Sklep I R 134/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-10-04

izvršilni postopek - atrakcija pristojnosti - sosporniki - smiselna uporaba pravil pravdnega postopka

Pravilo o atrakciji pristojnosti (49. člen ZPP) se smiselno uporablja tudi v izvršilnem postopku.

Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Velenju.

Upnik je vložil predlog za izvršbo proti solidarnim dolžnikom pred Okrajnim sodiščem v Velenju. To sodišče se je s sklepom I 2000/02939 dne 15.11.2000 izreklo za krajevno nepristojno za drugo in tretje dolžnika. Zadevo glede tretje dolžnika je odstopilo Okrajnemu sodišču v Ljubljani.

Okrajno sodišče v Ljubljani meni, da je tudi za tretjega dolžnika krajevno pristojno sodišču, ki mu je zadevo odstopilo. Vrhovnemu sodišču zato predlaga, naj odloči v sporu o pristojnosti. Predlog utemeljuje na sledeč način. Za vsi tri dolžnike je upnica predlagala izvršbo na denarna sredstva dolžnikov na računih pri organizacijah za plačilni promet, na stalne denarne prejemke in na premičnine. Po drugem odstavku 35. člena Zakon o izvršbi in zavarovanju (uradno prečiščeno besedilo; Uradni list RS 44/2006; ZIZ-UPB2) je v primeru, ko upnik predlaga več sredstev ali več predmetov izvršbe, krajevno pristojno tisto sodišče, ki je krajevno pristojno po prvo navedenem sredstvu izvršbe. V konkretnem primeru je prvo navedeno sredstvo prenos sredstev, ki so pri organizacijah, pooblaščenih za plačilni promet. Po določbi 100. člena ZIZ v zvezi s 136. členom ZIZ je za odločitev o predlogu za izvršbo na dolžnikova denarna sredstva pri organizaciji za plačilni promet krajevno pristojno sodišče, na območju katerega ima dolžnik stalno prebivališče. ZIZ ne ureja položaja, ko je predlog za izvršbo vložen proti več dolžnikom. Za tak primer je treba na podlagi 15. člena ZIZ uporabiti določbe Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS št. 73/2007; ZPP-UPB3; v nadaljevanju ZPP). Ta v 49. členu določa, da v primeru, ko je z isto tožbo toženih več oseb, pa zanje ni krajevno pristojno isto sodišče, pristojno sodišče, ki je pristojno za vsakega izmed njih. V obravnavani zadevi to pomeni, da je Okrajno sodišče v Velenju, ki je krajevno pristojno za prvo dolžnico, pristojno tudi za tretjega dolžnika.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Velenju.

Vrhovno sodišče pritrjuje predlogu in razlogom Okrajnega sodišča v Ljubljani. Nobenega utemeljenega razloga namreč ni, da pravilo o atrakciji pristojnosti, ki velja v pravdnem postopku, ne bi na podlagi določbe 15. člena ZIZ veljalo tudi v izvršilnem postopku. Odločitev Okrajnega sodišča v Velenju, ki je en izvršilni postopek razcepilo na tri različne postopke, je z vidika ekonomičnosti in racionalnosti postopka nevzdržna. V obravnavani zadevi pa so dolžniki kot družbeniki iz sodnega registra izbrisane družbe celo solidarni dolžniki. Za ta primer celo ZIZ v 146. členu določa, da sodišče v takšnem primeru odloči z enim sklepom, kar le še utemeljuje pravilnost argumentov Okrajnega sodišča v Ljubljani, da je treba uporabiti pravilo o atrakciji pristojnosti.

Ker je v celoti pritrdilo razlogom Okrajnega sodišča v Ljubljani, je vrhovno sodišče odločilo, da je za odločanje v tej zadevi pristojno Okrajno sodišče v Velenju, saj je odločitev tega sodišča, da ni krajevno pristojno, napačna.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.