TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 128/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-10-04

spor o pristojnosti - izvršba zaradi izterjave denarne terjatve - stalno prebivališče dolžnice

Krajevno pristojno je sodišče stalnega prebivališča dolžnice.

Za odločanje v tej zadevi je krajevno pristojno Okrajno sodišče v Celju.

Upnik je pri Okrajnem sodišču v Slovenskih Konjicah predlagal izvršbo zaradi izterjave 79.795 SIT z rubežem plače in z rubežem sredstev na dolžničinem računu.

Okrajno sodišče v Slovenskih Konjicah se je s sklepom opr. št. I 350/2006 z dne 17.8.2006 izreklo za krajevno nepristojno in je zadevo odstopilo Okrajnemu sodišču v Slovenski Bistrici.

Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici je z dopisom opr. št. I 1159/2006 z dne 13.4.2007 spis odstopilo Okrajnemu sodišču v Celju. Menilo je, da mu je bil spis odstopljen po očitni pomoti, saj ima dolžnica stalno prebivališče na območju Okrajnega sodišča v Celju.

Okrajno sodišče v Celju je z dopisom opr. št. I 943/2007 z dne 17.8.2007 spis vrnilo Okrajnemu sodišču v Slovenski Bistrici s pojasnilom, da je sklep Okrajnega sodišča v Slovenskih Konjicah postal pravnomočen in da je zato na njegovi podlagi za izvršbo pristojno Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici.

Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici ni sprejelo svoje pristojnosti in je s predlogom opr. št. I 893/2007 z dne 24.8.2007 sprožilo spor o pristojnosti. Pojasnilo je, da je v predlogu za izvršbo navedeno dolžničino stalno prebivališče na naslovu ..,, Nova Cerkev, ki spada v sodni okraj Celje, z vpogledom v centralni register prebivalstva pa je ugotovilo, da ima dolžnica stalno prebivališče na naslovu ..., Vojnik, ki spada pod sodni okraj Celje. Za odločanje v tej zadevi je krajevno pristojno Okrajno sodišče v Celju.

V obravnavanem primeru je skladno z določbo 100. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ, Uradni list RS, št. 51/98 in nadalj.) krajevno pristojno sodišče, na območju katerega ima dolžnik oziroma dolžnica stalno prebivališče. Dolžnica ima stalno prebivališče na naslovu ... Nova Cerkev, oziroma ..., Vojnik. V obeh primerih gre za območje Občine Vojnik. Ker se po drugem odstavku 114. člena Zakona o sodiščih (ZS, Uradni list RS, št. 19/94 in nadalj.) za območje sodnega okraja šteje območje občine, Vrhovno sodišče zaključuje, da je glede na prebivališče dolžnice na območju sodnega okraja Vojnik pristojno Okrajno sodišče v Celju. Zato je v obravnavanem sporu o pristojnosti na podlagi drugega odstavka 25. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP - UPB3, Uradni list RS, št. 73/2007) odločilo, da je za odločanje v tem izvršilnem postopku pristojno Okrajno sodišče v Celju.

ZPP člen 25, 25/2.ZIZ člen 100.ZS člen 114.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 121/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-09-06

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sodnica pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Zgolj verjetnost, da bo stranka v postopku predlagala izločitev sodnikov ali delegacijo ne predstavlja utemeljenega razloga za delegacijo zaradi ekonomičnosti postopka. Vendar pa je v primeru, ko je stranka postopka sodnica pristojnega sodišča podan "drug tehten razlog" v smislu določbe 67. člena ZPP, ker je z delegacijo izpolnjena zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča.

Predlogu se ugodi in se določi Okrajno sodišče v Škofji Loki, da postopa v zadevi.

1. Okrajno sodišče v Radovljici je predlagalo določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, ker je bila tožba vložena proti sodnici tega sodišča A. A. Določitev drugega sodišča bi bila tudi ekonomična, ker je pričakovati, da bosta tožnika predlagala izločitev posameznih sodnic ali delegacijo.

Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi(1). Zgolj verjetnost, da bo stranka v postopku predlagala izločitev sodnikov ali delegacijo ne predstavlja utemeljenega razloga za delegacijo zaradi ekonomičnosti postopka. Vendar pa je v primeru, ko je stranka postopka sodnica pristojnega sodišča podan "drug tehten razlog" v smislu določbe 67. člena ZPP, ker je z delegacijo izpolnjena zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča.

Op. št. (1): 67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 109/2012, enako tudi R 116/2012
Sklep I R 138/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-09-27

spor o pristojnosti - izvršilni postopek - izključna krajevna pristojnost

63. člen ZPP določa izključno krajevno pristojnost sodišča, ki vodi izvršilni postopek, le za sojenje v sporih, ki nastanejo med izvršilnim postopkom, oziroma zaradi izvršilnega postopka. Med tovrstne spore lahko uvrstimo le tiste, pri katerih zahtevki iz tožb pred začetkom izvršbe še niso obstajali. Za takšno situacijo pa v našem primeru ne gre, saj je zahtevek obstajal že pred pričetkom izvršilnega postopka, tožnik pa se je odločil, da ga bo uveljavljal v okviru izvršbe na podlagi verodostojne listine.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Domžalah.

1. Okrajno sodišče v Murski Soboti je, v zvezi z obrazloženim ugovorom dolžnice (sedaj tožene stranke), razveljavilo sklep o izvršbi opr. št. I 2005/00926 z dne 23.8.2005 v delu, v katerem je bila dovoljena izvršba in določen izvršitelj (2. in 3. točka izreka) ter odločilo, da bo o zahtevku in stroških odločalo Okrajno sodišče v Domžalah v pravdnem postopku. Po pravnomočnosti sklepa je bil sodni spis odstopljen pravdnemu oddelku Okrajnega sodišča v Domžalah.

Okrajno sodišče v Domžalah je sprožilo spor o pristojnosti na Vrhovnem sodišču (drugi odstavek 25. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Stališče domžalskega sodišča je, da je pristojno Okrajno sodišče v Murski Soboti. Spor naj bi nastal zaradi izvršilnega postopka in bi bilo zato treba upoštevati izključno krajevno pristojnost v skladu z določbo 63. člena ZPP.

Za odločanje je pristojno Okrajno sodišče v Domžalah.

63. člen ZPP določa izključno krajevno pristojnost sodišča, ki vodi izvršilni postopek, le za sojenje v sporih, ki nastanejo med izvršilnim postopkom, oziroma zaradi izvršilnega postopka. Med tovrstne spore lahko uvrstimo le tiste, pri katerih zahtevki iz tožb pred začetkom izvršbe še niso obstajali. Za takšno situacijo pa v našem primeru ne gre, saj je zahtevek obstajal že pred pričetkom izvršilnega postopka, tožnik pa se je odločil, da ga bo uveljavljal v okviru izvršbe na podlagi verodostojne listine. Izključna krajevna pristojnost mursko-soboškega sodišča zato ni podana.

Upnik (sedaj tožnik) je, za primer razveljavitve izvršilnega sklepa, že v predlogu uveljavljal sporazum o krajevni pristojnosti, ki ga je tudi v pisni obliki priložil izvršilnemu predlogu. Izvršilno sodišče je zato ob razveljavitvi sklepa o izvršbi pravilno upoštevalo določbo drugega odstavka 62. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju - ZIZ, ki nalaga izvršilnemu sodišču upoštevanje sporazuma o krajevni pristojnosti. Pogodba, ki sta jo pravdni stranki sklenili 29.1.2003 (priloga spisa A4), namreč obsega tudi sporazum o krajevni pristojnosti sodišča "po sedežu naročnika", glede na vrednost spornega predmeta torej Okrajnega sodišča v Domžalah.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 734/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-08-30

prepozna pritožba - vložitev pritožbe na nepristojno sodišče - očitna pomota pooblaščenca - odvetnik

Očitna pomota se lahko pripeti tudi pravno kvalificiranemu vložniku, vendar to ne pomeni, da lahko vsako napako odvetnika štejemo za očitno pomoto. Izjeme je namreč treba ozko razlagati in zato očitne pomote ni mogoče pripisati odvetniku, ki je pri sestavljanju vloge ravnal neskrbno. Takšen je primer, ko je odvetnica pritožbo naslovila na nepristojno sodišče.

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo pritožbo toženke proti prvostopenjski sodbi z dne 22.11.2005 zato, ker je ocenilo, da je bila pritožba prepozna. Pritožba je bila namreč napačno naslovljena na Okrajno sodišče v Kranju, pristojno sodišče pa je pritožbo prejelo po preteku roka za pritožbo.

2.Pritožbeno sodišče je zavrnilo toženkino pritožbo proti sklepu sodišča prve stopnje o zavrženju pritožbe.

3.Toženka je vložila revizijo proti sklepu pritožbenega sodišča zaradi "napačne uporabe zakona o pravdnem postopku". Stališče toženke je, da je bila pritožba naslovljena na Okrajno sodišče v Kranju zaradi očitne pomote odvetnice. Odvetnica je namreč v pritožbi napačno zapisala, da je naslovnik Okrajno sodišče v Kranju, toženka pa je potem podatke o naslovniku prepisala na ovojnico. Zato bi bilo po mnenju revidenta treba upoštevati določbe 112. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP in odločiti, da je bila pritožba pravočasno vložena. Procesni zakoni dopuščajo sodišču in upravnim delavcem, da kadarkoli popravijo napake v imenih, številkah ter druge očitne pisne računske pomote in bi bili zato odvetniki ob drugačni interpretaciji 112. člena ZPP v neenakopravnem položaju.

4.Revizija je bila dostavljena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in nasprotni stranki, ta pa na revizijo ni odgovorila.

6.Kadar je vloga vezana na rok je praviloma vložena pravočasno, če je izročena pristojnemu sodišču, preden se rok izteče(1). Pritožba zato praviloma nima pravnih učinkov, če je bila vložena pri nepristojnem sodišču in do preteka pritožbenega roka ni bila izročena pristojnemu sodišču. Šesti odstavek 112. člena ZPP ustvarja izjemo od splošnega pravila v obliki fikcije, da je vloga vezana na rok pravočasna, če je izročena ali poslana pristojnemu sodišču pred iztekom roka, pa prispe k pristojnemu sodišču po izteku roka zaradi očitne pomote vložnika. Očitna pomota se lahko pripeti tudi pravno kvalificiranemu vložniku, vendar to ne pomeni, da lahko vsako napako odvetnika štejemo za očitno pomoto. Izjeme je namreč treba ozko razlagati in zato očitne pomote ni mogoče pripisati odvetniku, ki je pri sestavljanju vloge ravnal neskrbno. Prav takšna pa je situacija v primeru, ko je odvetnica v pritožbi zapisala, da je naslovnik nepristojno sodišče. Zato toženkine pritožbe proti prvostopenjski sodbi ni mogoče šteti za pravočasno in jo je zato tudi prvostopenjsko sodišče pravilno zavrglo (pritožbeno sodišče pa pravilno potrdilo odločitev prvostopenjskega sodišča).

Op. št. (1): Primerjaj določbo prvega odstavka 112. člena ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 127/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-09-20

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sodnica in pristojno sodišče kot stranki v postopku

Prenos pristojnosti, ker je ena od toženih strank krajevno pristojno sodišče samo, druga pa sodnica tega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče na C.

Tožeča stranka je proti toženim strankam na Okrajno sodišče v A. vložila tožbo na ničnost domnevnih kreditnih pravnih poslov in na ugotovitev obstoja škode. Po tožbenih navedbah naj bi Okrajno sodišče v A. bilo stvarno in krajevno pristojno za odločanje o stvari.

Predsednica Okrajnega sodišča v A. pa je dne 4.9.2007 podala predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, saj sta toženi stranki po vloženi tožbi tudi Okrajno sodišče v A. in sodnica tega sodišča B B.

Vrhovno sodišče lahko tudi na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Obstoj drugih tehtnih razlogov, ki narekujejo delegacijo stvarne pristojnosti, je nedvomno izkazan, saj je v tožbi kot ena od toženih strank navedeno stvarno in krajevno pristojno sodišče samo, poleg tega pa tudi okrajna sodnica na tem sodišču B.B. Zato je bilo treba odločiti o prenosu stvarne pristojnosti na drugo krajevno nepristojno sodišče, Okrajno sodišče na C.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 145/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-10-18

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov

"Vplivnost" stranke (občine) v sporu še ni podlaga za delegacijo krajevne pristojnosti.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

Občina Domžale je kot predlagateljica proti nasprotnim udeležencem vložila predlog za razlastitev nepremičnin po 22. členu Zakona o stavbnih zemljiščih. Na naroku dne 31.8.2007 je pooblaščenec nasprotne udeleženke M. H. predlagal, naj se zadeva prenese na drugo okrajno sodišče v okviru Okrožnega sodišča v Ljubljani. Iz celotnega postopka naj bi namreč bilo razvidno, da je predlagatelj (Občina ...) vpliven in da mu je omogočeno, da se zadeva v njegovo korist in po njegovi želji vodi tudi mimo strogih pravil procesnega prava. Svoj predlog za delegacijo pristojnosti torej nasprotna udeleženka opira na sum pristranosti sodišča, ki bo odločalo o zadevi.

Po določbi 67. člena ZPP lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. V obravnavanem primeru nasprotna udeleženka M. H. po svojem pooblaščencu navedeni drugi tehtni razlog za delegacijo pristojnosti utemeljuje s stališčem, da je predlagatelj na sodišču vpliven in da mu je omogočeno, da se zadeva v njegovo korist vodi mimo pravil procesnega prava. Vendar pa je takšno stališče tako splošno in nekonkretizirano ter neargumentirano, da mu ni mogoče pripisati značaja tehtnega razloga, zaradi katerega je po določbi 67. člena ZPP možna delegacija pristojnosti. Obvelja, da mora sodnik pri uresničevanju svojih pravic vselej ravnati tako, da varuje nepristranskost in neodvisnost sojenja ter ugled sodniške službe (2. člen Zakona o sodniški službi). Po povedanem torej ni razloga, ki bi predlagano delegacijo pristojnosti utemeljeval.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 133/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-09-20

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - kadrovske težave sodišča - sojenje v razumnem roku

Določba 67. člena ZPP ni namenjena zagotavljanju rednega izvajanja sodne oblasti, sojenja brez nepotrebnega odlašanja ali odprave sodnih zaostankov. V ta namen so predvideni drugi zakonski mehanizmi, ki segajo na področje sodne uprave (primerjaj z določbami 60. člena in naslednjih Zakona o sodiščih).

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

Pred Okrajnim sodiščem v Slovenski Bistrici je v teku nepravdni postopek zaradi vračila zaplenjenega premoženja. Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici je 5.9.2007 predlagalo prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, saj spričo kadrovske stiske, v kateri se je znašlo zaradi odsotnosti večine sodnic in sodnika kot posledice porodniških dopustov oziroma bolniških staležev, ne more zagotoviti ažurnega obravnavanja prioritetnih zadev.

Krajevna in stvarna pristojnost sodišča za odločanje v sodnem postopku je urejena z zakonom. Tudi pogoji za sicer izjemoma predvideno možnost odstopa od takšne ureditve so določeni v zakonu. Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 73/07 - ur.p.b., ZPP) v zvezi s 37. členom Zakona o nepravdnem postopku (ZNP) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

Odstop od pogojev za uporabo pravkar povzete zakonske določbe je treba vselej presojati le v okviru okoliščin konkretnega postopka, saj določba 67. člena ZPP ni namenjena zagotavljanju rednega izvajanja sodne oblasti, sojenja brez nepotrebnega odlašanja ali odprave sodnih zaostankov. V ta namen so predvideni drugi zakonski mehanizmi, ki segajo na področje sodne uprave (primerjaj z določbami 60. člena in naslednjih Zakona o sodiščih, Uradni list RS, št. 27/07 - ur.p.b.).

Ker je krajevno in stvarno pristojno sodišče v oporo svojemu predlogu ponudilo izključno razloge, ki jih ni mogoče uvrstiti med razloge za delegacijo pristojnosti v pomenu določbe 67. člena ZPP (v zvezi s 37. členom ZNP), je bilo treba predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za postopanje in odločanje o tej zadevi zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 156/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-10-18

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - etažni lastniki kot tožniki - tožnica uslužbenka pristojnega sodišča - razumen dvom v nepristranskost

Toženkina zaposlitev pri pristojnem sodišču pri razumnem človeku ne more utemeljevati dvoma v nepristranskost tega sodišča.

Predlog za prenos pristojnosti se zavrne.

Tožniki so kot etažni lastniki pri stvarno in krajevno pristojnem Okrožnem sodišču v Ljubljani vložili tožbo zaradi spora, ali je določeno stanovanje v stanovanjski hiši hišniško in s tem v njihovi solasti, zaradi česar uveljavljajo ničnost dveh kupnih pogodb in etažnega načrta ter izpraznitev in izročitev stanovanja z izstavitvijo zemljiškoknjižne listine. V tožbi predlagajo prenos pristojnosti na drugo okrožno sodišče v državi, ker je prva toženka zaposlena na gospodarskem oddelku stvarno in krajevno pristojnega sodišča, zaradi česar izražajo bojazen glede nepristranskosti tega sodišča.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 73/2007 - UPB 3) na predlog stranke ali sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče za postopanje v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Res je med druge tehtne razloge mogoče uvrstiti tudi bojazen stranke, da je stvarno in krajevno pristojno sodišče zaradi določenih okoliščin pristransko. Vendar je presoja o tem vedno odvisna od konkretnih okoliščin vsakega posameznega primera. V tej zadevi vrhovno sodišče ugotavlja, da tožniki le pavšalno utemeljujejo svojo bojazen z dejstvom, da je prva toženka zaposlena pri pristojnem sodišču. Po podatkih spisa je to res, zaposlena je kot zapisnikarica na gospodarskem oddelku. Vendar ta okoliščina sama po sebi ne zadostuje za prenos pristojnosti. Okrožno sodišče v Ljubljani je največje okrožno sodišče v državi in ima zato tudi največje število zaposlenega osebja. Prva toženka niti ne dela na civilnem oddelku, na katerem se obravnava ta zadeva. Kako bi lahko vplivala na nepristranskost sojenja, tožniki ne pojasnjujejo. Glede na te konkretne okoliščine samo dejstvo njene zaposlitve pri pristojnem sodišču po presoji vrhovnega sodišča pri razumnem človeku ne more utemeljevati dvoma v nepristranskost tega sodišča. Zato je zavrnilo neutemeljen predlog tožnikov.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 119/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-10-18

spor o pristojnosti - spor o avtorski pravici - izključna pristojnost

Izključna pristojnost Okrajnega sodišča v Ljubljani v sporih o avtorski pravici.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

Upnik (sedaj tožeča stranka) je na Okrajno sodišče v Šmarju pri Jelšah proti dolžniku naslovil izvršilni predlog na podlagi verodostojne listine zaradi izterjave zneska 54.432 SIT (sedaj 227,14 EUR). Okrajno sodišče v Šmarju pri Jelšah pa je s sklepom z dne 21.4.2005 razveljavilo sklep o izvršbi v delu, v katerem je bila izvršba dovoljena in sklenilo, naj o zahtevku odloča Okrajno sodišče v Ljubljani.

Okrajno sodišče v Ljubljani, kateremu je bil odstopljen izvršilni spis, je sprožilo spor o pristojnosti z mnenjem, da je za odločanje v tej zadevi stvarno in krajevno pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani. Iz verodostojne listine, na katere podlagi je tožeča stranka vložila predlog za izvršbo, je namreč razvidno, da je vtoževan avtorski honorar za uporabo glasbenih del. Po določbi 6. točke drugega odstavka 32. člena ZPP je okrožno sodišče pristojno za odločanje v takšnem sporu ne glede na vrednost spornega predmeta, po določbi 103. člena Zakona o sodiščih pa je določena tudi izključna krajevna pristojnost Okrožnega sodišča v Ljubljani.

Vrhovno sodišče je o negativnem kompetenčnem sporu odločilo na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP.

Iz verodostojnih listin, na katerih podlagi je tožeča stranka (upnik) vložila predlog za izvršbo, je razvidno, da vtožuje avtorski honorar za uporabo glasbenih del. Gre torej za spor iz avtorske pravice. Po določbi 6. točke drugega odstavka 32. člena ZPP je za take spore stvarno pristojno okrožno sodišče ne glede na vrednost spornega predmeta. Z določbo drugega odstavka 103. člena Zakona o sodiščih pa je v tem primeru določena izključna krajevna pristojnost Okrožnega sodišča v Ljubljani. Za sojenje v tej zadevi je torej pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.