudi II DoR 360/2010

Sklep II DoR 219/2011, enako tudi II DoR 163/2012, II DoR 345/2012, II DoR 291/2012, II DoR 237/2012
Sklep II DoR 32/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-08-26

dopustitev revizije - nepopoln predlog za dopustitev revizije - odstop od sodne prakse - navedba opravilnih številk zadev

Tožnikovo posplošeno sklicevanje na odstopanje od sodne prakse najvišjega sodišča v državi ne izpolnjuje formalnih meril za vsebinsko obravnavanje predloga za dopustitev revizije.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 10.452 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi in povrnitev pravdnih stroškov.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije, v katerem navaja, da odločitev sodišča druge stopnje odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča Republike Slovenije. Strinja se sicer, da je bil morda njegov predlog za postavitev novega izvedenca s področja športa preuranjen, vztraja pa, da bi bila potrebna dopolnitev izvedenskega mnenja z ustnim zaslišanjem izvedenca. Ta bi moral pojasniti, zakaj meni, da ravnanje profesorja športne vzgoje, ki je dijake razdelil v dve skupini, ni bilo v nasprotju s pravili pedagoške stroke.

5. Tožeča stranka zatrjuje odstopanje od sodne prakse Vrhovnega sodišča Republike Slovenije. Po določbi petega odstavka 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) mora stranka, ki se sklicuje na sodno prakso Vrhovnega sodišča Republike Slovenije, navesti opravilne številke zadev. Tožnikovo posplošeno sklicevanje na odstopanje od sodne prakse najvišjega sodišča v državi ne izpolnjuje formalnih meril za vsebinsko obravnavanje predloga za dopustitev revizije.

6. Revizijsko sodišče je na podlagi šestega odstavka 367.b člena ZPP tožnikov predlog zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 101/2009, enako tudi II DoR 102/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-09-17

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

dopustitev revizije - nediferencirana vrednost izpodbijanega dela sodbe - odškodninski spor

Zavzemanje za znižanje prisojene odškodnine, pri čemer predlagatelj ne pojasni določno, za koliko naj bi se odškodnina znižala, ne predstavlja ustrezne opredelitve vrednosti izpodbijanega dela pravnomočne sodbe.

1. Z izpodbijano pravnomočno sodbo je sodišče zavezalo toženko, da plača vsakemu tožniku denarno zadoščenje v znesku 6.800 EUR in obresti.

2. Toženka v predlogu za dopustitev revizije trdi, da je sodišče tožnikoma prisodilo previsoko odškodnino, pri tem pa ni postavila trditve o višini primerne odškodnine.

4. Vrhovno sodišče lahko dopusti revizijo le, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 2.000 EUR. Utemeljitev te vrednosti spada v sfero predlagatelja. Zavzemanje za znižanje prisojene odškodnine, pri čemer predlagatelj ne pojasni določno, za koliko naj bi se odškodnina znižala, ne predstavlja ustrezne opredelitve vrednosti izpodbijanega dela pravnomočne sodbe.

Vrhovno sodišče je zavrglo predlog na podlagi tretjega odstavka 367. člena Zakona o pravdnem postopku.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367, 367/3

Opr. št: II DoR 102/2009, ECLI:SI:VSRS:2009:II.DOR.102.2009

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 108/2009, enako tudi II DoR 130/2009, II DoR

Sklep II DoR 132/2009, enako tudi II DoR 141/2009, II DoR