Sodba III Ips 131/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2008-05-20

Revident ne uveljavlja, da sporni pogodbi v času sklenitve nista imeli podlage, pač pa le, da se „pravna podlaga Pogodbe o zavarovanju terjatev ni uresničila oziroma da je ta odpadla.“ To pa ni razlog za ničnost pogodbe.

Revident sam krije svoje stroške revizijskega postopka.

Dosedanji potek postopka 1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim je tožeča stranka zahtevala, (1) da sodišče ugotovi, da sta pogodba o zavarovanju denarnih terjatev v postopku likvidacije D. d.d. M. z dne 30.10.1997 in pogodba o odstopu terjatev z istega dne, ki sta ju sklenili prvi tožnik in toženec, prenehali veljati, (2) da je tožena stranka dolžna plačati prvemu tožniku 252,553.000,00 SIT, (3) da je tožena stranka dolžna povrniti tožnikoma njune pravdne stroške, in podredno postavljeni ugotovitveni zahtevek, (4) da sta v prvi točki tožbenega zahtevka navedeni pogodbi nični.

2. Sodišče druge stopnje je pritožbi obeh tožnikov zavrnilo.

3. Drugi tožnik z revizijo napada sodbo pritožbenega sodišča, pri čemer uveljavlja zmotno uporabo materialnega prava in bistvene kršitve določb pravdnega postopka. Predlaga spremembo, podrejeno pa razveljavitev sodb sodišč nižje stopnje in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v novo sojenje.

Relevantno dejansko stanje 4. Prvi tožnik in toženec sta sklenila pogodbo o zavarovanju denarnih terjatev v postopku likvidacije D. d.d., M.. V pogodbi sta ugotovila, da je bil nad prvim tožnikom začet postopek likvidacije (1. točka), da s pogodbo likvidacijski upravitelj zagotavlja ustrezno zavarovanje za poplačilo terjatev, ki še niso dospele in znanih terjatev, ki jih upniki niso prijavili (1. odstavek 2. točke). Toženec je prevzel jamstvo, da bo z vsem svojim premoženjem tako določene obveznosti izpolnil (2. odstavek 2. točke). V pogodbi je navedeno, katerih denarnih terjatev prvi tožnik ni poplačal (5. točka) in da jih bo poplačal toženec, upoštevajoč določila 2. odstavka 390. člena ZGD. Prvi tožnik se je zavezal, da tožencu nakaže znesek 35.000.000,00 SIT ter mu cedira terjatve po seznamu iz posebne cesijske pogodbe (7. točka).

5. Istočasno s pogodbo o zavarovanju denarnih terjatev v postopku likvidacije D. d.d., M. je bila sklenjena pogodba o odstopu terjatev, predvidena v 7. točki prve pogodbe.

Razlogi za zavrnitev revizije 6. Drugi tožnik, ki ni pogodbena stranka v zgoraj navedenih pogodbah, je svoj interes za nastopanje v vlogi tožnika v tem sporu v tožbi utemeljeval s tem, da ga toži upnik prvega tožnika, S. Ta naj bi vložil tožbo zato, ker prvi tožnik nima sredstev za poplačilo dolga, drugi tožnik pa je njegov delničar. Svoj interes vidi tudi v tem, ker bi se z vračilom vtoževanega zneska povečala likvidacijska masa.

7. Ker revident ni pogodbena stranka, bi zanj prišlo v poštev le uveljavljanje ničnosti pogodbe na podlagi določbe 109. člena ZOR (v svojstvu zainteresirane stranke).

8. V tem postopku sta tožnika omenjala kot razlog za ničnost pogodb le podlago (kavzo, razlog). Po določbi 1. odstavka 51. člena ZOR mora imeti vsaka pogodbena obveznost dopustno podlago. Če je nima ali je ta nedopustna, je pogodba nična (52. člena ZOR). Revident ne uveljavlja, da sporni pogodbi v času sklenitve nista imeli podlage, pač pa le, da se „pravna podlaga Pogodbe o zavarovanju terjatev ni uresničila oziroma da je ta odpadla.“ To pa ni razlog za ničnost pogodbe. Enako velja za zatrjevano zmoto prvega tožnika o podlagi pogodbe o zavarovanju denarnih terjatev v postopku likvidacije D. d.d., M.

9. Omejena aktivna legitimacija oseb, ki niso pogodbene stranke, za poseganje v pogodbena razmerja, velja ves čas postopka. Česar drugi tožnik ni mogel uveljavljati s tožbo, ne more uveljavljati niti v revizijskem postopku. Zato se revizijsko sodišče ni ukvarjalo z revizijskimi razlogi, ki presegajo ta okvir.

10. Po povedanem je bilo treba revizijo zavrniti kot neutemeljeno (378. člen ZPP).

11. Izrek o revizijskih pravdnih stroških temelji na določbi 1. odstavka 165. člena in 1. odstavka 154. člena ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.