TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep II Ips 105/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-08-30

motenje posesti - dovoljenost revizije - postulacijska sposobnost - laična revizija - pravniški državni izpit - zavrženje revizije

V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena ZPP).

Sodišče prve stopnje je zavrglo revizijo tožeče stranke z dne 29.9.2006, ker revizija v sporih zaradi motenja posesti ni dovoljena.

Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

Zoper ta sklep je tožeča stranka sama vložila "ugovor", ki ga je šteti za revizijo. V njej ponavlja svoje dosedanje trditve in vztraja, da bi moralo sodišče zadevo vsebinsko obravnavati in ugoditi tožbenemu zahtevku.

Revizija je bila vročena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in toženi stranki, ki nanjo ni odgovorila.

Revizija je izredno pravno sredstvo proti pravnomočni drugostopenjski odločbi, zato jo je mogoče vložiti le v zakonsko določenih pogojih. V tej zadevi je bila tožba zaradi motenja posesti vložena po uveljavitvi Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 73/07 - ur. p. b., ZPP). Temeljna procesna predpostavka - postulacijska sposobnost - za vložitev revizije je določena v 86. členu ZPP. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena ZPP). Omejitev postulacijske sposobnosti stranke v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi je omiljena le z izjemo iz četrtega odstavka 86. člena ZPP, ki pa v obravnavani zadevi ne pride v poštev, saj tožeča stranka niti ne zatrjuje, da bi imela opravljen pravniški državni izpit.

Ker ni bila izpolnjena ena od procesnih predpostavk za vsebinsko obravnavanje revizije, jo je revizijsko sodišče zavrglo kot nedovoljeno (377. člen ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 614/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-08-30

dovoljenost revizije zoper sklep - postulacijska sposobnost - laična revizija - pravniški državni izpit - zavrženje revizije

Čeprav je sicer po tretjem odstavku 384. člena ZPP revizija vselej dovoljena proti sklepu, s katerim pritožbeno sodišče zavrne pritožbo proti sklepu prvostopenjskega sodišča o zavrženju revizije, pa morajo biti tudi v takem primeru izpolnjene temeljne procesne predpostavke za vsebinsko obravnavanje take revizije (sposobnost biti stranka, pravdna sposobnost, postulacijska sposobnost, pravočasnost itd.).

Sodišče prve stopnje je vzdržalo v veljavi nalog za plačilo 16.583,50 SIT (sedaj 29,20 EUR) s pripadki iz sklepa o izvršbi z dne 18.6.2003 pod opr. št. I 2003/09246, sodišče druge stopnje pa je zavrnilo toženčevo pritožbo in potrdilo prvostopenjsko sodbo. Toženčevo "pritožbo" proti drugostopenjski sodbi je sodišče prve stopnje pravilno obravnavalo kot revizijo, ki pa jo je zaradi prenizke revizijske vrednosti spora na podlagi drugega odstavka 367. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) zavrglo. Sodišče druge stopnje je pritožbo proti sklepu o zavrženju revizije zavrnilo in potrdilo prvostopenjski sklep.

Proti temu drugostopenjskemu sklepu je toženec sam vložil "ugovor", ki ga je šteti za revizijo. V njej ponavlja svoje dosedanje trditve in ugovore proti naloženemu plačilu.

Revizija je bila vročena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in tožnici, ki nanjo ni odgovorila.

Revizija je izredno pravno sredstvo proti pravnomočni drugostopenjski odločbi in jo je zato mogoče vložiti le v zakonsko določenih pogojih. V tej zadevi je bila tožba (oziroma izvršilni predlog na podlagi verodostojne listine) vložena že po uveljaviti novega ZPP, ki ga je zato treba v celoti uporabiti. Ena od temeljnih procesnih predpostavk za vložitev revizije je določena v 86. členu ZPP. Po tretjem odstavku navedenega člena lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. Omejitev postulacijske sposobnosti stranke v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi je omiljena le z izjemo iz četrtega odstavka istega člena, ki pa v tej zadevi ne pride v poštev, saj toženec niti ne zatrjuje, da naj bi imel opravljen pravniški državi izpit.

Pravkar pojasnjeno pomeni, da stranka sama ne more vložiti revizije. Čeprav je sicer po tretjem odstavku 384. člena ZPP revizija vselej dovoljena proti sklepu, s katerim pritožbeno sodišče zavrne pritožbo proti sklepu prvostopenjskega sodišča o zavrženju revizije, pa morajo biti tudi v takem primeru izpolnjene temeljne procesne predpostavke za vsebinsko obravnavanje take revizije (sposobnost biti stranka, pravdna sposobnost, postulacijska sposobnost, pravočasnost itd.).

Zato je revizijsko sodišče na podlagi 377. člena ZPP zavrglo toženčevo nedovoljeno revizijo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 436/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-08-30

dovoljenost revizije - postulacijska sposobnost - laična revizija - pravniški državni izpit - opredelitev vrednosti spornega predmeta - zavrženje revizije

Revizija, ki jo vloži revident v nasprotju s odločbami tretjega in četrtega odstavka 86. člena ZPP, poleg tega pa ni opredelil niti vrednosti spornega predmeta, ni dovoljena.

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom zavrglo "ugotovitveno tožbo", ker je vložnik ni pravočasno dopolnil in popravil.

2.Pritožbeno sodišče je zavrnilo vložnikovo pritožbo proti prvostopenjskemu sklepu.

3.Vložnik je vložil revizijo proti sklepu pritožbenega sodišča.

4.Revizija je bila dostavljena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije, vročitev nasprotni stranki pa ni bila mogoča, ker vložnik nasprotne stranke v postopku ni opredelil.

6.Revident je v nasprotju s odločbami tretjega in četrtega odstavka 86. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP sam vložil revizijo proti sklepu pritožbenega sodišča. Revizijsko sodišče je zato zavrglo nedovoljeno izredno pravno sredstvo na podlagi prvega odstavka 91. člena v zvezi s 377. členom ZPP. Poleg tega revizija ni dovoljena tudi zato, ker vložnik ni opredelil vrednosti spornega predmeta(1).

------------Op. št. (1): Primerjaj določbe 44. in 367. člena ZPP.

ZPP člen 44, 86, 86/3, 86/4,91, 91/1, 367, 377.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 493/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-08-30

dovoljenost revizije - opredelitev vrednosti izpodbijanega dela odločitve - zavrženje revizije

Ker toženec v reviziji terja "zmanjšane odškodnine za kakih 800.000 SIT do 1.000.000 SIT", taka opredelitev omogoča samo presojo, da revizijsko izpodbijani znesek le dosega, ne pa tudi presega praga iz drugega odstavka 367. člena ZPP.

Sodišče prve stopnje je prvemu tožencu naložilo, da mora tožniku plačati 2.350.000 SIT (sedaj 9.806,38 eurov) odškodnine s pripadki za nepremoženjsko škodo, nastalo 9.12.1995 v pretepu v diskoteki v B. Višji tožbeni zahtevek je zavrnilo, v celoti pa je zavrnilo tožbeni zahtevek proti drugemu tožencu in še odločilo o pravdnih stroških.

Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbi tožnika in prvega toženca in v izpodbijanih delih potrdilo prvostopenjsko sodbo.

Prvi toženec v pravočasni reviziji proti drugostopenjski sodbi uveljavlja revizijski razlog zmotne uporabe materialnega prava in predlaga zmanjšanje prisojene odškodnine "na realno mero".

Revizija je bila vročena tožniku, ki nanjo ni odgovoril, ter drugotožencu in Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije.

Eden od pogojev za dovoljenost revizije kot izrednega pravnega sredstva je, da vrednost revizijsko izpodbijanega dela pravnomočne drugostopenjske sodbe v premoženjskem sporu presega 1.000.000 SIT (sedaj 4.172,93 eurov).

Prvi toženec na prvi strani revizije ni opredelil vrednosti revizijsko izpodbijanega dela pravnomočne sodbe, v nadaljevanju pa je poleg sklicevanja na dosedanje navedbe in poleg trditve o previsoki odškodnini navedel še: "Prav gotovo bi bila ustrezna manjša odškodnina oziroma odškodnina zmanjšana za kakih 800.000 SIT do 1.000.000 SIT".

Pravkar povzeta revizijska navedba omogoča le presojo, da revizijsko izpodbijani znesek prisojene odškodnine samo dosega, ne pa tudi presega revizijskega praga iz drugega odstavka 367. člena Zakona o pravdnem postopku. Zato je revizijsko sodišče na podlagi 377. člena istega zakona zavrglo nedovoljeno revizijo prvega toženca.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 515/2005, enako tudi II Ips 298/2006, II Ips 276/2007, II Ips 544/2005, II Ips 945/2006, II Ips 748/2007, II Ips 947/2006, II Ips 971/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-09-06

dovoljenost revizije - premoženjski spor - nepremoženjska škoda - zavrženje revizije

Z revizijo izpodbijani del tožbenega zahtevka ne presega revizijskega praga, je revizija nedovoljena in jo je moralo revizijsko sodišče zavreči (377. člen ZPP).

Sodišče prve stopnje je razsodilo, da mora tožena stranka tožeči stranki plačati 870.000 SIT (3.630,44 EUR) odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 26.8.2004 do plačila in ji povrniti pravdne stroške. Višji tožbeni zahtevek je zavrnilo.

Pritožbeno sodišče je pritožbo tožeče stranke zavrnilo in v zavrnilnem delu potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

Zoper to sodbo je tožeča stranka vložila revizijo zaradi bistvenih kršitev določb pravdnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava. Po njenem mnenju je sodišče kršilo materialna določila o individualizaciji škodnega dogodka in ji odmerilo prenizko odškodnino za vse uveljavljane oblike nepremoženjske škode.

Revizija je bila vročena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in toženi stranki, ki nanjo ni odgovorila.

Revizija je dovoljena zoper pravnomočno sodbo, če vrednost izpodbijanega dela presega 4.172,92 EUR (prej 1,000.000 SIT, drugi odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 73/07 - Ur.p.b., ZPP). Tožeča stranka je sprva s tožbo iz naslova nepremoženjske škode vtoževala 2,100.000 SIT, po delnem umiku z vlogo z dne 9.6.2004, pa 1,700.000 SIT. Z revizijo izpodbijani del tožbenega zahtevka, upoštevajoč prisojeni znesek na prvih dveh stopnjah sojenja, znaša 3.463,52 EUR (830.000 SIT). Ker ne presega revizijskega praga, je revizija nedovoljena in jo je moralo revizijsko sodišče zavreči (377. člen ZPP).

Opr. št: II Ips 298/2006, ECLI:SI:VSRS:2006:II.IPS.298.2006

Opr. št: II Ips 276/2007, ECLI:SI:VSRS:2007:II.IPS.276.2007

Opr. št: II Ips 544/2005, ECLI:SI:VSRS:2005:II.IPS.544.2005

Opr. št: II Ips 945/2006, ECLI:SI:VSRS:2006:II.IPS.945.2006

Opr. št: II Ips 748/2007, ECLI:SI:VSRS:2007:II.IPS.748.2007

Opr. št: II Ips 947/2006, ECLI:SI:VSRS:2006:II.IPS.947.2006

Opr. št: II Ips 971/2006, ECLI:SI:VSRS:2006:II.IPS.971.2006

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 831/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-08-30

dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - postulacijska sposobnost - laična revizija - pravniški državni izpit - zavrženje revizije

Vrednost spornega predmeta ne presega revizijskega praga, zato je revizija nedovoljena.

Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev nedopustnosti izvršbe Okrajnega sodišča v Mariboru, opr.št. Ig 03/02059 v delu, ki se nanaša na rubežni in cenilni zapisnik z dne 14.4.2005 oz. na v njem navedene premičnine.

Pritožbeno sodišče je pritožbo tožnika zavrnilo in takšno sodbo potrdilo.

Proti tej sodbi vlaga revizijo tožnik sam (podaja vlogo, ki jo je naslovil kot pritožbo zoper sodbo, opr.št. I Cp 559/2006 z dne 6.6.2006). Zaradi narave odločitve revizijsko sodišče navedb iz te vloge ne bo povzemalo.

Revizija je bila dostavljena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in vročena nasprotni stranki, ki nanjo ni odgovorila.

Revizija v obravnavani zadevi ni dovoljena iz dveh razlogov. Prvič zato, ker gre za premoženjski spor, vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje pa ne presega revizijskega praga iz drugega odstavka 367. člena Zakona o pravdnem postopku - uradno prečiščeno besedilo (Uradni list RS št. 73/2007; ZPP-UPB3, v nadaljevanju ZPP), ki znaša 4172,93 EUR. Če se tožbeni zahtevek ne nanaša na denarni znesek, je odločilna vrednost spornega predmeta, ki jo tožeča stranka navede v tožbi (drugi odstavek 44. člena ZPP). Tožnik je po pozivu sodišča vrednost spornega predmeta izrazil s 430.850,53 SIT (sedaj 1797,91 EUR). Revizija v skladu s pravilom iz drugega odstavka 367. člena ZPP zato ni dovoljena.

Poleg tega je revizijo vložila stranka sama, kar nasprotuje pravilu, da lahko v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna dejanja stranka sama le, če ima opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP), sicer mora pravdna dejanja opraviti po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena ZPP).

Ker takšne revizije v skladu s prvim odstavkom 374. člena ZPP ni zavrglo že sodišče prve stopnje, je v skladu s pooblastilom iz 377. člena ZPP to storilo revizijsko sodišče.

ZPP člen 86, 86/3, 86/4, 367, 367/2, 377.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 438/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-09-06

dovoljenost revizije - vrednost izpodbijanega dela odločitve - uveljavitev novega ZPP - zavrženje revizije

Toženčevo stališče o dovoljenosti revizije je zmotno. Pravne utemeljitve svojega stališča toženec ni obrazložil. Če se opira na prvi odstavek 498. člena ZPP, tako stališče prezre drugi odstavek istega člena, ki določa uporabo novega zakona (tudi) v primeru, ko je po njegovi uveljavitvi razveljavljena prvostopenjska odločba iz prvega odstavka. Prav to se je zgodilo v tej zadevi in od takrat dalje se v njej uporablja novi ZPP. Predvsem pa toženec prezre, da z revizijo ne izpodbija niti prvostopenjske niti drugostopenjske odločbe iz prvega sojenja, pač pa drugostopenjsko odločbo iz tretjega sojenja.

Sodišče prve stopnje je v tretjem sojenju ugodilo tožbenemu zahtevku in tožencu naložilo, da mora tožniku plačati 123.400 SIT (sedaj 514,94 EUR) z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 1.1.1994 dalje in mu povrniti pravdne stroške. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo zavrnilo in potrdilo prvostopenjsko sodbo.

Toženec v pravočasni reviziji proti drugostopenjski sodbi uveljavlja vse revizijske razloge in predlaga spremembo izpodbijanih sodb z zavrnitvijo tožbenega zahtevka, podrejeno pa njuno razveljavitev in vrnitev zadeve drugemu sodniku. V razlogih med drugim zatrjuje, da je revizija dovoljena zato, ker je bila prva sodba v tej zadevi izdana že 28.9.1998, torej pred uveljavitvijo novega Zakona o pravdnem postopku (ZPP; zadnje uradno prečiščeno besedilo UPB3 objavljeno v Ur. l. RS št. 73/2007).

Revizija je bila dostavljena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in vročena tožniku, ki nanjo ni odgovoril.

Toženčevo stališče o dovoljenosti revizije je zmotno. Pravne utemeljitve svojega stališča toženec ni obrazložil. Če se opira na prvi odstavek 498. člena ZPP, tako stališče prezre drugi odstavek istega člena, ki določa uporabo novega zakona (tudi) v primeru, ko je po njegovi uveljavitvi razveljavljena prvostopenjska odločba iz prvega odstavka. Prav to se je zgodilo v tej zadevi in od takrat dalje se v njej uporablja novi ZPP. Predvsem pa toženec prezre, da z revizijo ne izpodbija niti prvostopenjske niti drugostopenjske odločbe iz prvega sojenja, pač pa drugostopenjsko odločbo iz tretjega sojenja.

Novi ZPP v prehodnih določbah ni po zgledu nekaterih novel prejšnjega ZPP/77 za prehodno obdobje drugače uredil vprašanja dovoljenosti revizije. To pomeni, da je tudi v tej pravdni zadevi odločilna revizijska vrednost spora iz drugega odstavka 367. člena ZPP, ki mora presegati 4.172,93 EUR (prej 1.000.000 SIT). Revizijsko izpodbijani znesek 514,94 EUR tega pogoja ne izpolnjuje.

Revizijsko sodišče je zato na podlagi 377. člena ZPP odločilo kot v izreku tega sklepa, ki zajema tudi odločitev o toženčevih priglašenih revizijskih stroških.

ZPP člen 367, 367/2, 377, 498, 498/1, 498/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 572/2006, enako tudi II Ips 401/2006
Sklep II Ips 572/2006, enako tudi II Ips 401/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-08-30

dovoljenost revizije - vrednost izpodbijanega dela odločitve - zavrženje revizije

Izpodbijani del ne presega revizijskega praga, zato je revizija nedovoljena.

Sodišče prve stopnje je toženo stranko obsodilo na plačilo odškodnine v višini 1.058.634,59 SIT (sedaj 4417,60 EUR), v presežku pa je tožbeni zahtevek zavrnilo.

Pritožbeno sodišče je na pritožbo tožene stranke in stranskega intervenienta sodbo sodišča prve stopnje razveljavilo glede prisojene odškodnine za premoženjsko škodo (108.634,59 SIT oz. sedaj 453,32 EUR). Delno pa je ugodilo tudi njuni pritožbi glede prisojene odškodnine za nepremoženjsko škodo ter sodbo spremenilo tako, da je tožena stranka dolžna plačati 300.000 SIT (sedaj 1251,88 EUR) odškodnine iz tega naslova, v presežku pa se tožbeni zahtevek zavrne.

Proti tej sodbi vlaga revizijo tožeča stranka. Uvodoma navaja, da vlaga revizijo glede zavrnjenega odškodninskega zahtevka v višini 1.350.000 SIT (sedaj 5633,45 EUR). Sodišču predlaga, naj sodbo spremeni in zahtevku v celoti ugodi.

Revizija je bila dostavljena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in nasprotni stranki, ki nanjo ni odgovorila.

Revizijo je dovoljeno vložiti proti pravnomočni sodbi sodišča druge stopnje. V premoženjskih sporih je revizija dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje presega 4172,93 EUR drugi odstavek 367. člena Zakona o pravdnem postopku - uradno prečiščeno besedilo (Uradni list RS št. 73/2007; ZPP-UPB3, v nadaljevanju ZPP)Ć.

Revizijske trditve o vrednosti izpodbijanega dela pravnomočne sodbe niso točne. Predmet revizijskega izpodbijanja je (kaj drugega pa tudi ne more biti) le odločitev, s katero je pritožbeno sodišče "v presežku" zavrnilo tožbeni zahtevek. Kaj se skriva za opisnim izrekom "v presežku", razodene matematična operacija, s katero od vtoževanega zneska nematerialne škode odštejemo prisojeni del. Tožeča stranka je po spremembi tožbe, podani v pripravljalni vlogi z dne 24.3.2003, zahtevala plačilo 1.000.000 SIT odškodnine za nepremoženjsko škodo. Ker ji je bilo po sojenju na drugi stopnji prisojeno 300.000 SIT, se izkaže, da je propadla z zahtevkom v višini 700.000 SIT. To pa je tudi vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe sodišča druge stopnje. Preračun v zdajšnje plačilno sredstvo pokaže, da gre za 2921,02 EUR ter tako ne presega revizijskega praga.

Ker tega ni storilo že sodišče prve stopnje, je revizijsko sodišče takšno, nedovoljeno revizijo zavrglo (377. člen ZPP).

Opr. št: II Ips 401/2006, ECLI:SI:VSRS:2006:II.IPS.401.2006

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
sklep II Ips 634/2006, enako tudi II Ips 202/2005, II Ips 930/2006, II Ips 363/2006, II Ips 957/2006, II Ips 585/2006, II Ips 193/2006, II Ips 416/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-09-13

dovoljenost revizije - postulacijska sposobnost - laična revizija - opravljen pravniški državni izpit - zavrženje revizije

Sodišče prve stopnje je zavrglo revizijo tožnikov proti sklepu, s katerim je bil postopek ustavljen. V razlogih je navedlo, da lahko v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi stranka opravlja pravna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. Pod pogojem, da ima stranka opravljen pravniški državni izpit, pa lahko revizijo vloži tudi sama. Tega, da bi imela tožnika opravljen pravniški državni izpit nista ne trdila in še manj izkazala.

Pritožbeno sodišče je njuno pritožbo zavrnilo in tak slep potrdilo.

Proti sklepu sodišča druge stopnje sta tožnika vložila "ugovor". To vlogo je sodišče prve stopnje kot revizijo prek višjega sodišča predložilo vrhovnemu sodišču. V vlogi znova izpostavljata vsebinska vprašanja, ki se nanašajo na razmerja s toženko.

Ker je bil postopek vse doslej enostranski (ni prešel stopnje predhodnega preizkusa tožbe), tudi revizija ni bila vročena nasprotni stranki, bila pa je dostavljena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije.

V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik tretji odstavek 86. člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS št. 73/2007; ZPP-UPB3, v nadaljevanju ZPP). Navedena določba ne velja v primerih, če ima stranka ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit.

Tožnika nista ne trdila, še manj pa izkazala, da bi imela opravljen pravniški državni izpit, revizijo pa sta vložila sama. Takšna revizija ni dovoljena. Iz istega razloga je bila zavržena že revizija proti sklepu, s katerim je pritožbeno sodišče potrdilo sklep sodišča prve stopnje o ustavitvi postopka. Tožnika se na zakonsko pravilo, ki jima je bilo obrazloženo v tistem sklepu, tudi ob vložitvi tokratnega pravnega sredstva proti odločbi sodišča druge stopnje ne ozirata, marveč načenjata vsebinska vprašanja. Revizijsko sodišče jim zato kot laikoma pojasnjuje, da je vse kar navajata, brez pomena, saj v obravnavani zadevi niso bili izpolnjeni formalni (procesni) pogoji za obravnavanje zadeve, prav tako pa niso izpolnjeni niti procesni pogoji za vsebinsko obravnavanje revizije.

Nedovoljeno revizijo je revizijsko sodišče zavrglo (377. člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 377

Opr. št: II Ips 202/2005, ECLI:SI:VSRS:2005:II.IPS.202.2005

Opr. št: II Ips 930/2006, ECLI:SI:VSRS:2006:II.IPS.930.2006

Opr. št: II Ips 363/2006, ECLI:SI:VSRS:2006:II.IPS.363.2006

Opr. št: II Ips 957/2006, ECLI:SI:VSRS:2006:II.IPS.957.2006

Opr. št: II Ips 585/2006, ECLI:SI:VSRS:2006:II.IPS.585.2006

Opr. št: II Ips 193/2006, ECLI:SI:VSRS:2006:II.IPS.193.2006

Opr. št: II Ips 416/2006, ECLI:SI:VSRS:2006:II.IPS.416.2006

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.