Sklep III Ips 71/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-08-28

zavrženje revizije - izbris stranke iz sodnega registra - neobstoj stranke - pravni interes za revizijo

V času vložitve predloga za obnovo tožena stranke ni več obstajal. Postopka s stranko, ki ne obstaja in nima pravnih naslednikov, ni mogoče obnoviti. Takšna stranka namreč ne more pravno učinkovito opravljati pravdnih dejanj, in tudi vročitve ji ni mogoče zagotoviti. Skratka, pravna oseba, ki je prenehala obstajati, ne more biti pravdna stranka. Tožeča stranka zato nima pravnega interesa za revizijo, saj tudi v primeru uspeha, obnova ne bi bila mogoča.

Dosedanji potek postopka 1. V prvotnem postopku je bilo dne 06.01.2000 pravnomočno razsojeno, da mora tožena stranka plačati pravnemu predniku tožeče stranke 203.000,00 SIT z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 05.12.1993 dalje. V preostalem delu, to je za plačilo 7.750.960,00 SIT z zakonskimi zamudnimi obrestmi, pa je bil tožbeni zahtevek zavrnjen. Dne 31.08.2005 je pravni naslednik prvotno tožeče stranke S. A. (v nadaljevanju tožeča stranka) vložil predlog za obnovo postopka. Okrožno sodišče v Ljubljani je predlog, kot prepozen, s sklepom zavrglo. Višje sodišče v Ljubljani je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

Relevantno procesno dejansko stanje 2. Tožeča stranka je v tožbi z dne 16.04.1996 kot toženo stranko navedla H., d.d., K., katere pravna naslednica je danes D. d.d., L. Tekom postopka na prvi stopnji je sodišče, na pojasnilo obeh strank, ugotovilo, da naj bi bilo pravilno ime tožene stranke HR. p.o., K. in tako je tudi v sodbah sodišča prve in druge stopnje kot tožena stranka navedena HR. p.o.. Navedena pravna oseba pa je bila dne 11.07.2001 izbrisana iz sodnega registra zaradi likvidacijskega postopka.

Razlogi, ki jih uveljavlja revizija 3. Tožeča stranka je vložila revizijo zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil potrjen sklep sodišča prve stopnje o zavrženju predloga tožeče stranke za obnovo postopka. V reviziji navaja, da je bila v sodni postopek namesto tožene stranke H. d.d. pritegnjena netožena stranka, HR. p.o., ki je bila likvidirana kmalu po izdaji drugostopenjske odločbe (06.01.2000). Šlo naj bi za očitno napako sodišča prve stopnje, saj se tožeča stranka s takšno spremembo nikakor ni strinjala. Prav zaradi tega je tožeča stranka vložila predlog za obnovo. Glede pravočasnosti slednjega pa navaja, da glede na to, da je napako zagrešilo sodišče, predlog za obnovo ne more biti vezan na nikakršen rok.

4. Revizija je bila vročena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije.

Nedovoljenost revizije 5. Sodišče prve stopnje je upoštevajoč navedbe strank na obravnavi dne 11.09.1998 spremenilo naziv tožene stranke z obrazložitvijo, da gre zgolj za spremembo imena. Kot izhaja iz zapisnika o glavni obravnavi, sta se s takšno spremembo strinjali obe pravdni stranki. Nato se je postopka udeleževala tako označena pravna oseba, ki je tudi pooblastila odvetnika, da jo je zastopal v tej zadevi. Odločba prve stopnje je postala pravnomočna in tožeča stranka je pridobila izvršilni naslov zoper HR. p.o.. Navedena pravna oseba pa je bila dne 11.07.2001 izbrisana iz sodnega registra zaradi likvidacije. V času vložitve predloga za obnovo (31.08.2005) tožena stranka torej ni več obstajala. Postopka s stranko, ki ne obstaja in nima pravnih naslednikov, ni mogoče obnoviti. Takšna stranka namreč ne more pravno učinkovito opravljati pravdnih dejanj, in tudi vročitve ji ni mogoče zagotoviti. Skratka, pravna oseba, ki je prenehala obstajati, ne more biti pravdna stranka. Tožeča stranka zato nima pravnega interesa za revizijo, saj tudi v primeru uspeha obnova ne bi bila mogoča. (Primerjaj odločbe VS RS III Ips 17/2004, III Ips 25/2005 ter III Ips 34/2007.)

6. Glede na obrazloženo revizijskemu sodišču ni bilo potrebno presojati pravočasnosti predloga za obnovo, saj je revizijo, za katero stranka nima pravnega interesa, potrebno zavreči skladno s 377. členom v zvezi s 374. členom Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami - ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.