Sklep II Ips 446/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-09-20

pravočasnost revizije - priporočena oddaja na pošto - napačen naslovnik - očitna pomota vložnika - državno pravobranilstvo

Nedoločen pravni pojem "očitna pomota vložnika" iz 6. odstavka 112. člena ZPP je v sodni praksi tega sodišča že konkretiziran. Tako je revizijsko sodišče že nekajkrat zavzelo stališče, da napake odvetnika, ki revizijo ne samo vloži pri nepristojnem sodišču, ampak jo poleg tega tudi napačno naslovi, ni mogoče šteti za očitno pomoto vložnika v smislu navedene zakonske določbe. Tako stališče, ki velja za pooblaščenega odvetnika stranke, velja tudi za državno pravobranilstvo kot zakonitega zastopnika toženke, ki ni samo izenačeno z odvetnikom, ampak je po prvem odstavku 2. člena Zakona o državnem pravobranilstvu tudi samostojen državni organ.

Tožnik si je 21.7.1997 med služenjem vojaškega roka poškodoval oko. Sodišče prve stopnje je ugotovilo toženkino objektivno odgovornost in ji zato naložilo v plačilo 4.600,65 EUR (prej 1,102.500 SIT) odškodnine. Sodišče druge stopnje je toženkini pritožbi le delno ugodilo tako, da je spremenilo stroškovno odločitev, sicer pa jo zavrnilo in potrdilo prvostopenjsko sodbo.

Toženka je proti drugostopenjski sodbi vložila revizijo, v kateri smiselno uveljavlja zmotno uporabo materialnega prava in predlaga zavrnitev tožbenega zahtevka.

Revizija je bila dostavljena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in vročena tožniku, ki nanjo ni odgovoril.

Revizija je izredno pravno sredstvo proti pravnomočni drugostopenjski sodbi, ki jo je treba vložiti v 30-dnevnem roku iz prvega odstavka 367. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP; Ur. l. RS, št. 73/2007-UPB3), in sicer glede na jasno določbo 373. člena ZPP pri tistem sodišču, ki je izreklo sodbo prve stopnje. Gre za strog, zakonski in nepodaljšljiv rok. ZPP v 112. členu natančno določa, kdaj se vloga, ki je vezana na rok, šteje za pravočasno vloženo: če je izročena pristojnemu sodišču pred iztekom roka (prvi odstavek); če je zadnji dan roka oddana priporočeno na pošto, se ta dan šteje za dan izročitve tistemu sodišču, na katerega je naslovljena (drugi odstavek); nato pa določa tudi posebnosti za določene kategorije oseb (vojake, zapornike). Stroga pravila o pravočasni vložitvi na rok vezane vloge so omiljena le z določbo šestega odstavka 112. člena ZPP, po kateri se šteje, da je bila vloga pravočasno vložena, če je vložitev pri nepristojnem sodišču mogoče pripisati očitni pomoti vložnika.

V tej zadevi je toženkin zakoniti zastopnik drugostopenjsko sodbo prejel 8.3.2006, zato bi bila revizija lahko pravočasno vložena še v petek 7.3.2006, če bi jo takrat priporočeno oddal na pošto in naslovil na pristojno sodišče. Navedenega dne je bila pošiljka res oddana priporočeno na pošto, vendar pa ni bila naslovljena na pristojno sodišče. V tej zadevi je pristojno sodišče iz 373. člena ZPP Okrajno sodišče v Trbovljah, ki je izdalo prvostopenjsko sodbo, in ne Okrajno sodišče v Ljubljani, kamor je bila revizija poslana tako po oznaki na prvi strani revizije kot po podatkih priložene kuverte. Tja je prispela 10.4.2006 in po ugotovitvi, katero sodišče je v tej zadevi prvostopenjsko sodišče, z navadno pošto poslana Okrajnemu sodišču v Trbovljah, kamor je prispela 12.4.2006.

Nedoločen pravni pojem "očitna pomota vložnika" je v sodni praksi tega sodišča že konkretiziran. Tako je revizijsko sodišče že nekajkrat zavzelo stališče, da napake odvetnika, ki revizijo ne samo vloži pri nepristojnem sodišču, ampak jo poleg tega tudi napačno naslovi, ni mogoče šteti za očitno pomoto vložnika v smislu navedene zakonske določbe (npr. II Ips 253/2003, II Ips 445/2003, III Ips 41/2003, pa tudi v več revizijskih odločbah po prej veljavnem ZPP, ki je imel vsebinsko enako določbo v sedmem odstavku svojega 113. člena). Tako stališče, ki velja za pooblaščenega odvetnika stranke, velja tudi za državno pravobranilstvo kot zakonitega zastopnika toženke, ki ni samo izenačeno z odvetnikom, ampak je po prvem odstavku 2. člena Zakona o državnem pravobranilstvu tudi samostojen državni organ.

Prav to se je zgodilo v obravnavani zadevi. Na prvi strani revizije je kot naslovnik označeno Okrajno sodišče v Ljubljani, enak naslovnik je natipkan na kuverti. Zato dejstva, da je nekdo na prvi strani revizije besedo Ljubljana ročno prečrtal in ročno napisal Trbovlje, ni mogoče pripisati vložniku, pač pa sodnemu uslužbencu, ki je na podlagi oznake v reviziji o opravilni številki pritožbene sodbe ugotovil, katero je v tej zadevi pristojno prvostopenjsko sodišče. Tudi če bi že na dan prejema to ugotovil in revizijo priporočeno po pošti poslal pristojnemu sodišču, bi bilo prepozno, ker bi bila v ponedeljek 10.4.2006 revizija vložena en dan po izteku revizijskega roka.

Ker revizije, ki je bila vložena pri nepristojnem sodišču, v tej zadevi ni mogoče na podlagi šestega odstavka 112. člena ZPP šteti za pravočasno vloženo, jo je revizijsko sodišče na podlagi 377. člena ZPP zavrglo in s tem tudi njeno zahtevo za povrnitev priglašenih revizijskih stroškov.

ZPP člen 112, 112/6, 367, 367/1. ZDruP člen 2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.