TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep II DoR 171/2009, enako tudi II DoR 47/2010, II DoR 322/2010, II DoR 428/2012, II DoR 55/2013, II DoR 89/2013, II DoR 225/2013, II DoR 273/2013, II DoR 331/2013, II DoR 408/2013
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-02-11

postulacijska sposobnost - dokaz o opravljenem pravniškem državnem izpitu - predlog za dopustitev revizije - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz, da ima stranka opravljen pravniški državni izpit (pogoj iz četrtega odstavka 86. člena ZPP), sodišče vlogo zavrže (367.č člen ZPP).

1. Predlagatelj vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo druge stopnje, s katero je bila zavrnjena pritožba tožnikov zoper sodbo prve stopnje, s katero je bil zavrnjen tožbeni zahtevek tožnikov.

3. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima stranka oziroma njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Če predlogu za dopustitev revizije ni priložen dokaz, da ima stranka opravljen pravniški državni izpit (pogoj iz četrtega odstavka 86. člena ZPP), sodišče vlogo zavrže (367.č člen ZPP).

4. Ker je v obravnavanem primeru predlagatelj sam vložil predlog za dopustitev revizije in predlogu ni priložil dokaza o opravljenem pravniškem državnem izpitu, je vrhovno sodišče njegov predlog na podlagi citiranih zakonskih določil zavrglo.

Opr. št: II DoR 47/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:II.DOR.47.2010

Opr. št: II DoR 322/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:II.DOR.322.2010

Opr. št: II DoR 428/2012, ECLI:SI:VSRS:2012:II.DOR.428.2012

Opr. št: II DoR 55/2013, ECLI:SI:VSRS:2013:II.DOR.55.2013

Opr. št: II DoR 89/2013, ECLI:SI:VSRS:2013:II.DOR.89.2013

Opr. št: II DoR 225/2013, ECLI:SI:VSRS:2013:II.DOR.225.2013

Opr. št: II DoR 273/2013, ECLI:SI:VSRS:2013:II.DOR.273.2013

Opr. št: II DoR 331/2013, ECLI:SI:VSRS:2013:II.DOR.331.2013

Opr. št: II DoR 408/2013, ECLI:SI:VSRS:2013:II.DOR.408.2013

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 189/2010, enako tudi VSRS II DoR 219/2010, VSRS II DoR 255/2014, VSRS II DoR 183/2014
Sklep II DoR 91/2010, enako tudi II DOR 171/2012, II DoR 71/2014
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-03-18

predlog za dopustitev revizije - prepozna vloga - vložitev predloga pri nepristojnem sodišču - odvetnik - očitna pomota vložnika - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Tožnikov pooblaščenec odvetnik je prejel odločbo sodišča druge stopnje 8. 1. 2010, zadnjega dne zakonskega roka (9. 2. 2010) pa je vložil predlog za dopustitev revizije pri nepristojnem sodišču (glej drugi odstavek 367.b člena ZPP). Tožnikov predlog je prispel k pristojnemu sodišču 15. 2. 2010, torej po izteku roka iz prvega odstavka 367.b člena ZPP.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo primarni in podredni tožbeni zahtevek, s katerim je tožnik od toženca zahteval plačilo 20.000,00 EUR s pripadki.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik je po svojem pooblaščencu – odvetniku vložil predlog za dopustitev revizije pri Okrožnem sodišču v Krškem.

5. Predlog za dopustitev revizije mora stranka podati v 30 dneh po vročitvi pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje (prvi odstavek 367.b člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Tožnikov pooblaščenec odvetnik B. R. je prejel odločbo sodišča druge stopnje 8. 1. 2010, zadnjega dne zakonskega roka (9. 2. 2010) pa je vložil predlog za dopustitev revizije pri nepristojnem sodišču (glej drugi odstavek 367.b člena ZPP in koledar za leto 2010). Tožnikov predlog je prispel k pristojnemu sodišču 15. 2. 2010, torej po izteku roka iz prvega odstavka 367.b člena ZPP. Zato bi se lahko štelo, da je bil predlog pravočasno vložen le, če bi bilo mogoče vložitev pri nepristojnem sodišču pripisati očitni pomoti vložnika (osmi odstavek 112. člena ZPP). Naslovitev nepristojnega Okrožnega sodišča v Krškem je sestavni del uvoda predloga za dopustitev revizije, ki ga je sestavil odvetnik. Zato vložitve pri nepristojnem sodišču ni mogoče pripisati očitni pomoti vložnika, temveč neskrbnosti odvetnika, ki bi pri sestavljanju vloge moral paziti tudi na to, da je pravilno naslovljena.

6. Prepozen predlog za dopustitev revizije ima lahko le enake posledice kot prepozna revizija (primerjaj 377. člen ZPP). Vrhovno sodišče je odločilo o predlogu v sestavi, ki jo predpisuje prvi odstavek 367.c člena ZPP.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 112, 112/8, 367b, 367b/1, 367b/2, 367c, 367c/1

Opr. št: II DOR 171/2012, ECLI:SI:VSRS:2012:II.DOR.171.2012

Opr. št: II DoR 71/2014, ECLI:SI:VSRS:2014:II.DOR.71.2014

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep III DoR 16/2010, enako tudi III DoR 12/2009
Sklep III DoR 10/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-04-06

dopustitev revizije - pomembno pravno vprašanje - prenos podjetja samostojnega podjetnika posameznika - usoda terjatve na izpolnitev pogodbe ki je ni v seznamu premoženja družbe

Dovoli se revizija o vprašanju, ali pri prenosu podjetja podjetnika posameznika na novo kapitalsko družbo po 668. in naslednjih členih ZGD-1 med preneseno premoženje lahko spada tudi terjatev na izpolnitev prodajne pogodbe, ki ni bila vsebovana v opisu podjetja iz tretje alineje drugega odstavka 668. člena ZGD-1.

Dovoli se revizija o vprašanju, ali pri prenosu podjetja podjetnika posameznika na novo kapitalsko družbo po 668. in naslednjih členih ZGD-1 med preneseno premoženje lahko spada tudi terjatev na izpolnitev prodajne pogodbe, ki ni bila vsebovana v opisu podjetja iz tretje alineje drugega odstavka 668. člena ZGD-1.

1. Tožeča stranka je vložila predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bila zavrnjena njena pritožba in potrjena sodba sodišča prve stopnje. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek na ugotovitev veljavnosti prodajne pogodbe in njeno izpolnitev (z izstavitvijo zemljiškoknjižne listine in izročitvijo nepremičnin). Tožbeni zahtevek je bil zavrnjen zato, ker je prodajno pogodbo sklenil samostojni podjetnik posameznik, ki je kasneje svoje podjetje prenesel na novo kapitalsko družbo, med premoženjem podjetja, opisanim na podlagi določbe tretje alineje drugega odstavka 668. člena ZGD-1 pa ni bila navedena terjatev na izpolnitev te pogodbe.

2. Tožeča stranka v predlogu za dopustitev revizije kot pomembno pravno vprašanje izpostavlja vprašanje, ali pri prenosu podjetja podjetnika posameznika na novo kapitalsko družbo po 668. in naslednjih členih ZGD-1 med preneseno premoženje lahko spada tudi terjatev na izpolnitev prodajne pogodbe, ki ni bila vsebovana v opisu podjetja iz tretje alineje drugega odstavka 668. člena ZGD-1.

3. Vrhovno sodišče je ugotovilo, da pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP obstajajo, zato je predlogu tožeče stranke za dopustitev revizije ugodilo.

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 668, 668/2-3

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep Cpg 1/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-04-06

Predsednica senata Višjega sodišča je v spornem dopisu sodišču prve stopnje le opozorila na nerešene vloge (sedanjega) pritožnika in mu predlagala, naj o njih odloči. S tem nikakor ni prekoračila svojih pooblastil in ni vzbudila nobenega dvoma o svoji nepristranskosti. Zato ni razloga za izločitev višjih sodnic, članic senata.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Predsednik Višjega sodišča v Ljubljani je s sklepom zavrnil predlagateljev predlog za izločitev treh višjih sodnic istega sodišča.

2. Zoper sklep je predlagatelj vložil pritožbo iz vseh pritožbenih razlogov in predlagal njegovo spremembo.

4. Edino bistveno vprašanje v tem primeru je, ali so članice senata z dopisom, s katerim so opozorile prvostopenjsko sodišče, da sta v spisu še nerešena predloga za izločitev sodnice Okrožnega sodišča v Ljubljani, ki je odločala o začetku stečajnega postopka, in predsednika istega sodišča, ravnale tako, da je podan dvom o njihovi nepristranskosti in s tem razlog za njihovo izločitev po 6. točki 70. člena ZPP. Predsednik Višjega sodišča v Ljubljani je v izpodbijanem sklepu jasno in utemeljeno odgovoril, da razlog za izločitev sodnic ni podan. Odgovoril je tudi na ostale za zadevo bistvene trditve predlagatelja. V zvezi s pritožbenimi trditvami Vrhovno sodišče ocenjuje, da niti dopis višjih sodnic niti stališča predsednika Višjega sodišča v Ljubljani v izpodbijanem sklepu v ničemer ne nasprotujejo odločbi Ustavnega sodišča Up 365/05, kakor trdi pritožnik. Predsednica senata Višjega sodišča v Ljubljani je v spornem dopisu sodišču prve stopnje namreč le opozorila na nerešene vloge (sedanjega) pritožnika in mu predlagala, naj o njih odloči. S tem nikakor ni prekoračila svojih pooblastil in ni vzbudila nobenega dvoma o svoji nepristranskosti. Samo to je pomembno za odločitev o zahtevi za izločitev višjih sodnic.

5. Glede navedenega vprašanja je v izpodbijanem sklepu dejansko stanje pravilno in popolno ugotovljeno ter materialno pravo (6. točka 70. člena ZPP) pravilno uporabljeno. V postopku izdaje sklepa ni bila storjena nobena bistvena kršitev določb pravdnega postopka. Zato je Vrhovno sodišče na podlagi določbe 2. točke 365. člena ZPP neutemeljeno pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 70, 70-6

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 44/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-03-09

dopuščena revizija - obseg preizkusa izpodbijane sodbe v primeru dopuščene revizije - pomembno pravno vprašanje

Po drugem odstavku 371. člena ZPP sme revizijsko sodišče v primeru dopuščene revizije preizkusiti izpodbijano sodbo samo glede konkretnih vprašanj, glede katerih je bila revizija dopuščena. To izhodišče o obsegu revizijskega preizkusa za konkretni primer pomeni, da tista izmed pravnih podlag za ničnost sporne pogodbe iz sodbe sodišča druge stopnje, ki ni izpostavljena graji zmotne uporabe materialnega prava v obravnavanem predlogu za dopustitev revizije, ne bi mogla biti predmet revizijskega preizkusa po dopuščeni reviziji. Tako se izkaže, da za preizkus sodbe sodišča druge stopnje, s katero je ugotovljeno, da je sporna pogodba nična, izpostavljeno pravno vprašanje ni (več) pravno odločilno.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo primarni tožbeni zahtevek na ugotovitev ničnosti prodajne pogodbe o nakupu delnic z dne 6. 6. 2005, ki sta jo sklenili prva in druga toženka. Prav tako je zavrnilo podrejeni tožbeni zahtevek na razveljavitev te pogodbe. Sodišče druge stopnje je ugodilo pritožbi tožeče stranke in ugotovilo, da je sporna pogodba nična.

2. Tožena stranka je vložila predlog za dopustitev revizije. V predlogu je uveljavljala zmotno uporabo materialnega prava in bistveno kršitev postopka iz 15. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP). V zvezi z očitanimi kršitvami je izpostavila naslednje pravno vprašanje:

Ali je pogodba o prodaji lastnih delnic, ki ni sklenjena na organiziranem trgu, nična že zaradi tega, ker lastne delnice predhodno niso kupljene na podlagi nakupne komisije (5. alineja prvega odstavka 240. člena ZGD-H)?

3. Iz predložene sodbe sodišča druge stopnje izhaja, da je sodišče druge stopnje utemeljilo ničnost sporne pogodbe na dveh (različnih) pravnih podlagah, iz predloga za dopustitev revizije pa sledi, da predlagatelj izpostavlja le eno izmed teh dveh pravnih podlag (sankcijo ničnosti pogodbe zaradi kršitve načela enakopravnosti delničarjev pri prodaji lastnih delnic).

4. Po drugem odstavku 371. člena ZPP sme revizijsko sodišče v primeru dopuščene revizije preizkusiti izpodbijano sodbo samo glede konkretnih vprašanj, glede katerih je bila revizija dopuščena. To izhodišče o obsegu revizijskega preizkusa za konkretni primer pomeni, da tista izmed pravnih podlag za ničnost sporne pogodbe iz sodbe sodišča druge stopnje, ki ni izpostavljena graji zmotne uporabe materialnega prava v obravnavanem predlogu za dopustitev revizije, ne bi mogla biti predmet revizijskega preizkusa po dopuščeni reviziji. Tako se izkaže, da za preizkus sodbe sodišča druge stopnje, s katero je ugotovljeno, da je sporna pogodba nična, izpostavljeno pravno vprašanje ni (več) pravno odločilno. Zato v obravnavanem primeru kriteriji iz prvega odstavka 367. a člena ZPP niso izpolnjeni. Vrhovno sodišče je predlog za dopustitev revizije moralo zavrniti.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep III DoR 23/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-03-02

dopuščena revizija - pogoji za dopustitev revizije - pomembno pravno vprašanje

Vrhovno sodišče se je po primerjavi odločb sodišč nižjih stopenj prepričalo, da je sodišče druge stopnje v kritičnem delu, ki služi za izhodišče predlagateljevemu vprašanju (sodišče druge stopnje naj bi spremenilo dejansko podlago sodbe sodišča prve stopnje, ne da bi opravilo obravnavo), izhajalo iz dejanskih ugotovitev sodišča prve stopnje in svoje sodbe ni utemeljilo na drugi dejanski podlagi. Ostala povzeta vprašanja so odvisna od prvega. Zaradi te odvisnosti revizijska sodba ne bi dala odgovora na nobeno od predlagateljevih vprašanj.

1. Iz predloženih odločb sodišč druge in prve stopnje izhaja, da je tožnica v postopku do pravnomočnosti v znatnem delu uspela z zahtevkom, s katerim je od tožene stranke zahtevala plačilo za izdelavo in vgradnjo opreme lokala, ki ga je imel v najemu toženec. Ta s svojimi nasprotnimi zahtevki, ki jih je utemeljeval s pogodbeno kaznijo, dogovorjeno za zamudo, in s tožničino odškodninsko odgovornostjo, ni uspel.

2. V predlogu za dopustitev revizije toženec postavlja štiri vprašanja, ki so po njegovi presoji pravno pomembna v smislu prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Prvo zadeva procesno kršitev: sodišče druge stopnje naj bi spremenilo dejansko podlago sodbe sodišča prve stopnje, ne da bi opravilo obravnavo. Ostala vprašanja zadevajo razlago pojma sprejema izpolnitve obveznosti (v smislu petega odstavka 273. člena Zakona o obligacijskih razmerjih (ZOR)), pojmovanje izročitve zadevnega predmeta podjema ter vsebino in obseg podjemnikove pojasnilne dolžnosti (v smislu tretjega odstavka 606. člena ZOR).

4. Ne glede na drugi odstavek 367.c člena ZPP Vrhovno sodišče dodaja, da se je po primerjavi odločb sodišč nižjih stopenj prepričalo, da je sodišče druge stopnje v kritičnem delu, ki služi za izhodišče zgoraj povzetemu prvemu predlagateljevemu vprašanju, izhajalo iz dejanskih ugotovitev sodišča prve stopnje in svoje sodbe ni utemeljilo na drugi dejanski podlagi. Ostala zgoraj povzeta vprašanja so odvisna od prvega. Zaradi te odvisnosti in ker navedena procesna kršitev očitno ni podana, revizijska sodba ne bi dala odgovora na nobeno od predlagateljevih vprašanj.

5. Pričakovanje, da bo Vrhovno sodišče v revizijski sodbi rešilo pomembno pravno vprašanje, je predpostavka utemeljenosti predloga za dopustitev revizije, ki je izrecno predpisana s prvim odstavkom 367.a člena ZPP. Ker ta predpostavka v obravnavani zadevi ni izpolnjena, je bilo treba predlog zavrniti.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 851/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-03-25

dopustitev revizije - zavrženje revizije - nediferencirana vrednost spornega predmeta - ugotovitev neveljavnosti oporoke - ugotovitev dedne nevrednosti

Revizija ni dovoljena, ker tožnik ni navedel vrednosti spornega predmeta za vsakega od obeh zahtevkov, ki temeljita na različnih pravnih in dejanskih podlagah.

1. Tožnik je zoper toženko vložil tožbo zaradi ugotovitve neveljavnosti oporoke njenega pokojnega moža A. S. in zaradi ugotovitve njene dedne nevrednosti. Sodišče prve stopnje je oba tožbena zahtevka kot neutemeljena zavrnilo.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik je zoper sodbo sodišča druge stopnje vložil revizijo. Uveljavlja revizijska razloga zmotne uporabe materialnega prava in bistvene kršitve določb pravdnega postopka.

4. Po 375. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP) je bila revizija vročena tožeči stranki, ki nanjo ni odgovorila in Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije.

6. Po drugem odstavku 367. člena ZPP je revizija v premoženjskih sporih dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 4.172,93 EUR (prej 1,000.000 SIT). Tožnik je kot vrednost spornega predmeta navedel 9.597,73 EUR.

7. Tožnikova tožba vsebuje dva tožbena zahtevka. S prvim je tožnik uveljavljal neveljavnost oporoke pokojnega toženkinega moža A. S. zaradi njene sile in grožnje v smislu 60. člena Zakona o dedovanju (ZD). Z drugim tožbenim zahtevkom pa je tožnik uveljavljal toženkino dedno nevrednost v smislu 126. člena ZD s trditvami o toženkini hujši pregrešitvi preživljanja zapustnika in njeni opustitvi potrebne pomoči.

8. Na podlagi navedenega povzetka tožnikovih zahtevkov revizijsko sodišče ugotavlja, da tožnik v tem postopku uveljavlja dva zahtevka na različnih pravnih in dejanskih podlagah. Zato gre za primer iz drugega odstavka 41. člena ZPP, da se dovoljenost revizije presoja po vrednosti vsakega posameznega zahtevka. Za take primere pa drugi odstavek 41. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 39. člena ZPP nalaga tožeči stranki, da navede vrednost spornega predmeta za vsak zahtevek posebej (in ne za vse zahtevke skupaj).

9. Tožnik je v nasprotju z navedenima določbama navedel eno samo vrednost spornega predmeta, torej enotno oziroma nediferencirano vrednost. Nediferencirana navedba vrednosti spornega predmeta pa po ustaljeni sodni praksi tega sodišča ne zadošča za dovoljenost revizije, saj se ne ve, na kateri zahtevek in v kolikšnem obsegu se navedena vrednost spornega predmeta nanaša, tako, da je položaj enak, kot če vrednost spornega predmeta sploh ne bi bila navedena. To pa pomeni, da si tožnik v tem postopku ni zagotovil pravice do revizije. Tožnikovo nedovoljeno revizijo je zato revizijsko sodišče na podlagi 377. člena ZPP zavrglo.

ZPP člen 39, 39/1, 41, 41/2, 367, 367/2, 377.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 273/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-03-18

predlog za dopustitev revizije - odstop od sodne prakse - opredelitev konkretnih pravdnih zadev - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlagateljica revizije se je sklicevala na sodno prakso Vrhovnega sodišča, pri tem pa ni navedla opravilnih številk zadev, ki naj bi predstavljale zatrjevano sodno prakso (primerjaj določbo petega odstavka 367. b člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Zato je Vrhovno sodišče zavrglo predlog za dopustitev revizije (šesti odstavek 367. b člena ZPP).

Predlagateljica revizije se je sklicevala na sodno prakso Vrhovnega sodišča, pri tem pa ni navedla opravilnih številk zadev, ki naj bi predstavljale zatrjevano sodno prakso.

1. Pritožbeno sodišče je zavrnilo pritožbo prve toženke proti prvostopenjski sodbi s katero je bilo ugodeno tožbenemu zahtevku glede neveljavnosti alografske oporoke oporočiteljice, ki zaradi slabovidnosti ni bila sposobna brati.

2. Prva toženka je vložila predlog za dopustitev revizije proti sodbi pritožbenega sodišča, ker naj bi šlo za odločitev, ki odstopa od sodne prakse Vrhovnega sodišča.

4. Predlagateljica revizije se je sklicevala na sodno prakso Vrhovnega sodišča, pri tem pa ni navedla opravilnih številk zadev, ki naj bi predstavljale zatrjevano sodno prakso (primerjaj določbo petega odstavka 367. b člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP). Zato je Vrhovno sodišče zavrglo predlog za dopustitev revizije (šesti odstavek 367. b člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 230/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-02-25

CIVILNO PROCESNO PRAVO - STANOVANJSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - pravice ožjih družinskih članov po smrti najemnika denacionaliziranega stanovanja - pomembno pravno vprašanje - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Na sporno vprašanje sta odgovorili že ustavno sodišče v odločbi Up – 933/08 in vrhovno sodišče v odločbi II Ips 761/2007. Zato v tej zadevi niso podani pogoji za dopustitev revizije.

Predlog za dopustitev revizije se zavrne.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da mora toženec s tožnikom skleniti aneks k najemni pogodbi za neprofitno najemnino za stanovanje, na katerem je imela tožnikova sedaj že pokojna mati najprej stanovanjsko pravico, nato pa je z lastnikom v denacionalizaciji vrnjenega stanovanja sklenila najemno pogodbo. Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo prvostopenjsko sodbo. Glavna razloga za odločitev obeh sodišč sta bila ugotovitev, da tožnik niti ni bil naveden v najemni pogodbi kot ožji družinski član, ki skupaj s prvo najemnico uporablja stanovanje, ter presoja, da tudi po ureditvi sedaj veljavnega Stanovanjskega zakona (SZ-1) pravica najemnika, ki je bil imetnik stanovanjske pravice na denacionaliziranem stanovanju, skleniti najemno pogodbo za neprofitno najemnino, po njegovi smrti ne preide na ožje družinske člane.

2. Tožnik v pravočasnem predlogu za dopustitev revizije uveljavlja drugačno razlago SZ-1 in zatrjuje, da gre za pomembno pravno vprašanje, razlogu da ni bil naveden v najemni pogodbi, pa le posredno in nekonkretizirano ugovarja.

4. Vrhovno sodišče ugotavlja, da sta na sporno vprašanje odgovorili že ustavno sodišče v odločbi Up – 933/08 in vrhovno sodišče v odločbi II Ips 761/2007. Zato v tej zadevi niso podani pogoji iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) za dopustitev revizije in je vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 367. c člena ZPP zavrnilo tožnikov neutemeljen predlog.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Stanovanjski zakon (2003) - SZ-1  - člen 109, 109/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.