TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 6/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-01-18

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti prenos pristojnosti - krajevna pristojnost v zapuščinskem postopku - bivališče dedičev na območju drugega sodišča

Ker so vsi dediči doma v Občini Trbovlje, bi bilo z njihovega vidika najbrž res smotrno, če bi se zapuščinski postopek opravil pred tamkajšnjim sodiščem. Vendar pa sta si Žalec in Trbovlje po drugi strani geografsko blizu in tako majhna razdalja ne upravičuje celotnega postopka sprožitve postopka za prenos pristojnosti (ki je sam po sebi v opreki z načelom ekonomičnosti in hitrosti postopka), kakor tudi ne posega v zakonsko zasnovan sistem krajevne pristojnosti sodišč.

V obravnavani zadevi so (doslej priglašeni) dediči na naroku 2.11.2006 soglasno predlagali, naj se za odločanje v tej zapuščinski zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče - Okrajno sodišče v Trbovljah. V predlogu so izrazili mnenje, da bo postopek dolgotrajen, ker so med zakonitimi dediči določena nesoglasja in pričakujejo, da bo potrebno več narokov. Vsi zakoniti dediči pa imajo prebivališče na območju Občine Trbovlje.

Okrajno sodišče v Žalcu je predlog za prenos pristojnosti predložilo v odločanje vrhovnemu sodišču.

Določba 67. člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/99 - Uradni list RS, št. 43/2006; ZPP), ki omogoča, da vrhovno sodišče na predlog strank ali sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, predstavlja izjemo. Vsako izjemo je treba razlagati restriktivno. V obravnavani zadevi gre za zapuščinski postopek, v katerem velja posebno pravilo, da stranke ne morejo sporazumno spremeniti krajevne pristojnosti drugi odstavek 178. člena Zakona o dedovanju (Ur. l. SRS, št. 15/76 do 83/01, ZD)Ć. To seveda ne pomeni, da iz posebej utemeljenih razlogov v zapuščinskem postopku ni mogoče predlagati prenosa pristojnosti, vendar pa vseeno govori v prid še posebno restriktivni razlagi.

Pravil o krajevni pristojnosti ni mogoče upoštevati zgolj z vidika konkretnega postopka, marveč je treba imeti vselej pred očmi tudi delovanje sodstva kot celote. S tega vidika namreč pomeni vsak prenos pristojnosti tudi poseg v enakomerno obremenjenost sodišč, kakor je zasnovana na splošni, zakonodajni ravni.

Ker so vsi dediči doma v Občini Trbovlje, bi bilo z njihovega vidika najbrž res smotrno, če bi se zapuščinski postopek opravil pred tamkajšnjim sodiščem. Vendar pa sta si Žalec in Trbovlje po drugi strani geografsko blizu in tako majhna razdalja ne upravičuje celotnega postopka sprožitve postopka za prenos pristojnosti (ki je sam po sebi v opreki z načelom ekonomičnosti in hitrosti postopka), kakor tudi ne posega v zakonsko zasnovan sistem krajevne pristojnosti sodišč.

Vrhovno sodišče je zato predlog zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 2/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-01-18

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - odškodninski spor - uslužbenka pristojnega sodišča kot tožeča stranka - udeležba pristojnega sodišča v drugem sporu zoper toženo stranko

Tehtni razlog za določitev drugega sodišča je, da je tožnica zaposlena pri sodišču, ki naj bi v zadevi odločalo in da je to sodišče že sodelovalo kot tožeča stranka v socialnem sporu proti toženi stranki.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Kopru.

V navedeni pravdni zadevi Okrožnega sodišča v Novi Gorici, opr. št. P 363/2006 sta Okrožno sodišče v Novi Gorici in tožnica predlagala, da se za postopanje namesto Okrožnega sodišča v Novi Gorici določi drugo stvarno pristojno sodišče.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99-2/2004) lahko vrhovno sodišče namesto stvarno in krajevno pristojnega sodišča določi za postopanje v konkretni zadevi drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako lažje izvedel postopek ali če so zato podani drugi tehtni razlogi.

V obravnavani pravdni zadevi Okrožnega sodišča v Novi Gorici je po oceni vrhovnega sodišča podan tehtni razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Tožnica je namreč zaposlena pri Okrožnem sodišču v Novi Gorici, ki naj bi v tej zadevi odločalo, poleg tega pa je Okrožno sodišče v Novi Gorici kot tožeča stranka sodelovalo v socialnem sporu proti toženi stranki Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije, ki se je nanašal na zavarovanko A. A. Navedeni okoliščini bi lahko povzročili dvome v zvezi z odločanjem Okrožnega sodišča v Novi Gorici, zato je vrhovno sodišče v skladu s 67. členom ZPP določilo za postopanje drugo stvarno pristojno sodišče in sicer Okrožno sodišče v Kopru.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 9/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-01-25

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti v odškodninskem sporu zaradi kršitve pravice do sojenja v razumnem roku

Odločanje sodišča v odškodninskem sporu v zvezi s škodo, ki naj bi jo povzročil sodnik pri tem sodišču, je v nasprotju z zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča.

Za odločanje o tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Ljubljani.

1. Tožnica je zahtevala s tožbo, da ji toženka plača odškodnino zaradi kršitve njenih osebnostnih pravic, ki naj bi jo storila v sodnem postopku okrožna sodnica Okrožnega sodišča v Kranju A. A. in odškodnino zaradi kršitve pravice do sojenja v razumnem roku (v istem sodnem postopku).

Okrožno sodišče v Kranju je predlagalo določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za odločanje v navedenem odškodninskem sporu, zaradi varovanja objektivne nepristranskosti sodišča.

Vrhovno sodišče lahko na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Po tožbenih trditvah predstavlja škodljivo dejstvo (kot eden od elementov zatrjevane odškodninske obveznosti toženke) ravnanje okrožne sodnice pri Okrožnem sodišču v Kranju. Odločanje sodišča o odškodninskem sporu v zvezi s škodo, ki naj bi jo povzročil sodnik pri tem sodišču, je v nasprotju z zahtevo po objektivni nepristranskosti sodišča, s tem v zvezi pa je podan "drug tehtni razlog" v smislu določbe 67. člena ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 18/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-02-07

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - trajno pogodbeno razmerje stranke v postopku in pristojnega sodišča

Trajnejše pogodbeno razmerje stranke s sodiščem za izvajanje varovanja sodišča lahko negativno vpliva na percepcijo javnosti o objektivni nepristranskosti sodišča v sporu, v katerem je ena pravdna stranka trajnejši pogodbenik sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v B.

Okrajno sodišče v A. je z dopisom z dne 31.1.2007 predlagalo, da vrhovno sodišče določi drugo sodišče za obravnavanje te pravdne zadeve. Svoj predlog utemeljuje z dejstvom, da tožeča stranka na podlagi pogodbe od 1.1.2007 dalje izvaja varovanje prostorov sodišča, kar je razvidno tudi iz označb na vratih samega sodišča in iz varnostnikove uniforme.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo sodišče za postopanje v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Po mnenju vrhovnega sodišča v predlogu uveljavljani razlog sodi med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe. Trajnejše pogodbeno razmerje stranke s sodiščem za izvajanje varovanja sodišča lahko negativno vpliva na percepcijo javnosti o objektivni nepristranskosti sodišča v sporu, v katerem je ena pravdna stranka trajnejši pogodbenik sodišča. Zato je vrhovno sodišče predlogu ugodilo in pristojnost preneslo na Okrajno sodišče v A., ki je krajevno najbližje doslej krajevno pristojnemu sodišču.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 3/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-01-18

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - sodnik sodišča iz okrožja pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Okoliščina, da je toženec sodnik Okrajnega sodišča v A. ne predstavlja "drugega utemeljenega razloga", da o zadevi ne bi odločalo Okrožno sodišče v A.

1. Tožnica je vložila tožbo pri Okrožnem sodišču v A. Hkrati je predlagala določitev drugega sodišča v zvezi z določbami 67. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP, ker je toženec okrajni sodnik, zaposlen pri Okrajnem sodišču v A. Tožničino stališče je, da ... okrajno sodišče "spada pod" Okrožno sodišče v A., ki je izključno krajevno pristojno za odločanje, toženec pa naj bi bila zato "službeno povezan z vsemi sodniki na Okrožnem sodišču v A.".

Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa o zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so zato drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Bistveno za delegacijo iz razlogov smotrnosti je, da se pri odločanju o njej upošteva predvsem načelo ekonomičnosti. V tej smeri tožnica ni podala nikakršnih trditev. Dvom v objektivno nepristranskost sodišča načeloma sicer lahko predstavlja "drug utemeljen razlog" v smislu navedenih določb procesnega zakona, vendar takšen primer ni podan. Okrajno sodišče v A. in Okrožno sodišče v A. sta v organizacijskem pogledu povsem ločeni sodišči in zato ni razloga, da o zadevi ne bi odločalo krajevno pristojno sodišče.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 70/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 69/2022
Sklep I R 4/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-01-25

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - očitek škodnega ravnanja sodnika v prejšnji pravdi

Ker je podlaga spora zatrjevano nepravilno ravnanje okrajne sodnice v prejšnjem sporu, ta sodnica pa sedaj dela pri stvarno in krajevno pristojnemu okrožnemu sodišču, gre za okoliščino, ki lahko negativno vpliva na percepcijo javnosti o objektivni nepristranskosti tega okrožnega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Ljubljani.

Tožnica od države zahteva plačilo odškodnine za škodo, ki jo je z zatrjevanim nezakonitim ravnanjem pri dopustitvi sodne poravnave povzročila sodnica Okrajnega sodišča v Celju. Tožnica svoj predlog za prenos pristojnosti utemeljuje z željo za zagotovitev objektivne nepristranskosti sodišča, saj je razpravljajoča okrajna sodnica dnevno v stikih s sodniki za to zadevo stvarno in krajevno pristojnega Okrožnega sodišča v Celju, ker sta obe sodišči v isti stavbi.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče za odločanje, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Za to zadevo ugotavlja, da je bila razpravljajoča sodnica iz prejšnje zadeve v vmesnem času že imenovana na prosto mesto okrožne sodnice pri Okrožnem sodišču v Celju. Ker je podlaga spora zatrjevano nepravilno ravnanje okrajne sodnice v prejšnjem sporu, ta sodnica pa sedaj dela pri stvarno in krajevno pristojnemu okrožnemu sodišču, gre za okoliščino, ki lahko negativno vpliva na percepcijo javnosti o objektivni nepristranskosti tega okrožnega sodišča. Zato je vrhovno sodišče predlogu ugodilo in preneslo pristojnost na Okrožno sodišče v Ljubljani. V predlogu nakazane možnosti za prenos na Okrožno sodišče v Mariboru ni upoštevalo, ker stranka tega ni utemeljila. Obe sodišči sta od Celja približno enako oddaljeni, zasedenost sodniških mest pa je na delegiranem sodišču ugodnejša.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 13/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-02-07

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - razdružitev skupnega premoženja - sodnica pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Obstoj zunajzakonske skupnosti predlagatelja in nasprotne udeleženke, ki je sodnica Okrajnega sodišča v A. kot krajevno in stvarno pristojnega sodišča, bi ob posebnostih opisanega nepravdnega postopka utegnil povzročiti dvom in nezaupanje pri prizadetih udeležencih in s tem otežiti postopek.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v B.

Predlagatelj je pri stvarno in krajevno pristojnemu Okrajnemu sodišču v A. vložil predlog zaradi razdružitve solastnega premoženja, ki sta ga v času trajanja zunajzakonske skupnosti ustvarila z nasprotno udeleženko.

Okrajno sodišče v A. je 24.1.2007 predlagalo, naj se za odločanje v zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. Navedlo je, da je nasprotna udeleženka sodnica Okrajnega sodišča v A. Konec leta 2006 je na Ministrstvo za pravosodje, Vrhovno sodišče RS, Višje sodišče v A. in druge ustanove naslovila obširno pismo glede razmer na tem sodišču.

Zakon o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 36/04, ZPP) v 67. členu določa, da Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Pravni standard "drugih tehtnih razlogov" zajema različne okoliščine, ki niso v neposredni zvezi s samim sporom, ampak nanj lahko vplivajo od zunaj in zadevajo celotno sodišče. Mednje po oceni Vrhovnega sodišča spada tudi dejstvo, da lahko pride v nepravdnem postopku zaradi razdružitve skupnega premoženja do razkrivanja okoliščin iz osebnega in družinskega življenja, ki so intimne narave. Obstoj zunajzakonske skupnosti predlagatelja in nasprotne udeleženke, ki je sodnica Okrajnega sodišča v A. kot krajevno in stvarno pristojnega sodišča, bi ob posebnostih opisanega postopka utegnil povzročiti dvom in nezaupanje pri prizadetih udeležencih in s tem otežiti postopek.

Ker uveljavljane okoliščine, upoštevajoč objektivni test nepristranskosti sojenja, utemeljujejo prenos krajevne pristojnosti, je Vrhovno sodišče za odločanje v zadevi določilo Okrajno sodišče v B.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 10/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-01-25

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov

Tožnica niti ne zatrjuje, da naj bi predstojnica prejšnjega Sodnika za prekrške v L., ki je sedaj sodnica Okrajnega sodišča v L., vložila tožbo zaradi objave obravnavanega članka, da naj bi bila torej stranka v sporu z enako vsebino. Samo dejstvo, da je sporni članek obravnaval tudi njeno ravnanje, pa ne zadostuje za negativen vpliv na percepcijo javnosti o objektivni nepristranskosti že delegiranega sodišča.

Predlog za prenos pristojnosti se zavrne.

V tej zadevi je vrhovno sodišče na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku in toženkinega predloga že preneslo pristojnost z Okrajnega sodišča v Murski Soboti na Okrajno sodišče v Lendavi. Kot drug tehten razlog v smislu navedene zakonske določbe je štelo zatrjevano dejstvo, da je tožnica sodnica sodišča, na katerem se je zadeva obravnavala.

Tokrat predlog za prenos pristojnosti vlaga tožnica. Tako kot toženka v prejšnjem predlogu sedaj tudi tožnica poudarja, da spor izvira iz objave članka o dogodkih v zvezi z zatrjevano nepravilnim obračunavanjem prometnega davka pri prodaji blaga iz embarga. Prodajo je opravil Sodnik za prekrške v A., pri katerem je bila predstojnica sedanja tožnica. Sodniki za prekrške po reorganizaciji delajo pri okrajnih sodiščih. Tožnica v svojem predlogu pojasnjuje, da se je že 10 let pred reorganizacijo sodnikov za prekrške upokojila. To pa ne velja za predstojnico prejšnjega Sodnika za prekrške v B., ki je ob reorganizaciji prešla na Okrajno sodišče v B. Na delegiranem sodišču torej dela sodnica, ki jo sporni članek tudi obravnava na enaki podlagi o ugotovitvah pregleda Davčnega urada A. Zato je po mnenju tožnice sedaj dejansko nastopila situacija za prenos pristojnosti.

Na prejšnji toženkin predlog za prenos pristojnosti in pravilnost ali vsaj zadostno natančnost njegovih razlogov tožnica ni odgovorila. Tožnica razlogov prejšnje odločitve z novim predlogom ne more grajati. Tisti razlog, ki ga v svojem predlogu tožnica poudarja kot razlog za prenos pristojnosti, pa ni utemeljen. Tožnica niti ne zatrjuje, da naj bi predstojnica prejšnjega Sodnika za prekrške v B., ki je sedaj sodnica Okrajnega sodišča v B., vložila tožbo zaradi objave obravnavanega članka, da naj bi bila torej stranka v sporu z enako vsebino. Samo dejstvo, da je sporni članek obravnaval tudi njeno ravnanje, pa po stališču vrhovnega sodišča ne zadostuje za negativen vpliv na percepcijo javnosti o objektivni nepristranskosti že delegiranega sodišča. Zato je zavrnilo tožničin neutemeljen predlog za prenos pristojnosti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 122/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-01-11

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - vodja urada predsednice pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Tožnica je vodja urada predsednice sodišča, pred katerim teče postopek. Ta okoliščina je tehten razlog v smislu 67. člena ZPP.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v B.

Tožena stranka je na naroku za glavno obravnavo 18.12.2006 predlagala določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, ker je tožnica na Okrajnem sodišču v A. zaposlena kot vodja urada predsednice tega sodišča.

Okrajno sodišče v A. je predlog predložilo vrhovnemu sodišču. Pojasnilo je, da je tožnica na Okrajnem sodišču v A. zaposlena od leta 1995, od leta 2003 pa dela na delovnem mestu vodje urada predsednice sodišča. Razpravljajoči sodnik je dodal, da je za to okoliščino izvedel šele po izdaji sodbe 8.11.2004.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/99 in nasl.) na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi, da v zadevi postopa drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. V obravnavani zadevi gre za ponovljeno sojenje. Določitev drugega stvarno pristojnega sodišča je tako v opreki z načelom ekonomičnosti in pospešitve postopka. Vendar pa je po drugi strani res, da je okoliščina, na katero svoj predlog opira tožena stranka, takšne vrste, da lahko negativno vpliva na percepcijo javnosti o nevtralnosti tega sodišča, torej o njegovi objektivni nepristranskosti v sporu. Uveljavljani razlog sodi med druge tehtne razloge v smislu prej navedene zakonske določbe. V tehtanju med obema razlogoma je vrhovno sodišče presodilo, da je zagotovitev objektivne nepristranskosti v tem primeru močnejša okoliščina, zato je predlogu, ki ga je podala tožena stranka, ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v B. kot najbližje stvarno pristojno sodišče.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 17/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-02-15

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - sorodstvo stranke in sodnika pristojnega sodišča

Sorodstveno razmerje stranke v postopku in sodnika pristojnega sodišča lahko predstavlja "drug tehten razlog" v smislu določb 67. člena ZPP.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kamniku.

1. Okrajno sodišče v Domžalah in tožeča stranka sta predlagala določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v zadevi, ker je toženec zakonec okrajne sodnice A. A., ki sodi na Okrajnem sodišču v Domžalah.

Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so zato drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). "Drug tehten razlog" v smislu navedenih zakonskih določb je lahko tudi zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča, ki se izraža v odstranitvi okoliščin, ki bi lahko omajale zaupanje strank v odločanje sodišča. Takšno okoliščino lahko predstavlja tudi sorodstveno razmerje stranke v postopku in sodnice (sodnika) pristojnega sodišča.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 23/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-02-22

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - nezadovoljstvo z odločitvami sodišča v drugih sporih

Nezadovoljstvo ene od strank v postopku z odločitvijo sodišča ne more biti podlaga za utemeljevanje suma o pristranskosti sojenja. Toženčeva namigovanja torej ne morejo predstavljati utemeljene podlage za prenos pristojnosti.

Predlogu za prenos pristojnosti se ne ugodi.

Tožnica je pri Okrožnem sodišču v Mariboru vložila proti tožencu tožbo na razdružitev skupnega premoženja. Toženec je v odgovoru na tožbo predlagal prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, ker bi se postopek laže izvedel pred drugim okrožnim sodiščem izven območja Višjega sodišča v Mariboru. Tudi v tej zadevi, ki predstavlja le nadaljevanje izsiljevanj tožnice, toženec v Mariboru ne more pričakovati nepristranskega sojenja. Tožnica ima namreč zveze in poznanstva s sodnicami, ki sodijo pri krajevno pristojnemu sodišču v Mariboru. S tem v zvezi toženec citira nekatere zadeve, ki jih je obravnavalo Okrožno sodišče v Mariboru, iz katerih naj bi bilo razvidno pristransko sojenje.

Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Po toženčevih trditvah naj bi navedeni drugi razlogi, ki bi mogli kazati na pristranskost sojenja, temeljili v poznanstvu nekaterih sodnic krajevno pristojnega sodišča s tožnico in (domnevno) pristranskem sojenju in odločanju v nekaterih drugih zadevah med pravdnima strankama. Takšne toženčeve navedbe, s katerimi podpira svoj predlog za prenos pristojnosti, pa ne vsebujejo konkretnih navedb, na katerih podlagi bi bilo mogoče presoditi o zatrjevani pristranskosti sojenja. Nezadovoljstvo ene od strank v postopku z odločitvijo sodišča ne more biti podlaga za utemeljevanje suma o pristranskosti sojenja. Sicer pa mora glede na določbo 2. člena Zakona o sodniški službi sodnik pri uresničevanju svojih pravic vselej ravnati tako, da varuje nepristranskost in neodvisnost sojenja ter ugled sodniške službe. Toženčeva namigovanja torej ne morejo predstavljati utemeljene podlage za prenos pristojnosti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.