TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 53/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-04-12

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - stranka postopka kot zakonec sodne zapisnikarice

Pravdni standard "drugih tehtnih razlogov" zajema različne okoliščine, ki niso v neposredni zvezi s samim sporom, ampak nanj lahko vplivajo od zunaj in zadevajo celotno sodišče. Mednje po oceni Vrhovnega sodišča spada tudi s strani predlagajočega sodišča zatrjevana okoliščina, da je tožnik zakonec uslužbenke Okrajnega sodišča v A., kjer je zaposlena kot strojepiska.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Litiji.

Med pravdnima strankama je pred Okrajnim sodiščem v A. v teku pravdni postopek zaradi zaščite pred vznemirjanjem. Stvarno in krajevno pristojno sodišče je 30.3.2007 predlagalo prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, ker je zakonska partnerica tožeče stranke zaposlena na pravdnem oddelku Okrajnega sodišča v A. kot strojepiska.

Določilo 23. člena Ustave Republike Slovenije predvideva pravico do sodnega varstva, iz katere izhaja tudi zahteva, da sodišče pri postopanju v konkretni zadevi ustvarja oziroma ohrani videz nepristranskosti. Po stališču Evropskega sodišča za človekove pravice sta za obstoj nepristranskosti sojenja odločilna tako subjektivni kriterij, pri katerem gre za ugotavljanje osebnega prepričanja sodnika, ki odloča v konkretnem primeru, kot tudi objektivni kriterij, kjer gre za presojo, ali je sodnik v postopku zagotavljal uresničevanje procesnih jamstev tako, da je izključen vsak upravičen dvom v njegovo nepristranskost. Pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja torej ni pomembno zgolj to, da je nepristransko sojenje dejansko zagotovljeno, temveč se mora odražati tudi navzven. Gre za tako imenovani videz nepristranskosti sojenja. V nasprotnem primeru sta lahko ogrožena tako zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč na sploh kot tudi zaupanje strank v nepristranskost sojenja v konkretni zadevi.

Pomemben procesni institut, s katerim se zagotavlja ustavna pravica do nepristranskega sojenja, je delegacija pristojnosti (67. člen Zakona o pravdnem postopku, Uradni list RS, št. 36/04 - ur. p. b., ZPP). Pravdni standard "drugih tehtnih razlogov" zajema različne okoliščine, ki niso v neposredni zvezi s samim sporom, ampak nanj lahko vplivajo od zunaj in zadevajo celotno sodišče. Mednje po oceni Vrhovnega sodišča spada tudi s strani predlagajočega sodišča zatrjevana okoliščina, da je tožnik zakonec uslužbenke Okrajnega sodišča v A., kjer je zaposlena kot strojepiska. Če bi v zadevi odločalo to sodišče kot krajevno in stvarno pristojno sodišče oziroma sodniki tega sodišča, ki imajo pogoste stike z zakonsko partnerico tožeče stranke, saj je del sodnega osebja, bi bila lahko prizadeta objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

Ker uveljavljane okoliščine utemeljujejo prenos krajevne pristojnosti, je Vrhovno sodišče za odločanje v zadevi določilo Okrajno sodišče v Litiji.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sodba II Ips 161/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-03-15

posojilo - zavezanec za vrnitev posojila - pasivna legitimacija - bistvena kršitev določb pravdnega postopka

Ker toženec ni stvarno pasivno legitimiran (s tožnikom ni v razmerju iz spornih posojilnih pogodb), je vprašanje, ali sta bili posojili vrnjeni, in kdo ju je vrnil, pravno nepomembno. Očitana kršitev določb pravdnega postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP tako ni podana.

Sodišče prve stopnje je zavrnilo zahtevek, da mora toženec tožniku vrniti posojilo v znesku 1.230.576 SIT. Tožnika je zavezalo, da mora tožencu povrniti 296.000 SIT pravdnih stroškov z zakonskimi zamudnimi obrestmi od izdaje sodbe. Pritožbeno sodišče je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Soglaša s prvostopenjskim sodiščem, da tožnik denarja ni posodil tožencu, pač pa gospodarski družbi G. d.o.o., katere direktor je bil toženec.

Zoper to sodbo je tožnik vložil revizijo zaradi bistvene kršitve določb pravdnega postopka, pritožbenemu sodišču pa očita predvsem to, da se (tako kot sodišče prve stopnje) ni ukvarjalo s toženčevim ugovorom izpolnitve. Zaradi tega je podana bistvena kršitev določb pravdnega postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/99 in nasl. - ZPP), saj sodba sodišča prve stopnje (in za njo tudi izpodbijana sodba) nima razlogov o odločilnem dejstvu - ali je toženec sporni posojili vrnil. Če bi sodišči prve in druge stopnje to ugotavljali, bi se s tem opredelili do toženčevega ugovora izpolnitve, s katerim je dejansko priznal, da naj bi obe posojili izpolnil kot fizična oseba, ne pa kot zakoniti zastopnik gospodarske družbe. Opredelitev do toženčevega ugovora bi bila torej nujna, saj je od tega odvisen odgovor na vprašanje, kdo je bil posojilojemalec.

Revizija je bila vročena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in tožencu, ki nanjo ni odgovoril.

Tožnikov revizijski očitek je en sam. Meni, da je sodišče prve stopnje zagrešilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP (in za njim tudi pritožbeno sodišče, ki je potrdilo sodbo prve stopnje), ker se ni opredelilo do toženčevega ugovora, da je posojilo vrnil. Sodišči prve in druge stopnje se do tega ugovora sicer res nista opredelili, vendar preprosto zato, ker sta ugotovili, da posojili sploh nista bili dani tožencu, pač pa gospodarski družbi G. d.o.o. Ker zato toženec ni stvarno pasivno legitimiran (s tožnikom ni v razmerju iz spornih posojilnih pogodb), je vprašanje, ali sta bili posojili vrnjeni in kdo ju je vrnil, pravno nepomembno. Ker tako ni podana očitana bistvena kršitev določb pravdnega postopka in ker je materialno pravo pravilno uporabljeno, je revizijsko sodišče revizijo zavrnilo (378. člen ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 25/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-03-15

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - huda invalidnost pravdne stranke

Huda invalidnost (mišična distrofija) pravdne stranke je izjemoma lahko razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, ki je v bližini strankinega prebivališča.

Predlogu se ugodi in se za odločanje določi Okrožno sodišče v Kopru.

1. Okrožno sodišče v Kopru se je s sklepom izreklo za krajevno nepristojno, pritožbeno sodišče pa je zavrnilo tožničino pritožbo in potrdilo prvostopenjski sklep. Tožnica je tudi predlagala vrhovnemu sodišču, da določi za odločanje Okrožno sodišče v Kopru, ker bi se tožnica zaradi hude invalidnosti (mišične disitrofije) zelo težko udeleževala narokov za glavno obravnavo pri krajevno pristojnem Okrožnem sodišču v Celju.

3.Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so zato drugi tehtni razlogi (67. člen Zakon o pravdnem postopku - ZPP). Okoliščina, da bi se tožnica, zaradi svojega zdravstvenega stanja težko udeleževala narokov na sodišču, ki je relativno oddaljeno od njenega sedanjega prebivališča, v povezavi z naravo spora, izjemoma predstavlja razlog za delegacijo. Vrhovno sodišče je zato določilo pristojnost Okrožnega sodišča v Kopru. Enako je ravnalo tudi v razveznem postopku istih pravdnih strank (sklep I R 57/2006 z dne 1.6.2006).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 34/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-03-15

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - pravdna stranka sodnica prvostopenjskega sodišča - lokacija sedeža sodišča višje in nižje stopnje

Toženka je sodnica okrajnega sodišča. Zgolj okoliščina, da sta okrajno in višje sodišče v isti stavbi in imajo sodniki stike, ne predstavlja relevantnega vzroka za dvom v objektivno nepristranskost pritožbenega sodišča.

1. Toženka je sodnica Okrajnega sodišča v A. Vrhovno sodišče je s tem v zvezi (ob delni ugoditvi predlogu pooblaščenca tožeče stranke), na podlagi določb 67. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP, določilo za odločanje kot prvostopenjsko sodišče, Okrožno sodišče v B.

Višje sodišče v A. je v zvezi z odločanjem o pritožbi tožeče stranke proti sklepu Okrožnega sodišča v B. o predlogu za izdajo začasne odredbe predlagalo določitev drugega višjega sodišča za odločanje. Višji sodniki Višjega sodišča v A. so namreč v pogostih stikih s sodniki Okrajnega sodišča v A. in naj bi bilo zato glede na naravo spora in zaradi ohranitve videza nepristranskosti pritožbenega sodišča pomembno, da se določi drugo pristojno sodišče za odločanje v pritožbenih zadevah.

Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Pravni standard "drugih tehtnih razlogov" zajema različne okoliščine, ki niso v neposredni zvezi s samim sporom, ampak nanj lahko vplivajo od zunaj in zadevajo celotno sodišče. Mednje spada tudi dvom v objektivno nepristranskost sodišča, zaradi katerega je vrhovno sodišče (na podlagi predloga tožeče stranke) že določilo drugo sodišče za odločanje v prvostopenjskem postopku. Vendar pa je treba upoštevati, da je institut delegacije izjemen ukrep, ki se po svoji vsebini bistveno razlikuje od instituta izločitve sodnika. Zgolj okoliščina, da sta okrajno in višje sodišče v isti stavbi in imajo sodniki stike, ne predstavlja relevantnega vzroka za dvom v objektivno nepristranskost pritožbenega sodišča. Takšnega vzroka praviloma tudi ne predstavlja narava konkretnega spora.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 36/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-03-29

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - uslužbenka sodišča kot stranka v postopku

Postopek teče že od konca leta 2001, toženka pa se je na tem sodišču zaposlila šele 3.1.2007. Glede na veliko nesorazmerje med trajanjem postopka na eni strani in kratkim obdobjem, ko je druga toženka zaposlena na sodišču, ni tehtnih razlogov za delegacijo. Zlasti ne ob tehtanju na eni strani zahteve po nepristranskosti sodišča, na drugi strani pa pravice do sojenja v razumnem roku, ki bi jo prenos pristojnosti še dodatno ogrozil.

Predlogu za prenos pristojnosti se ne ugodi.

Okrožni sodnik, ki vodi postopek v tej pravdni zadevi, predlaga prenos pristojnosti iz razlogov smotrnosti. Predlog utemeljuje s tem, da je druga toženka od 3.1.2007 zaposlena na Okrožnem sodišču v A. kot zapisnikarica, delovno razmerje pa je sklenila za obdobje štirih let. Zaradi varovanja videza nepristranskosti sodišča predlaga prenos pristojnosti.

To, da je B. B. (druga toženka) zaposlena kot uslužbenka (sodna zapisnikarica) na Okrožnem sodišču v A., ne more biti razlog za delegacijo iz razlogov smotrnosti. Postopek namreč teče že od konca leta 2001, druga toženka pa se je na tem sodišču zaposlila šele 3.1.2007. Glede na veliko nesorazmerje med trajanjem postopka na eni strani in kratkim obdobjem, ko je druga toženka zaposlena na sodišču kot sodna zapisnikarica, ni tehtnih razlogov za prenos pristojnosti. Zlasti ne ob tehtanju na eni strani zahteve po nepristranskosti sodišča (ki spričo kratkega obdobja, ko je druga toženka zaposlena na sodišču kot strojepiska, ne more biti občutno ogrožena), na drugi strani pa pravice do sojenja v razumnem roku, ki bi jo prenos pristojnosti še dodatno ogrozil (znano je namreč, da ima vsaka selitev spisa za posledico znaten zastoj postopka).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 27/2009, enako tudi I R 53/2009
Sklep I R 57/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-04-12

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - pogoji za delegacijo pristojnosti

Določitev drugega stvarno pristojnega sodišča je izjemen ukrep in je zato treba določbe 67. člena ZPP razlagati restriktivno.

1. Toženka in stranski intervenient sta predlagala določitev drugega stvarno pristojnega sodišča zato, ker je tožnica zaposlena "na sodišču v B.".

2.Pristojno Okrajno sodišče v B. je ob predložitvi navedenega predloga Vrhovnemu sodišču pojasnilo, da je tožnica A. A. zaposlena pri Okrožnem sodišču v B. kot vodja finančno računovodske službe.

4.Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Drug tehten razlog za delegacijo predstavlja tudi situacija v kateri lahko nastane resen dvom v objektivno nepristranskost sodišča. Zgolj okoliščina, da je tožnica zaposlena v finančni službi Okrožnega sodišča v B., ne povzroča resnega dvoma v objektivno nepristranskost Okrajnega sodišča v B., ki je pristojno za odločanje v sporu. Določitev drugega stvarno pristojnega sodišča je namreč izjemen ukrep in je zato treba določbe 67. člena ZPP razlagati restriktivno.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 56/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-04-18

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Okoliščina, da je toženka sodnica in predsednica Okrajnega sodišča v A. je tehten razlog, da je vrhovno sodišče za odločanje v tej pravdni zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v B.

V pravdni zadevi Okrajnega sodišča v A. opr. št. P 56/2007 je to sodišče predlagalo, da se za odločanje v tej pravdni zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 - 2/2004) lahko Vrhovno sodišče namesto stvarno in krajevno pristojnega sodišča določi za postopanje v konkretni zadevi drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako laže izvedel postopek ali če so za to podani drugi tehtni razlogi.

V pravdni zadevi Okrajnega sodišča v A. opr. št. P 56/2007 je po oceni Vrhovnega sodišča podan tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Toženka C. C. je namreč sodnica in predsednica Okrajnega sodišča v A. Navedena okoliščina bi lahko povzročila dvome v odločitve Okrajnega sodišča v A. V izogib omajanosti zaupanja v odločanje sodišča je Vrhovno sodišče v skladu s 67. členom ZPP določilo za postopanje v tej pravdni zadevi drugo stvarno pristojno sodišče in sicer Okrajno sodišče v B.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 41/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-03-28

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - pravica do sojenja v razumnem roku

Okoliščina, da tožnici opirata tožbeni zahtevek na trditev, da je pristojno sodišče kršilo njuno pravico do sojenja v razumnem roku, predstavlja "drug tehtni razlog" za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi kot pristojno sodišče Okrajno sodišče v Sežani.

1. Okrajno sodišče v Kopru je predlagalo, da vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče, ker sta tožnici oprli zahtevek na trditev, da je Okrajno sodišče v Kopru v pravdni zadevi, opr. št. P 158/2005, kršilo njuno pravico do sojenja v razumnem roku.

3.Vrhovno sodišče lahko tudi na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa o zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Okoliščina, da tožnici opirata tožbeni zahtevek na trditev, da je pristojno sodišče kršilo njuno pravico do sojenja v razumnem roku, predstavlja "drug tehtni razlog" za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 125/2007, enako tudi I R 79/2007

Sklep I R 57/2004, enako tudi I R 58/2004, I R 59/2004, I R 60/2004, I R 61/2004, I R 62/2004
Sklep I R 75/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-05-10

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov

Pavšalna in neizkazana trditev, da ima pooblaščenec tožene stranke dobra poznanstva na Okrožnem sodišču v Ljubljani in na Višjem sodišču v Ljubljani ni tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

V pravdni zadevi zaradi plačila odškodnine se je po spremembi tožbe z zvišanjem tožbenega zahtevka Okrajno sodišče v Domžalah s sklepom opr. št. P 96/2006 z dne 7.3.2007 izreklo za stvarno nepristojno in je zadevo odstopilo stvarno pristojnemu Okrožnemu sodišču v Ljubljani. Tožeča stranka je na naroku dne 7.3.2007 predlagala določitev drugega Okrožnega sodišča, na primer v Celju, Mariboru ali Murski Soboti, češ da ima pooblaščenec tožene stranke dobra poznanstva na Okrožnem sodišču v Ljubljani in na Višjem sodišču v Ljubljani.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Uradni list RS, št. 16/99 - 2/2004) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke določi za postopanje drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to podani drugi tehtni razlogi.

Razlog, ki ga navaja tožeča stranka v svojem predlogu, po presoji Vrhovnega sodišča ni tehten razlog v smislu 67. člena ZPP. Trditev, da ima pooblaščeni odvetnik tožene stranke dobra poznanstva na sodiščih v Ljubljani, je pavšalna in ni z ničemer izkazana. Ni dvoma, da imajo odvetniki pri zastopanju strank službene stike s sodniki, kar pa ne more biti podlaga za dvom v objektivno obravnavanje posameznih zadev. Po zakonu se morajo sodniki vselej vesti tako, da varujejo nepristranskost in neodvisnost sojenja, sodniški ugled in samostojnost sodniške oblasti, pri čemer so dodatna varovalka sistemi senatnega in večstopenjskega sojenja. Zato trditev o takih stikih ne more utemeljevati razumnega dvoma v nepristranskost sodnikov določenega sodišča. Drugačni neprimerni stiki pa niso ne opredeljeni in ne dokazani. Zato ni tehtnih razlogov za določitev drugega sodišča namesto Okrožnega sodišča v Ljubljani.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 74/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-04-26

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - zemljiškoknjižni predlog - predmet vknjižbe dvorišče ob sodni stavbi - objektivna nepristranskost

Zemljiškoknjižni postopek v zvezi z dvoriščem ob sodni stavbi - podlaga za prenos pristojnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče na Jesenicah.

Predlagatelj vknjižbe lastninske pravice je predlog za vknjižbo podal na Okrajno sodišče v Radovljici kot stvarno in krajevno pristojno sodišče. Udeležena Občina Radovljica je proti sklepu, ki ga je sodišče izdalo, vložila ugovor, istočasno pa tudi predlog za izločitev sodnic stvarno in krajevno pristojnega sodišča. Navedenemu predlogu se je pridružilo tudi samo Okrajno sodišče v Radovljici, vendar s predlogom na določitev drugega stvarno pristojnega sodišča z razlago, da so vse sodnice krajevno pristojnega sodišča v službenem razmerju s predlagateljem in da nepremičnine, ki so predmet vknjižbe, v naravi predstavljajo dvorišče okoli stavbe sodišča.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča je utemeljen.

V obravnavani zadevi je s strani predlagatelja podan predlog za vknjižbo lastninske pravice na zemljiščih, ki predstavljajo dvorišče okrog stavbe, kjer opravlja delo Okrajno sodišče v Radovljici, torej stvarno in krajevno sodišče za odločanje v tej zadevi. Po določbi 67. člena ZPP lahko vrhovno sodišče na predlog pristojnega sodišča določi drugi stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če za to obstojajo tehtni razlogi. Tehten razlog za prenos pristojnosti je gotovo v dejstvu, da bi moralo krajevno pristojno sodišče odločati o pogojih za vknjižbo lastninske pravice na zemljiščih, ki jih samo uporablja za opravljanje svoje službe. Zato je prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče utemeljen ne glede na to, da službeno razmerje sodnic krajevno pristojnega sodišča s predlagateljem ni ovira za odločanje o sporu, v katerem je država Republika Slovenija stranka v postopku.

Po povedanem je bilo treba utemeljenemu predlogu ugoditi, pri čemer je za odločanje v zadevi bilo določeno Okrajno sodišče na Jesenicah.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 49/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-04-12

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - pogoji za delegacijo pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov

Delegacija je izjemen ukrep in so zato določbe 67. člena ZPP predmet restriktivne razlage.

1. Nasprotna udeleženka je v postopku že tretjič predlagala določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. V predlogu izraža nezadovoljstvo z načinom vodenja sodnega postopka pri Okrajnem sodišču v A., opozarja pa tudi, da so predlagatelji v sorodu z B. B., ki je bila do leta 2006 predsednica Okrajnega sodišča v A., zaradi česar naj bi imel njen mož C. B., ki zastopa predlagatelje pri nekaterih postopkih, določeno prednost pri Okrajnem sodišču v A..

Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Vrhovno sodišče se je že večkrat izreklo o tem, da strankino nezadovoljstvo s potekom sodnega postopka pri določenem sodišču ne more predstavljati tehtnega razloga za delegacijo (glej npr. sklep I R 89/2001 z dne 31.1.2002, sklep I R 49/2003 z dne 10.7.2003 in sklep R 26/99 z dne 12.5.1999). Prav tako predlagateljičini argumenti o sorodstveni zvezi nekdanje predsednice Okrajnega sodišča v A. in predlagateljev nepravdnega postopka ne povzročajo resnega dvoma v objektivno nepristranskost pristojnega sodišča. Delegacija je namreč izjemen ukrep in so zato določbe 67. člena ZPP predmet restriktivne razlage.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.