TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 50/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-04-29

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sorodnik uslužbenca sodišča kot stranka v postopku - izvršba - manjše sodišče

Če bi v zadevi odločalo to sodišče kot krajevno in stvarno pristojno sodišče oziroma sodniki tega sodišča, ki imajo pogoste stike z dolžnikovo hčerko, saj je del sodnega osebja, bi bila spričo dejstva, da gre za majhno sodišče, lahko prizadeta objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

Za reševanje zadeve se določi Okrajno sodišče v Celju.

1. Pred Okrajnim sodiščem v Žalcu je v teku izvršilni postopek zaradi izterjave 24.430,19 EUR s pripadki. Dne 24. 3. 2010 je Okrajno sodišče v Žalcu predlagalo prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, ker je dolžnik oče delavke stvarno in krajevno pristojnega sodišča.

3. Določilo 23. člena Ustave Republike Slovenije predvideva pravico do sodnega varstva, iz katere izhaja tudi zahteva, da sodišče pri postopanju v konkretni zadevi ustvarja oziroma ohrani videz nepristranskosti. Po stališču Evropskega sodišča za človekove pravice sta za obstoj nepristranskosti sojenja odločilna tako subjektivni kriterij, pri katerem gre za ugotavljanje osebnega prepričanja sodnika, ki odloča v konkretnem primeru, kot tudi objektivni kriterij, kjer gre za presojo, ali je sodnik v postopku zagotavljal uresničevanje procesnih jamstev tako, da je izključen vsak upravičen dvom v njegovo nepristranskost. Pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja torej ni pomembno zgolj to, da je nepristransko sojenje dejansko zagotovljeno, temveč se mora odražati tudi navzven. Gre za tako imenovani videz nepristranskosti sojenja. V nasprotnem primeru sta lahko ogrožena tako zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

4. Pomemben procesni institut, s katerim se zagotavlja ustavna pravica do nepristranskega sojenja, je delegacija pristojnosti (67. člen Zakona o pravdnem postopku). Pravni standard „drugih tehtnih razlogov“ zajema različne okoliščine, ki niso v neposredni zvezi s samim sporom, ampak nanj lahko vplivajo od zunaj in zadevajo celotno sodišče. Mednje po oceni Vrhovnega sodišča Republike Slovenije spada tudi s strani predlagajočega sodišča zatrjevana okoliščina, da je dolžnik oče delavke sodišča. Če bi v zadevi odločalo to sodišče kot krajevno in stvarno pristojno sodišče oziroma sodniki tega sodišča, ki imajo pogoste stike z dolžnikovo hčerko, saj je del sodnega osebja, bi bila spričo dejstva, da gre za majhno sodišče, lahko prizadeta objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

5. Ker uveljavljane okoliščine utemeljujejo prenos krajevne pristojnosti, je Vrhovno sodišče za odločanje v zadevi določilo Okrajno sodišče v Celju.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 55/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-04-29

spor o pristojnosti - sporazum o krajevni pristojnosti - ugovor zoper sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine

V primerih, ko pride do pravdnega postopka po ugovoru zoper sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine, se lahko po 41. in 62. členu ZIZ tak sporazum o krajevni pristojnosti upošteva samo, če ga je upnik uveljavljal in določno označil v predlogu za izvršbo na podlagi verodostojne listine.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici.

1. Okrajno sodišče v Ljubljani, Centralni oddelek za verodostojno listino, je izdalo sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine VL 55293/2008 z dne 8. 8. 2008. V njem je dolžnicama naložilo poravnati v predlogu navedeno terjatev in dovolilo izvršbo z rubežem plače ter z rubežem denarnih sredstev pri organizacijah za plačilni promet. Po prejetju ugovora je s sklepom VL 55293/2008 z dne 24. 9. 2008 razveljavilo sklep o izvršbi v delu, v katerem je dovoljena izvršba in sklenilo, da bo o zahtevku in stroških odločeno v pravdnem postopku pred Okrajnim sodiščem v Slovenski Bistrici.

2. Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici je po prejemu pripravljalne vloge tožeče stranke sprožilo spor o pristojnosti s predlogom P 113/2008 z dne 30. 3. 2010. V njem meni, da je pristojno sodišče v Ljubljani. Navaja, da je tožeča stranka pravočasno podala ugovor krajevne nepristojnosti. Če lahko tožena stranka po 22. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP) poda ugovor krajevne nepristojnosti najkasneje v odgovoru na tožbo, lahko tak ugovor poda tudi tožeča stranka v tožbi. Prvo pripravljalno vlogo pa je šteti za tožbo. Iz priložene pogodbe je razviden dogovor strank o pristojnosti sodišča v L., zato je glede na sporazum strank za odločanje v tej pravdni zadevi krajevno pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

3. Za odločanje v tej pravdni zadevi je krajevno pristojno Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici.

4. Stališče Okrajnega sodišča v Slovenski Bistrici je zmotno. Po 69. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP) se stranki lahko sporazumeta o krajevni pristojnosti kakšnega sodišča. Vendar se v primerih, ko pride do pravdnega postopka po ugovoru zoper sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine, lahko po 41. in 62. členu Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) tak sporazum o krajevni pristojnosti upošteva samo, če ga je upnik uveljavljal in določno označil v predlogu za izvršbo na podlagi verodostojne listine. V obravnavanem primeru tedanji upnik oziroma sedanja tožeča stranka v predlogu za izvršbo tega ni naredila, zato je uveljavljanje sporazuma o krajevni pristojnosti v pripravljalnem spisu v pravdi ter istočasna predložitev sporazuma sodišču, prepozno in neupoštevno. Vrhovno sodišče je zato na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP odločilo, da je glede na prebivališče toženk za odločanje v tej pravdni zadevi krajevno pristojno Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 47/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-04-01

spor o pristojnosti - izvršba na nepremičnine - krajevna pristojnost

Pri izvršbi na nepremičnino je za odločitev o predlogu za izvršbo in za samo izvršbo krajevno pristojno sodišče, na območju katerega je nepremičnina.

V tej izvršilni zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Trebnjem.

1. Okrajno sodišče v Velenju se je s sklepom izreklo za krajevno nepristojno in odstopilo zadevo Okrajnemu sodišču v Trbovljah, ki je sprožilo spor o pristojnosti, ker naj bi bila podana izključna pristojnost Okrajnega sodišča v Trebnjem.

2. V konkretni izvršilni zadevi je podana pristojnost Okrajnega sodišča v Trebnjem.

3. Upnik je predlagal nadaljevanje izvršbe z izvršbo na dolžnikovi nepremičnini, ki spada v k.o. Šentrupert. Pri izvršbi na nepremičnino je za odločitev o predlogu za izvršbo in za samo izvršbo krajevno pristojno sodišče, na območju katerega je nepremičnina(1). Dolžnikova nepremičnina (glede katere je bila predlagana izvršba), leži na območju Okrajnega sodišča v Trebnjem in je zato to sodišče tudi pristojno za odločitev o predlogu upnika in samo izvršbo.

Op. št. (1):    Primerjaj prvi odstavek 166. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju – ZIZ v zvezi s četrtim odstavkom 35. člena ZIZ.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 402/2008
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-03-11

zahteva za varstvo zakonitosti - umik zahteve za varstvo zakonitosti

V postopku z zahtevo za varstvo zakonitosti se na podlagi 383. člena ZPP smiselno uporabljajo nekatere določbe zakona o pritožbi zoper sodbo, med drugim tudi določba drugega odstavka 334. člena ZPP.

Ugotovi se, da je Državno tožilstvo Republike Slovenije umaknilo zahtevo za varstvo zakonitosti.

Dolžnik sam krije svoje stroške odgovora na zahtevo za varstvo zakonitosti.

1. V postopku z zahtevo za varstvo zakonitosti se na podlagi 383. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) smiselno uporabljajo nekatere določbe tega zakona o pritožbi zoper sodbo, med drugim tudi določba drugega odstavka 334. člena ZPP. Po njej lahko vlagatelj pravnega sredstva umakne vloženo pravno sredstvo, dokler sodišče o njem ne izda odločbe. Dne 1. 2. 2010 je upnik predlagal ustavitev izvršb, ker je prvi dolžnik v celoti poravnal dolg. Državna tožilka Republike Slovenije je 22. 2. 2010 zaradi pomanjkanja javnega interesa umaknila zahtevo za varstvo zakonitosti, ki jo je vložila zoper sklep Višjega sodišča v Kopru II Cp 151/2007 z 25. 9. 2007 in o kateri Vrhovno sodišče še ni izdalo odločbe.Vrhovno sodišče je zato odločilo, kot izhaja iz izreka sklepa.

2. Glede odločitve o stroških je možna analogna uporaba 158. člena ZPP. Ta določa, da tožniku ni treba povrniti stroškov postopka, če umakne tožbo zaradi toženčeve izpolnitve zahtevka. Tudi v obravnavanem primeru je bil umik zahteve za varstvo zakonitosti posledica dolžnikovega plačila dolga po vložitvi zahteve. Zato dolžnik ni upravičen do povrnitve stroškov za odgovor na zahtevo za varstvo zakonitosti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 264/2009, enako tudi II DoR 473/2010, II DoR 470/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-03-04

predlog za dopustitev revizije - nepopoln predlog - obvezne priloge vloge - izvod pravnomočne odločbe drugostopenjskega sodišča - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Tudi v primeru, ko stranka vloži predlog za dopustitev revizije proti pravnomočnemu sklepu sodišča druge stopnje, je predlagatelj dolžan priložiti predlogu izvod pravnomočnega sklepa pritožbenega sodišča.

1. Toženec je vložil predlog za dopustitev revizije proti sklepu Višjega sodišča v Ljubljani II Cp 2774/2009 z dne 4. 11. 2009, predlogu pa ni priložil izvoda navedenega pravnomočnega sklepa.

3. Tudi v primeru, ko stranka vloži predlog za dopustitev revizije proti pravnomočnemu sklepu sodišča druge stopnje, je predlagatelj dolžan priložiti predlogu izvod pravnomočnega sklepa pritožbenega sodišča.(1). Predlagatelj ni predložil izvoda izpodbijanega sklepa in je zato Vrhovno sodišče njegov predlog zavrglo.(2)

Op. št. (1): Primerjaj tretji odstavek 367.b člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP in četrti odstavek 384. člena ZPP.

Op. št. (2): Primerjaj zadnji odstavek 367.b člena v zvezi z zadnjim odstavkom 384. člena ZPP.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367b, 367b/3, 384, 384/4

Opr. št: II DoR 473/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:II.DOR.473.2010

Opr. št: II DoR 470/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:II.DOR.470.2010

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 157/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 75/2013
Sklep II DoR 193/2009, enako tudi II DoR 267/2009, II DoR 201/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-03-18

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - višina odškodnine za nepremoženjsko škodo - pravica do zdravega življenjskega okolja - hrup - odstop od sodne prakse - dopuščena revizija

Pogoji za dopustitev revizije glede pravnega vprašanja višine odškodnine so izpolnjeni.

Predlogu se ugodi in se revizija dopusti glede vprašanja višine odškodnine.

1. Sodišče prve stopnje je tožnikoma zaradi kršitve pravice do zdravega življenjskega okolja prisodilo vsakemu po 8.000 EUR odškodnine. Pritožbeno sodišče je tako odločitev potrdilo.

2. Tožena stranka je predlagala dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje glede vprašanja višine revizije zaradi zatrjevanega odstopa od sodne prakse oziroma zaradi zagotovitve njene enotnosti. Meni, da je odškodnina, pravnomočno prisojena vsakemu od tožnikov, previsoka za 3.000 EUR.

4. Pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena Zakona o pravdnem postopku glede pravnega vprašanja višine odškodnine so izpolnjeni. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in revizijo dopustilo.

Opr. št: II DoR 267/2009, ECLI:SI:VSRS:2009:II.DOR.267.2009

Opr. št: II DoR 201/2009, ECLI:SI:VSRS:2009:II.DOR.201.2009

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 205/2010, enako tudi II DoR 232/2010, II DoR 206/2010, II DoR 233/2010
Sklep II DoR 250/2009, enako tudi II DoR 306/2010, II DoR 277/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-03-18

predlog za dopustitev revizije - vsebina predloga - opredelitev vsebine pravnega vprašanja - odstop od sodne prakse - opredelitev kršitev sodišča - nepopoln predlog - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Predlog za dopustitev revizije, ki ni v skladu s četrtim odstavkom 367b člena ZPP, je Vrhovno sodišče skladno z določbo šestega odstavka istega člena zavrglo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožnikov tožbeni zahtevek, naj razveljavi darilno pogodbo, ki jo je 23. 4. 1986 glede parc. št. 246 k.o. ... sklenil s toženko in naj toženko zaveže izstaviti mu zemljiškoknjižno listino, na podlagi katere se bo pri 1/2 navedene parcele, ki je sedaj po zemljiškoknjižnih podatkih last toženke, sam ponovno vknjižil kot lastnik.

2. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zavrnilo in sodbo prvostopenjskega sodišča potrdilo.

3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil predlog za dopustitev revizije.

5. Po določbi četrtega odstavka 367.b člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) mora stranka v predlogu za dopustitev revizije natančno in konkretno navesti sporno pravno vprašanje in pravno pravilo, ki naj bi bilo prekršeno, okoliščine, ki kažejo na njegovo pomembnost, ter na kratko obrazložiti, zakaj je sodišče druge stopnje to vprašanje rešilo nezakonito; zatrjevane kršitve postopka mora opisati natančno in konkretno, na enak način pa mora izkazati tudi obstoj sodne prakse Vrhovnega sodišča, od katere naj bi odločitev odstopala, oziroma neenotnost sodne prakse. Tožnik tem formalnim zahtevam ni zadostil: njegov predlog za dopustitev revizije ne vsebuje natančne in konkretne navedbe spornega pravnega vprašanja in domnevno kršenega pravnega pravila ter okoliščin, ki bi kazale na njegovo pomembnost; po vsebini dejansko predstavlja (nedovoljeno) revizijo.

6. Predlog za dopustitev revizije, ki ni v skladu z zgoraj navedeno določbo četrtega odstavka 367.b člena ZPP, Vrhovno sodišče skladno z določbo šestega odstavka istega člena zavrže. Tako je moralo ravnati tudi v konkretnem primeru.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - paragraf 367b, 367b/4, 367b/6

Opr. št: II DoR 306/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:II.DOR.306.2010

Opr. št: II DoR 277/2009, ECLI:SI:VSRS:2009:II.DOR.277.2009

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 187/2009, enako tudi II DoR 224/2009, II DoR 93/2010, II DoR 199/2009, II DoR 167/2010, II DoR 284/2009, II DoR 368/2012, II DoR 459/2012, II DoR 441/2012
Sklep II DoR 80/2010, enako tudi II DoR 200/2009, II DoR 362/2010, II DoR 252/2009, II DoR 395/2013, II DoR 428/2013, II DoR 279/2013, II DoR 383/2013, II DoR 406/2011, II DoR 56/2017
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-04-08

dovoljenost revizije - odločbe izdane v postopku izvršbe in zavarovanja - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Zoper pravnomočno odločbo, izdano v postopku izvršbe, ni dovoljena revizija. Kadar zakon določa, da v posameznem postopku revizija ni dovoljena, je sodišče tudi ne more dopustiti.

1. Upnik je predlagal, da sodišče dopusti revizijo proti sklepu pritožbenega sodišča, ki je odločalo v izvršilnem postopku.

3. Zoper pravnomočno odločbo, izdano v postopku izvršbe, ni dovoljena revizija.(1) Institut dopuščene revizije je mogoče uporabiti le v tistih postopkih, v katerih je revizija načeloma dovoljena. Kadar zakon določa, da v posameznem postopku revizija ni dovoljena, je sodišče tudi ne more dopustiti.(2)

Op. št. (1): Primerjaj prvi odstavek 10. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju – ZIZ.

Op. št. (2): Primerjaj določbe prvega odstavka 10. in 15. člena ZIZ ter 367. člena Zakona o pravdnem postopku.

Opr. št: II DoR 200/2009, ECLI:SI:VSRS:2009:II.DOR.200.2009

Opr. št: II DoR 362/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:II.DOR.362.2010

Opr. št: II DoR 252/2009, ECLI:SI:VSRS:2009:II.DOR.252.2009

Opr. št: II DoR 395/2013, ECLI:SI:VSRS:2013:II.DOR.395.2013

Opr. št: II DoR 428/2013, ECLI:SI:VSRS:2013:II.DOR.428.2013

Opr. št: II DoR 279/2013, ECLI:SI:VSRS:2013:II.DOR.279.2013

Opr. št: II DoR 383/2013, ECLI:SI:VSRS:2013:II.DOR.383.2013

Opr. št: II DoR 406/2011, ECLI:SI:VSRS:2011:II.DOR.406.2011

Opr. št: II DoR 56/2017, ECLI:SI:VSRS:2017:II.DOR.56.2017

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II DoR 92/2010, enako tudi VS RS II DoR 317/2014
Sklep II DoR 109/2010, enako tudi II DoR 68/2010, II DoR 347/2010, II DoR 112/2010, II DoR 17/2010, II DoR 129/2009
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-04-15

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO

predlog za dopustitev revizije - odstop od sodne prakse - višina odškodnine za nepremoženjsko škodo - zavrnitev predloga za dopustitev revizije

Ker pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367.a člena ZPP niso podani – kar velja tudi za trditve predlagatelja o odstopu od sodne prakse Vrhovnega sodišča, ki ga z judikatom, na katerega se sklicuje, ni izkazal – je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367.c člena ZPP).

1. Tožnik je vložil predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bila zavrnjena njegova pritožba zoper zavrnilni del sodbe sodišča prve stopnje o zahtevku za plačilo odškodnine (za znesek 5.000,00 EUR s pripadki nadaljnje terjane odškodnine za nepremoženjsko škodo). V predlogu ponuja razloge v prid prepričanju, da so mu bile za posamične oblike nepremoženjske škode priznane prenizke odškodnine, zatrjuje pa tudi odstop od sodne prakse in ponuja po njegovem mnenju primerljiv judikat Vrhovnega sodišča II Ips 739/2006.

2. Ker pogoji za dopustitev revizije iz prvega odstavka 367. a člena Zakona o pravdnem postopku niso podani – kar velja tudi za trditve predlagatelja o odstopu od sodne prakse Vrhovnega sodišča, ki ga z judikatom, na katerega se sklicuje, ni izkazal – je Vrhovno sodišče predlog zavrnilo (drugi odstavek 367. c člena istega zakona).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2

Opr. št: II DoR 68/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:II.DOR.68.2010

Opr. št: II DoR 347/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:II.DOR.347.2010

Opr. št: II DoR 112/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:II.DOR.112.2010

Opr. št: II DoR 17/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:II.DOR.17.2010

Opr. št: II DoR 129/2009, ECLI:SI:VSRS:2009:II.DOR.129.2009

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II DoR 55/2010, enako tudi II DoR 70/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-04-15

predlog za dopustitev revizije - plačilo sodne takse za predlog za dopustitev revizije - domneva o umiku predloga

Toženec ni plačal takse za predlog za dopustitev revizije, zato je nastopila posledica iz tretjega odstavka 105.a člena ZPP, po kateri se šteje, da je predlog umaknjen.

1. Toženec je v tem postopku vložil predlog za dopustitev revizije („revizijski predlog“, kot ga je sam poimenoval), vendar ob vložitvi ni plačal sodne takse. Zato mu je bil na podlagi prvega odstavka 34. člena Zakona o sodnih taksah  (ZST-1) poslan nalog za plačilo sodne takse z opozorilom na posledice v primeru neplačila iz tretjega odstavka 105. a člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP).

2. Toženec je zoper taksni plačilni nalog ugovarjal, vendar je bil s sklepom Vrhovnega sodišča II DoR 55/2010-6 z dne 4. 3. 2010 njegov ugovor zavržen; sklep je bil tožencu vročen 13. 3. 2010, toženec pa tudi v nadaljnjem 15-dnevnem roku, ki mu je iztekel 29. 3. 2010, ni plačal takse za predlog za dopustitev revizije. To pomeni, da je nastopila posledica iz tretjega odstavka 105.a člena ZPP, po kateri se šteje, da je predlog umaknjen.

Opr. št: II DoR 70/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:II.DOR.70.2010

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Dor 4/2009, enako tudi VS RS II DoR 300/2012

VSRS Sklep II DoR 233/2021, enako tudi VSRS Sklep II DoR 275/2021
Sklep II DoR 216/2009, enako tudi II DoR 35/2010, II DoR 283/2009, II DoR 37/2010
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2010-02-11

predlog za dopustitev revizije - vloga, ki jo vloži stranka sama - postulacijska sposobnost - zavrženje predloga za dopustitev revizije

Ker sta tožnik in stranski intervenient na strani tožeče stranke vložila laičen predlog za dopustitev revizije, predlog za dopustitev revizije ni dovoljen.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 25.946,77 EUR in 2.643,34 EUR, oboje z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožnik in stranski intervenient na strani tožeče stranke v predlogu za dopustitev revizije poudarjata, da je tožnik izkazal krivdno odgovornost oziroma malomarnost tožene stranke, ki nasprotno ni dokazala, da je tožniku škoda nastala brez toženčeve krivde.

5. V postopku z izrednimi pravdnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP). Ker sta tožnik in stranski intervenient na strani tožeče stranke vložila laičen predlog za dopustitev revizije, tožba v zadevi pa je bila vložena po uveljavitvi ZPP, predlog za dopustitev revizije ni dovoljen.

6. Vrhovno sodišče je nedovoljen predlog za dopustitev revizije zavrglo.

ZPP člen 86, 86/3, 86/4, 367č, 374, 374/2.

Opr. št: II DoR 35/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:II.DOR.35.2010

Opr. št: II DoR 283/2009, ECLI:SI:VSRS:2009:II.DOR.283.2009

Opr. št: II DoR 37/2010, ECLI:SI:VSRS:2010:II.DOR.37.2010

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.