Sodba II Ips 187/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2009-09-03

lastna menica - obljuba plačila - ničnost

Ker uradnih formularjev za lastno menico ni, se zanjo pogosto uporablja obrazec za trasirano menico, vendar je treba v takem primeru besedilo naloga za plačilo (»plačajte za to menico«) prečrtati in ga nadomestiti z besedilom obljube plačila (»plačam«, »bom plačal«, »bomo plačali«…). V teoriji se zastopa stališče, da so menice, ki ne vsebujejo obljube plačila, pač pa nalog plačila, nične.

Reviziji se ugodi, sodba sodišča druge stopnje se spremeni tako, da se pritožbi ugodi in se sodba sodišča prve stopnje spremeni tako, da se tožbeni zahtevek zavrne, tožeča stranka pa mora v 15 dneh toženi stranki povrniti 1.892,34 EUR stroškov postopka pred sodiščem prve stopnje z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od prvega dne po izteku roka za prostovoljno izpolnitev obveznosti.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da mora toženec B. M. tožniku T. R. na podlagi menice, izdane 26. 3. 2002 v Ljubljani, plačati menični znesek 16.827.411 SIT z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 14. 1. 2003 dalje.

2. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo zavrnilo in sodbo potrdilo.

3. Toženec sodbo pritožbenega sodišča izpodbija z revizijo iz revizijskega razloga zmotne uporabe materialnega prava in predlaga njeno spremembo in spremembo sodbe sodišča prve stopnje z zavrnitvijo tožbenega zahtevka, podrejeno pa razveljavitev sodb obeh nižjih sodišč in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v novo sojenje. Uveljavlja, (1) da menica res nima vseh obveznih sestavin trasirane menice, ker v njej ni navedeno ime trasata, da pa ne gre niti za lastno menico, ker klavzula »plačajte« iz formularja za trasirano menico ni bila nadomeščena z obljubo plačila, izraženo s klavzulo »plačam«, ter (2) da je menico protestiral prvotni upnik P. d.o.o., preden jo je indosiral tožniku, dejansko pa bi jo lahko veljavno protestiral tožnik kot novi upnik.

4. Revizija je bila vročena tožeči stranki, ki nanjo ni odgovorila, in Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije (375. člen Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

6. Sodbi sodišča prve in druge stopnje temeljita na sledečih dejanskih ugotovitvah:

B. M. je 26.3.2002 kot porok v zavarovanje obveznosti svoje gospodarske družbe B. d.o.o. do gospodarske družbe P. d.o.o. izdal 5 bianko menic s pooblastilom upniku, da jih sme sam izpolniti brez prejšnjega obvestila s poljubno zapadlostjo do višine zapadlih neporavnanih obveznosti, določenih v poroštveni izjavi, ter tako izpolnjene menice brez protesta uporabiti za izterjavo zapadlih obveznosti;

hkrati je izdal menično izjavo in poroštveno izjavo;

ne menična in ne poroštvena izjava nista predvidevali za trasirano menico bistvene izpolnitve obveznosti po tretji osebi;

prejemnik menic P. d.o.o. je v menični blanket vpisal datum dospelosti (14.1.2003) in ime remitenta (P. d.o.o.), neizpolnjena pa je ostala rubrika, v katero se vpisuje ime oziroma naziv trasata,

uporabljen je bil formular za trasirano menico, v katerem klavzula »plačajte« ni bila nadomeščena s klavzulo »plačam«;

prvotni upnik P. d.o.o. je menice indosiral tožniku, sicer svojemu direktorju T. R.;

7. Presojo sodišč prve in druge stopnje, da  ne gre za trasirane menice (ki v poslovni praksi prevladujejo in je njihovi ureditvi namenjen pretežni del Zakona o menici, v nadaljevanju ZM), revident sprejema kot pravilno, graja pa presojo, da jih je šteti za lastne menice (ki so v poslovni praksi izjema in jih ZM ureja v določbah od 107. do 110. člena), čeprav klavzula o nalogu plačila (»plačajte«) ni bila nadomeščena s klavzulo obljube plačila (»bom plačal«, »plačam«).

8. Lastna menica je posebna vrsta menice, s katero se izdajatelj zaveže plačati menično vsoto. Bistvena značilnost lastne menice je, da ostane izdajatelj glavni dolžnik, medtem ko pri trasirani menici izdajatelj naroči tretjemu, naj poravna njegovo obveznost – z akceptom trasat postane glavni dolžnik.(1) Pri lastni menici ni ne trasata in ne akceptanta. Menična zaveza nastane pri lastni menici šele z njeno izdajo, pri tej pa mora biti jasno prepoznavno, da gre za lastno in ne za trasirano menico. Ker uradnih formularjev za lastno menico ni, se zanjo pogosto uporablja obrazec za trasirano menico, vendar je treba v takem primeru besedilo naloga za plačilo (»plačajte za to menico«) prečrtati in ga nadomestiti z besedilom obljube plačila (»plačam«, »bom plačal«, »bomo plačali«…). V teoriji se zastopa stališče, da so menice, ki ne vsebujejo obljube plačila, pač pa nalog plačila, nične.(2) Poudarja se, da lastne menice na lastni ukaz ne veljajo, ker se izdajatelj ne more zavezati k storitvi proti sebi.(3)  ZM ničnostne sankcije za tak primer ne predpisuje, pač pa v 107. členu določa obvezne sestavine lastne menice, med katerimi je nepogojna obljuba, da bo plačana določena vsota denarja. Listina, v kateri ni katerekoli izmed sestavin iz 107. člena ZM, pa po določbi 108. člena istega zakona ne velja za lastno menico, če v naslednjih členih ni določeno drugače. In omilitve sicer stroge formalnosti v tem smislu, da navedba obljube plačila ne bi bila obvezna sestavina lastne menice, v zakonu ni. Revizijska graja je zato utemeljena.

9. Listine, ki jih je tožnik predložil kot (lastne) menice, zaradi razlogov, navedenih v prejšnji točki, ne veljajo kot vrednostni papir te vrste. Na njihovi podlagi tožniku sporne terjatve že zato ni mogoče prisoditi, kar je narekovalo spremembo izpodbijane sodbe in sodbe sodišča prve stopnje in zavrnitev tožbenega zahtevka (380. člen ZPP); presoja, ali je izpodbijana odločitev materialnopravno zmotna (tudi) zato, ker je menice protestiral prvotni upnik, preden jih je indosiral tožniku, zato na odločitev ne bi mogla vplivati.

10. Ker je spremenilo odločitev o glavni stvari, je moralo revizijsko sodišče odločiti o stroških vsega postopka (drugi odstavek 165. člena ZPP), a v mejah zahtevka (2. člen ZPP): upoštevalo je, da je toženec zahteval le povrnitev stroškov, ki jih je utrpel v postopku pred sodiščem prve stopnje. Te predstavljajo stroški zastopanja in stroški plačila sodnih taks in jih je revizijsko sodišče odmerilo skladno z v času zaključka glavne obravnave veljavnima Odvetniško in Taksno tarifo.

Op. št. (1):   Tako sodba II Ips 669/2005.

Op. št. (2):   Primerjaj Komentar zakona o menici, Gospodarski vestnik, Ljubljana 2006, stran 507.

Op. št. (3):    Tako Peter Grilc in Miha Juhart, Pravo vrednostnih papirjev, Gospodarski vestnik, Ljubljana 1996, stran 110.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.