Sodba II Ips 685/2008
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-10-14

darilna pogodba - huda nehvaležnost - preklic darilne pogodbe - vpliv nepravnomočne kazenske sodbe

Nepravnomočna sodba v kazenskem postopku na presojo o hudi nehvaležnosti obdarjenca sama po sebi ne more imeti nikakršnega vpliva, saj avtomatizma med tem civilnopravnim standardom in obsodbo za kaznivo dejanje tudi ob eventualni pravnomočnosti sodbe ne bi bilo.

Tožeča stranka mora v 15 dneh od vročitve te sodbe povrniti toženi stranki njene revizijske stroške v znesku 296 €.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za preklic darilne pogodbe z dne 22. 4. 2003, s katero sta tožnika tožencu podarila nepremičnino s parc. št. 807/11 k.o. ... Tožnikoma je naložilo tudi solidarno plačilo toženčevih pravdnih stroškov.

2. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožnikov in potrdilo prvostopenjsko sodbo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje tožnika vlagata revizijo, v kateri uveljavljata revizijski razlog bistvene kršitve določb pravdnega postopka iz 1. točke prvega odstavka 370. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Menita, da je sodišče v izpodbijani sodbi zmotno ugotovilo, da so bili odnosi med pravdnima strankama skrhani že pred sklenitvijo darilne pogodbe. Dokumentacija v spisu, zlasti pooblastitev toženčeve zunajzakonske partnerke za razpolaganje s tožničino hranilno knjižico, kaže, da med pravdnimi strankami pred obdarovanjem ni bilo večjih nesoglasij. Neprimerno, nehvaležno obnašanje, zaničevanje, žaljenje in grožnja z umorom so nastopili šele kasneje, a sodišče temu neupravičeno ni verjelo. Nasprotujeta tudi navedbi sodišča druge stopnje, da nepravnomočna zadeva K 290/2005 pred Okrajnim sodiščem na Ptuju ne more imeti vpliva na pravilnost odločitve prvostopenjskega sodišča. Iz tega in drugih tekočih sodnih postopkov namreč izhajajo povsem nasprotne ugotovitve od tistih, do katerih sta prišli sodišči prve in druge stopnje. Dokazna ocena, da toženec grožnje s smrtjo ni izrekel, zaključujeta, pa je v nasprotju s tožničino izpovedbo in ostalimi dokazi v spisu.

4. Toženec v odgovoru na revizijo meni, da je revizijsko uveljavljanje bistvenih kršitev določb pravdnega postopka le navidezno in da tožnika z revizijo le izpodbijata dejansko stanje oziroma dokazno oceno sodišča. Predlaga zavrnitev revizije.

5. Sodišče je revizijo vročilo Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije.

7. S formalnim sklicevanjem na bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP revidenta zgolj izpodbijata dejansko podlago sodb nižjih sodišč. Vsi revizijski očitki, od prvega do zadnjega, imajo namreč en sam cilj. In sicer postaviti na glavo ugotovitvi sodišča prve stopnje o skrhanosti odnosov pravdnih strank že v času pred sklenitvijo sporne darilne pogodbe in o neobstoju (nedokazanosti) grožnje toženca tožnici s smrtjo. Ker je izpostavljanje zmotnega tolmačenja posameznih dokazov, domnevnih nasprotij med njimi in podobnega v zvezi z dokazno presojo sodišča omejeno le na stadij ugotavljanja dejanskega stanja, to je na čas sprejemanja dokazne ocene in njenega pritožbenega preizkusa, v postopek z izrednimi pravnimi sredstvi pa ne sodi (tretji odstavek 370. člena ZPP), se revzijsko sodišče s tem ni ukvarjalo.

8. V zvezi z uradnim preizkusom pravilnosti uporabe materialnega prava Vrhovno sodišče dodaja, da nepravnomočna sodba v kazenskem postopku na presojo o hudi nehvaležnosti obdarjenca sama po sebi ne more imeti nikakršnega vpliva, saj avtomatizma med tem civilnopravnim standardom in obsodbo za kaznivo dejanje tudi ob eventualni pravnomočnosti sodbe ne bi bilo. Ugotovitve prvostopenjskega sodišča, da napetosti in nesoglasja med pravdnimi strankami niso prerasle lažje verbalne ravni in običajnih družinskih zamer, pa dajejo podlago za sklep, da je presoja sodišč druge in prve stopnje o neobstoju hude nehvaležnosti toženca povsem pravilna.

9. Neutemeljeno revizijo je moralo sodišče zavrniti (378. člen ZPP).

10. Odločitev o revizijskih stroških temelji na prvem odstavku 165. člena in prvem odstavku 154. člena ZPP. Prisojeni stroški predstavljajo sodno takso za odgovor na revizijo, nagrado za delo odvetnice, davek na dodano vrednost in 2 % materialne stroške

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.