Sklep I R 73/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-04-26

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - zemljiškoknjižni predlog - predmet vknjižbe sodna stavba - objektivna nepristranskost

Zemljiškoknjižni postopek v zvezi s sodno stavbo - delegacija pristojnosti se dovoli.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče na Jesenicah.

Predlagatelj je v zemljiškoknjižnem predlogu z dne 8.12.2006 zahteval, naj sodišče na podlagi 128. člena Zakona o sodiščih (Uradni list RS, št. 19/94 - 49/06) dovoli izbris družbene lastnine in vknjižbo lastninske pravice v korist predlagatelja do 4600/7000. Okrajno sodišče v Radovljici je s sklepom z dne 23.2.2007 dovolilo izbris družbene lastnine in vknjižbo lastninske pravice v korist predlagateljice v zahtevanem deležu. Zoper izdani sklep je vložila ugovor Občina Radovljica, ki je hkrati predlagala izločitev sodnikov Okrajnega sodišča v Radovljici. Le to je 11.4.2007 predlagalo prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, ker nepremičnina, ki je predmet vknjižbe, v naravi predstavlja stavbo Okrajnega sodišča v Radovljici.

Določilo 23. člena Ustave Republike Slovenije predvideva pravico do sodnega varstva, iz katere izhaja tudi zahteva, da sodišče pri postopanju v konkretni zadevi ustvari oziroma ohrani videz nepristranskosti. Po stališču Evropskega sodišča za človekove pravice pa sta za obstoj nepristranskosti sojenja odločilna tako subjektivni kriterij, pri katerem gre za ugotavljanje osebnega prepričanja sodnika, ki odloča v konkretnem primeru, kot tudi objektivni kriterij, kjer gre za presojo, ali je sodnik v postopku zagotavljal uresničevanje procesnih jamstev tako, da je izključen vsak upravičen dvom v njegovo nepristranskost. Pri uresničevanju pravice do nepristranskega sojenja torej ni pomembno zgolj to, da je nepristransko sojenje dejansko zagotovljeno, temveč se mora to odražati tudi navzven. Gre za tako imenovani videz nepristranskosti sojenja. V nasprotnem primeru sta lahko ogrožena tako zaupanje javnosti v nepristranskost sodišč nasploh kot tudi zaupanje strank v nepristransko sojenje v konkretni zadevi.

Pomemben procesni institut, s katerim se zagotavlja ustavna pravica do nepristranskega sojenja, je delegacija pristojnosti (67. člen Zakona o pravdnem postopku, Uradni list RS, št. 36/04 - ur. p. b., ZPP v zvezi s 120. členom Zakona o zemljiški knjigi, Uradni list RS, št. 58/03, v zvezi s 37. členom Zakona o nepravdnem postopku, Uradni list SRS, št. 30/86). Pravni standard " iz drugih tehtnih razlogov" zajema različne okoliščine, ki niso v neposredni zvezi s samim sporom, ampak nanj lahko vplivajo od zunaj in zadevajo celotno sodišče. Mednje po oceni Vrhovnega sodišča spada tudi s strani predlagajočega sodišča zatrjevana okoliščina, da nepremičnina, ki je predmet vknjižbe, v naravi predstavlja stavbo samega Okrajnega sodišča v Radovljici. Če bi v zadevi odločalo to sodišče kot krajevno in stvarno pristojno sodišče oziroma sodniki tega sodišča, bi lahko bila prizadeta objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v precepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije.

Ker uveljavljane okoliščine utemeljujejo prenos krajevne pristojnosti, je Vrhovno sodišče za odločanje v zadevi določilo Okrajno sodišče na Jesenicah.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.