TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 15/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-02-22

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Ena od strank je sodnik krajevno pristojnega sodišča, zato je predlog za delegacijo utemeljen.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Ljubljani.

Tožnik je proti toženima strankama vložil tožbo na ponovni vpis gospodarske družbe s firmo G. k.d. v sodni register gospodarskih družb Okrožnega sodišča v Kranju ter zaradi plačila zneska 96.000.000 SIT. Tožbo je prejelo v obravnavanje stvarno in krajevno pristojno Okrožno sodišče v Kranju.

Z vlogo z dne 3.1.2007 pa je tožnik popravil tožbo, istočasno pa je predlagal prenos pristojnosti na drugo stvarno in krajevno pristojno sodišče. Tožena stranka je namreč Okrožno sodišče v Kranju, ki v predmetnem postopku ne more sama sebe obravnavati. Predlaga tudi izločitev sodnice, ki ji je zadeva dodeljena v reševanje.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča je utemeljen.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena ZPP na predlog stranke ali pristojnega sodišča odloči, da v zadevi postopa drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Okoliščina, ki jo tožeča stranka navaja v predlogu za prenos pristojnosti, je takšne narave, da omogoča odločitev o prenosu pristojnosti. Ena od toženih strank je namreč Okrožno sodišče v Kranju, ki je sicer stvarno in krajevno pristojno za odločanje, toženec pa je tudi sodnik tega sodišča, A. A. Utemeljenemu predlogu za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče je zato vrhovno sodišče ugodilo in za sojenje v tej stvari določilo Okrožno sodišče v Ljubljani. Ob takšnem stanju stvari Okrožnemu sodišču v Kranju tudi ne bo treba odločati o izločitvi sodnice, ki ji je bila zadeva dodeljena v reševanje.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 34/2005, enako tudi I R 103/2010
Sklep I R 40/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-03-22

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - izločitev tožbenega zahtevka

Predlog za delegacijo ni utemeljen, ker se razlog nanaša na zahtevek, ki je bil izločen iz obravnavane zadeve, in se obravnava posebej v drugi pravdni zadevi.

V pravdni zadevi Okrožnega sodišča v Kranju opr. št. I P 509/2004 je tožeča stranka predlagala določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, ki ne spada pod območje Višjega sodišča v Ljubljani. V predlogu je navedla, da glede na obrazložitev sodnice I. D., da namerava sodišče predlagati delegacijo pristojnosti v skladu s 67. členom ZPP glede izločenega dela tožbenega zahtevka, ki se vodi pod opr. št. I P 625/2006, noben sodnik Okrožnega sodišča v Kranju v konkretni zadevi ni sposoben sprejemati nepristranskih odločitev, ker se del tožbenega zahtevka nanaša na kršitve, ki se očitajo ravno Okrožnemu sodišču v Kranju.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Uradni list RS št. 16/99 do 2/2004) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke določi za postopanje drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek ali če so za to podani drugi tehtni razlogi.

Vrhovno sodišče ugotavlja, da v obravnavanem primeru tehtni razlogi za določitev drugega sodišča niso podani. V obravnavani pravdni zadevi gre za plačilo odškodnine, ki nima nobene povezave z ravnanjem Okrožnega sodišča v Kranju oziroma sodnikov tega sodišča. Prvotni tožbeni zahtevek je tožeča stranka med postopkom spremenila z uveljavljanjem dveh dodatnih zahtevkov za plačilo odškodnine dvakrat po 1.000.000 SIT, ki se opirata na drugačno dejansko in pravno podlago kot prvotni zahtevek. Okrožno sodišče v Kranju je s sklepom z dne 22.8.2006 sklenilo, da se bosta dodatna tožbena zahtevka ločeno obravnavala. V skladu s 300. členom ZPP sta torej dodatna zahtevka izločena iz zadeve opr. št. I P 509/2004 in se obravnavata ločeno v zadevi opr. št. I P 625/2006. Razlogi, ki jih navaja predlog tožeče stranke, se nanašajo na zadevo opr. št. I P 625/2006 in ne na zadevo I P 509/2004, v kateri je predlog vložen. To pomeni, da v obravnavani zadevi ni podan tehten razlog, ki ga navaja tožeča stranka, za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Predlog je zato neutemeljen, zaradi česar ga je vrhovno sodišče zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 31/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-03-15

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - stranka postopka kot zakonec sodne zapisnikarice

Dejstvo, da je tožena stranka mož zapisnikarice na sodišču ne predstavlja razloga za prenos pristojnosti.

Okrajno sodišče v Kopru je predlagalo, naj se v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/99 in nasl.) določi drugo sodišče, ki je stvarno pristojno. Predlog utemeljuje z dejstvom, da je tožena stranka mož dolgoletne zapisnikarice ... Okrajnega sodišča v Kopru ter zato ne bi bilo primerno, da se zadeva obravnava na tem sodišču, še posebej zato, ker gre za družinske probleme.

Vrhovno sodišče je ob predložitvi spisa ugotovilo, da se v njem nahaja tudi predlog tožeče stranke za prenos pristojnosti, ki ga prav tako utemeljuje z dejstvom, da je žena toženca zapisnikarica na tem sodišču.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena ZPP na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi, da v zadevi postopa drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Vloga sodišča v tej zadevi predstavlja predlog za delegacijo iz drugih tehtnih razlogov (67. člen ZPP). Vendar pa okoliščina, na katero se predlog opira, ne predstavlja takšnega razloga. Vsako sodišče je namreč neodvisno, sodniki pa so sposobni nepristranskega sojenja vsem osebam - tudi partnerjem zaposlenih na sodišču (celo če gre za sodnike). Ker okoliščina, na kateri temelji predlog, ne nudi podlage za racionalno utemeljen dvom v objektivno nepristranskost Okrajnega sodišča v Kopru, je vrhovno sodišče predlog za smotrno delegacijo zavrnilo.

Enaki razlogi utemeljujejo tudi zavrnitev predloga tožeče stranke.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 38/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-03-28

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo stranke z odločitvami sodišča

Nezadovoljstvo stranke s siceršnjim delom sodišča ni razlog za prenos pristojnosti.

Dolžnik je v pritožbi zoper sklep Okrajnega sodišča v Domžalah, opr. št. 0001 I 2004/01433 z dne 23.8.2005 podal tudi predlog, naj o pritožbi odloča drugo in ne ljubljansko pritožbeno sodišče. V predlogu navaja, da mu nekateri sodniki z Višjega sodišča v Ljubljani nagajajo že kar nekaj let in da sumi, da je vse naprej dogovorjeno.

Višje sodišče v Ljubljani je zadevo predložilo v odločanje vrhovnemu sodišču.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS št. 26/99 - Uradni list RS, št. 43/2006; ZPP) na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi, da v zadevi postopa drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

Predlagatelju je bila že številnih postopkih, v katerih je podal po vsebini domala enak predlog za določitev drugega stvarnega (prvostopenjskega in drugostopenjskega) sodišča, pojasnjena narava pravila o delegaciji. Predlagatelj tudi v tej zadevi ne navaja razlogov ekonomičnosti, pa tudi drugi tehtni razlogi niso podani. Tožnik izraža le nezadovoljstvo z ravnanjem nekaterih sodnikov Višjega sodišča v Ljubljani. To pa, kot je bilo tožniku že pojasnjeno v drugih zadevah, ne predstavlja razloga za delegacijo pristojnosti. To ne velja samo za obravnavano zadevo, marveč tudi za morebitno drugo zadevo, v kateri bi tožnik iz enakega ali podobnega razloga želel, da mu sodi drugo sodišče. Ker je bilo predlagatelju to že pojasnjeno, se njegovo procesno ravnanje ne samo ne prilega pravilu iz 67. člena ZPP, ki predstavlja konkretizacijo načela ekonomičnosti postopka in prepovedi zlorabe procesnih pravic (11. člen ZPP), marveč uresničevanju tega načela neposredno nasprotuje. Predlagatelja velja zato opozoriti, da ima sodišče prve stopnje za uresničevanje tega načela na voljo v tretjem odstavku navedenega člena predvideno sankcijo.

Njegov predlog je vrhovno sodišče zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 26/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-03-08

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost - manjše sodišče

Na sodišču z manjšim številom zaposlenih so lahko osebne in življenjske razmere sodelavcev dobro poznane, kar vsaj pri strankah lahko vzbudi dvom v objektivno nepristranskost sojenja. Sodni postopki sedaj pokojne uslužbenke sodišča so bili iz tega razloga že večkrat preneseni drugam. Tudi sedanja zadeva, ki se po trditvah tožbe nanaša na spor novega izvenzakonskega partnerja s prejšnjim izvenzakonskim partnerjem v zvezi s stanovanjem, v katerem je s tožnikom in obema otrokoma živela delavka pristojnega sodišča, očitno obravnava osebne in družinske razmere ob njeni smrti, ki so sodišču znane.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Radovljici.

Okrajno sodišče v A. je takoj po prejemu tožbe zaradi motenja posesti vrhovnemu sodišču predlagalo, da v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče, ker so vsem zaposlenim na sodišču dobro poznane razmere, v katerih je živela A. A. Preko dvajset let je delala na tem sodišču, iz izvenzakonske skupnosti s tožencem izvirata dva njena otroka, zadnja leta pa naj bi živela skupaj s tožnikom. V juliju 2006 je umrla. V mnogih postopkih premoženjske narave in postopkih v zvezi z otrokoma je toženec oporekal nepristranskosti tega sodišča in so bile zadeve delegirane drugam.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena ZPP na predlog pristojnega sodišča ali stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da odloča o zadevi, če se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Vrhovno sodišče pritrjuje, da so lahko na sodišču z manjšim številom zaposlenih osebne in življenjske razmere sodelavcev dobro poznane, kar vsaj pri strankah lahko vzbudi dvom v objektivno nepristranskost sojenja. Sodni postopki sedaj pokojne uslužbenke sodišča so bili iz tega razloga že večkrat prenešeni drugam. Tudi sedanja zadeva, ki se po trditvah tožbe nanaša na spor novega izvenzakonskega partnerja s prejšnjim izvenzakonskim partnerjem v zvezi s stanovanjem, v katerem je s tožnikom in obema otrokoma živela delavka pristojnega sodišča, očitno obravnava osebne in družinske razmere ob njeni smrti, ki so sodišču znane. Zato je vse navedene okoliščine mogoče uvrstiti med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe, ki utemeljujejo predlog sodišča za prenos pristojnosti. Vrhovno sodišče je predlogu ugodilo in preneslo pristojnost na Okrajno sodišče v B. kot najbližje okrajno sodišče.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 39/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-03-28

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - zakonska zveza stranke in sodnika pristojnega sodišča

Zakonec sodnice krajevno pristojnega sodišča je pravdna stranka, kar je pogoj za prenos pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kamniku.

Tožeča stranka je proti tožencu vložila tožbo zaradi plačila zneska 61.957,52 SIT. Vložila jo je pri Okrajnem sodišču v Domžalah, ki je za sojenje v zadevi stvarno in krajevno pristojno.

Okrajno sodišče v Domžalah pa je dne 16.3.2007 podalo predlog za delegacijo pristojnosti. Pojasnilo je, da je toženi A. A. mož okrajne sodnice pri Okrajnem sodišču v Domžalah, B. A.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča je utemeljen.

Po določbi 67. člena ZPP lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi, da v zadevi postopa drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. V obravnavanem primeru predlogu Okrajnega sodišča v Domžalah, ki je sicer krajevno pristojno za sojenje, ni mogoče odreči utemeljenosti. Ob ugotovitvi, da je toženec v tej pravdi zakonec okrajne sodnice, ki je zaposlena na krajevno pristojnem sodišču, je bilo treba postopanje delegirati na drugo sicer stvarno, vendar krajevno nepristojno sodišče, Okrajno sodišče v Kamniku.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 42/2007, enako tudi sklep I R 46/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-03-29

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku - okoliščine iz družinskega življenja

Že glede na tožbene trditve se bodo v sporu za ugotovitev obsega zapuščine razkrivale okoliščine iz družinskega življenja strank. To lahko vzbudi dvom v nepristranskost pristojnega sodišča, kjer kot sodnica dela tudi toženka.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče A.

Tožeča stranka je 26.1.2007 pri Okrožnem sodišču v B. vložila tožbo za ugotovitev obsega zapuščine in v njej predlagala tudi prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, ker je toženka sodnica Okrožnega sodišča v B., kot taka pa je dobra znanka in prijateljica vseh sodnikov na tem sodnem območju, razširja pa neresnične zgodbe o svoji življenjski skupnosti z zapustnikom in je že dodobra očrnila zapustnikove zakonite dediče. Predlogu prilaga dva sklepa vrhovnega sodišča o prenosu pristojnosti v razveznem postopku med tretjo tožnico in zapustnikom ter v zapuščinskem postopku po pokojnem odvetniku. Sodišče je predlog posredovalo vrhovnemu sodišču z mnenjem, da narava obravnavanega spornega razmerja utemeljuje predlagani prenos.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena ZPP na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi, da v zadevi postopa drugo stvarno pristojno sodišče, če se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugih tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge sodijo tudi okoliščine, ki pri strankah ali v javnosti lahko vzbudijo dvom v objektivno nepristranskost sodišča. Vrhovno sodišče ugotavlja, da je že v zapuščinskem postopku po pokojnem odvetniku s sklepom z dne 29.6.2006 pod opr. št. I R 65/2006 delegiralo drugo sodišče za odločanje. Enaki razlogi, torej sama narava spornega razmerja med pokojnim odvetnikom in toženko, narekujejo prenos pristojnosti tudi v tem sporu zaradi ugotovitve obsega zapuščine. V njem se bodo že glede na tožbene trditve razkrivale okoliščine iz zasebnega, družinskega in tudi intimnega življenja strank. Ker te okoliščine lahko vzbudijo dvome v objektivno nepristranskost sodnikov sodišča, kjer kot sodnica dela tudi toženka, je vrhovno sodišče ugodilo utemeljenemu predlogu in pristojnost preneslo na Okrožno sodišče A., pri čemer predloga za določitev Okrožnega sodišča v C. ni upoštevalo, saj institut delegacije ni namenjen temu, da bi stranka izbirala, kam naj se prenese pristojnost.

Opr. št: I R 46/2007, ECLI:SI:VSRS:2007:I.R.46.2007

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 34/2005, enako tudi I R 103/2010
Sklep I R 48/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-03-29

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - obnova postopka

Zakon predpisuje obravnavanje predloga za obnovo postopka pri sodišču, ki je odločalo na prvi stopnji, tako da nima podlage pavšalno zatrjevanje tožene stranke, da pri istem sodišču ni mogoče pričakovati korektnega in zakonitega postopanja glede obnove pravdnega postopka.

V pravdni zadevi Okrajnega sodišča v Piranu opr. št. P 203/2003 je toženka vložila predlog za obnovo postopka in hkrati predlagala določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Navedla je, da so več kot očitno podani razlogi po 67. členu ZPP, ker zaradi že zavzetega stališča v konkretni zadevi in zaradi nedvomnih poznavanj na območju Primorske ni mogoče pričakovati korektnega in zakonitega postopanja glede obnove pravdnega postopka.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 16/99-2/2004) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke določi za postopanje drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so zato podani drugi tehtni razlogi.

Razlog, ki ga navaja toženka v svojem predlogu, ni tehten razlog v smislu 67. člena ZPP. Če je toženka predlagala obnovo postopka, je logično, da je bil pravdni postopek pravnomočno končan in je sodišče oziroma sodnik, ki je zadevo obravnaval, zavzel stališče v obravnavani zadevi. Zakon (397. in 400. člen ZPP) predpisuje obravnavanje predloga za obnovo postopka pri sodišču, ki je odločalo na prvi stopnji, tako da nima podlage pavšalno zatrjevanje tožene stranke, da pri istem sodišču ni mogoče pričakovati korektnega in zakonitega postopanja glede obnove pravdnega postopka. Trditev o pričakovanem nekorektnem in nezakonitem postopanju sodišča pa ne morejo podkrepiti niti navedbe o ponarejeni zdravstveni dokumentaciji, saj se sklicujejo na domnevne nove dokaze, ki se bodo šele obravnavali, kar že samo po sebi zanika vsakršno spornost dosedanjega postopanja Okrajnega sodišča v Piranu. Neka nekonkretna trditev v predlogu o nedvomnih poznavanjih na področju Primorske pa tudi ne utemeljuje razumnega dvoma v nepristranskost sodnikov navedenega sodišča. Zato glede na doslej znane okoliščine po presoji vrhovnega sodišča objektivna nepristranskost sodišča ne more biti prizadeta, tako da je treba zavrniti neutemeljen predlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 58/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-04-12

spor o pristojnosti - izvršilni postopek - ugovor o pristojnosti - krajevna pristojnost po prebivališču toženca

Po drugem odstavku 62. člena ZIZ bi morebitni dogovor o krajevni pristojnosti izvršilno sodišče lahko upoštevalo samo, če bi ga upnica uveljavljala in določno označila že v predlogu za izvršbo ali če bi ga dolžnica uveljavljala že v ugovoru proti sklepu o izvršbi in dogovor tudi priložila.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Slovenj Gradcu.

Upnica je pri Okrajnem sodišču v Slovenj Gradcu vložila predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine - menice, v katerem je med drugim navedla, da je v primeru ugovora dolžnice za odločanje v pravdnem postopku krajevno pristojno sodišče v Ljubljani. Po izdaji sklepa o izvršbi je dolžnica vložila ugovor, zato je izvršilno sodišče razveljavilo tisti del sklepa o izvršbi, s katerim je bila izvršba dovoljena, hkrati pa odločilo, da bo o zahtevku in stroških odločalo Okrožno sodišče v Ljubljani v pravdnem postopku.

Okrožno sodišče v Ljubljani svoje pristojnosti ni sprejelo. V predlogu vrhovnemu sodišču, da odloči v sporu o pristojnosti, svoje stališče utemeljuje z opozorilom, da upnica svoje navedbe v izvršilnem predlogu o drugačni pristojnosti v primeru ugovora ni obrazložila, da tudi izvršilno sodišče ni navedlo nobenega razloga za pristojnost ljubljanskega sodišča in da pride v tem primeru v poštev določba o splošni krajevni pristojnosti po drugem odstavku 46. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) po toženkinem bivališču ali določba o izbirni pristojnosti v meničnih sporih po 64. členu ZPP po plačilnem kraju, obe pa napotujeta na pristojnost Okrožnega sodišča v Slovenj Gradcu.

Vrhovno sodišče ugotavlja, da je za odločanje v tem pravdnem postopku pristojno Okrožno sodišče v Slovenj Gradcu.

Res niti upnica svoje trditve v izvršilnem predlogu, katero sodišče je v primeru ugovora pristojno odločiti v pravdnem postopku, niti sodišče v svojem kasnejšem sklepu nista navedla razloga za pristojnost Okrožnega sodišča v Ljubljani, dolžnica sama pa je v ugovoru navedla, da je pristojno Okrožno sodišče v Slovenj Gradcu. Pristojnost Okrožnega sodišča v Ljubljani bi lahko utemeljeval morebitni dogovor o pristojnosti, ki pa ga izvršilno sodišče ne more upoštevati brez ustreznih trditev in dokazov strank. Po drugem odstavku 62. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ; Ur. l. RS št. 3/2004 - UPB 4) bi tak dogovor izvršilno sodišče lahko upoštevalo samo, če bi ga upnica uveljavljala in določno označila že v samem predlogu za izvršbo ali če bi ga dolžnica uveljavljala že v ugovoru proti sklepu o izvršbi in dogovor tudi priložila. V obravnavani zadevi ni bilo tako. Zato je treba v tej pravdni zadevi uporabiti splošno pravilo o krajevni pristojnosti iz prvega odstavka 47. člena ZPP po toženkinem stalnem prebivališču, ki napotuje na Okrožno sodišče v Slovenj Gradcu kot krajevno pristojno sodišče.

Vrhovno sodišče je po obrazloženem na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP odločilo kot v izreku tega sklepa.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.