TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 19/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-02-15

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektiva nepristranskost sodišča - sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Okoliščina, da je toženka sodnica sodišča, ki je pristojno za sojenje v tej zadevi, je tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi kot drugo stvarno pristojno sodišče Okrajno sodišče v B.

Tožnik je na Okrajno sodišče v A. vložil zoper toženo stranko tožbo zaradi ugotovitve kršitve osebnostne pravice in preklica izjave, to sodišče pa je vrhovnemu sodišču predlagalo določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za odločanje v tej zadevi. V predlogu je navedlo, da je toženka sodnica Okrajnega sodišča v A. in to okoliščino ocenilo kot tehten razlog za delegacijo pristojnosti.

Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP; Ur. l. RS, št. 26/99 do 90/2005) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

Vrhovno sodišče ugotavlja, da je v konkretnem primeru podan razlog iz 67. člena ZPP. Okoliščina, da je toženka sodnica sodišča, ki je pristojno za sojenje v tej zadevi, je tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Ta okoliščina lahko namreč pri nasprotni stranki vzbudi vtis t. i. objektivne pristranskosti sodišča, na katerem je toženka sodnica. Zato je vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v B.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 34/2005, enako tudi I R 103/2010
Sklep I R 52/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-05-16

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - nezadovoljstvo stranke z delom sodnika

Subjektivna ocena stranke o delu sodišča ne more biti podlaga za prenos pristojnosti.

Tožnik predlaga prenos pristojnosti na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nasl. - ZPP), predlog pa utemeljuje z izgubo zaupanja v Okrožno sodišče v Mariboru, zlasti v sodnico A. A., ki vodi ta postopek. Zoper njo je vložil tudi kazensko ovadbo zaradi suma, da je storila kaznivo dejanje zlorabe uradnega položaja ali uradnih pravic.

Nezaupanje stranke v konkretnega sodnika ne more biti podlaga za prenos pristojnosti, tudi ne, če je zoper tega sodnika vložila kazensko ovadbo. Po določbi 67. člena ZPP lahko namreč vrhovno sodišče na predlog pristojnega sodišča ali stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Razlogi za tako delegacijo so torej ekonomičnost postopka ali okoliščine v sferi sodišča, subjektivna ocena stranke o delu sodišču pa ne more biti podlaga za prenos pristojnosti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 80/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-05-24

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - nezadovoljstvo stranke z delom sodišča

Nezadovoljstvo stranke ni razlog za delegacijo pristojnosti.

Toženca sta v vlogi dne 19.4.2007 podala predlog na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS št. 26/99 - Uradni list RS, št. 43/2006; ZPP). Sodišču predlagata, naj za odločanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. Uvodoma pojasnjujeta v čem je bistvo predmetne pravde. Nato navajata, da je obsežnost in dolgotrajnost postopka v neposredni zvezi s tem, da ne prvostopenjsko ne drugostopenjsko sodišče nočeta oblikovati stališča do ugovora tožencev, katerega bistvo je, da služnostne pravice zaradi zakonske prepovedi ni bilo mogoče priposestvovati. Dejstvo, da nobeno od sodišč, ki sta doslej odločali, noče jasno obrazložiti predstavljenega ugovora, štejeta toženca za šikanozno. Pregled spisa naj bi navedeno potrdil. V očitni averziji do njune predstavitve problema in odločanja v skladu z načeli zakonitosti, sta toženca prepričana, da je njun predlog utemeljen. Vrhovnemu sodišču zato predlagata, naj določi drugo sodišče izven območja sodnega okrožja Celje.

Okrajno sodišče v Žalcu je zadevo predložilo v reševanje vrhovnemu sodišču.

V skladu s 67. členom ZPP lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Prenos pristojnosti predstavlja izjemo.

Predlagatelja navajata razloge, ki kažejo na njuno nezadovoljstvo z vodenjem postopka. Delegacija iz razlogov smotrnosti pa ni sredstvo za odpravo morebitnih nepravilnosti pri delu sodišča niti sankcija za sodnikovo nevestno delo in zavlačevanje postopka, saj imajo stranke v takšnih primerih na razpolago pravna sredstva po ZPP in nadzorstveno pritožbo, zoper sodnika, ki bi kršil sodniško dolžnost, pa se lahko uvede disciplinski postopek(1).

Ker tako niso podani razlogi za prenos pristojnosti, je vrhovno sodišče predlog zavrnilo.

Op. št. (1): Tako tudi N. Betetto v: Pravdni postopek, zakon s komentarjem, Ljubljana 2005, 1. knjiga, str. 291, 292.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep III R 54/2004, enako tudi III R 48/2004
Sklep I R 87/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-06-07

spor o pristojnosti - izključna pristojnost - predhoden preizkus tožbe

Ker v obravnavani pravdni zadevi, katere predmet spora je razveljavitev pogodbe med pravdnima strankama, ni podana izključna pristojnost Okrajnega sodišča v Trbovljah, je krajevno pristojno tisto sodišče, kjer je tožeča stranka vložila tožbo, to je Okrajno sodišče v Celju.

Za odločanje v tej pravdni zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Celju.

Tožeča stranka je pri Okrajnem sodišču v Celju zoper toženo stranko vložila tožbo za razveljavitev dogovora z dne 8.5.2002.

Okrajno sodišče v Celju se je s sklepom z dne 8.7.2005 izreklo za krajevno nepristojno za odločanje v obravnavani pravdni zadevi. Oprlo se je na določbo prvega odstavka 47. člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 36/04 - ur. p. b., ZPP) in navedlo, da ima tožena stranka stalno prebivališče na območju Okrajnega sodišča v Trbovljah.

Okrajno sodišče v Trbovljah je sprožilo negativni kompetenčni spor z utemeljitvijo, da se Okrajno sodišče v Celju v tej fazi postopka (pred vročitvijo tožbe toženi stranki in njenim eventualnim ugovorom krajevne nepristojnosti) ne bi smelo izreči za nepristojno.

Za odločanje v tej pravdni zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Celju.

Za sojenje je splošno krajevno pristojno sodišče, na območju katerega ima tožena stranka stalno prebivališče (prvi odstavek 47. člena ZPP). Čeprav ima tožena stranka stalno prebivališče na območju Okrajnega sodišča v Trbovljah, se Okrajno sodišče v Celju ob predhodnem preizkusu tožbe ne bi smelo izreči za krajevno nepristojno. Sodišče se lahko v tej fazi postopka po uradni dolžnosti izreče za krajevno nepristojno le, kadar je drugo sodišče izključno krajevno pristojno (drugi odstavek 22. člena ZPP). Ker v obravnavani pravdni zadevi, katere predmet spora je razveljavitev pogodbe med pravdnima strankama, ni podana izključna pristojnost Okrajnega sodišča v Trbovljah (primerjaj s 57., 58. in 63. členom ZPP), je krajevno pristojno tisto sodišče, kjer je tožeča stranka vložila tožbo, to je Okrajno sodišče v Celju.

Vrhovno sodišče je zato na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP sledilo predlogu Okrajnega sodišča v Trbovljah.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 76/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-05-16

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost sodišča - zapuščinski postopek

Resen dvom v objektivno nepristranost sodišča je sicer načeloma lahko razlog za delegacijo. Vendar pa v konkretnem primeru, glede na naravo odločanja v zapuščinskem postopku in stopnjo izraženega "dvoma", tak razlog ni podan.

1. Okrajno sodišče v Radovljici predlaga določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, ker je dedinja A. A. sodnica na tem sodišču. Iz smrtovnice je izhajalo, da zapustnica ni imela premoženja in sta bili o tem obveščeni dedinji. B. B. je na dopis sodišču odgovorila z navedbo, da jo zanima od kdaj zapustnica nima več premoženja in kdo je lastnik tega premoženja. Zato naj bi se v nadaljnjem postopku dedinji B. B. lahko vzbudil dvom o nepristranosti sodišča.

3.Vrhovno sodišče lahko na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen ZPP). Delegacija je izjemen procesni institut in je zato treba tudi navedene zakonske določbe razlagati restriktivno. Resen dvom v objektivno nepristranost sodišča je sicer načeloma lahko razlog za delegacijo. Vendar pa v konkretnem primeru, glede na naravo odločanja v zapuščinskem postopku in stopnjo izraženega "dvoma", tak razlog ni podan.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 156/2012, enako tudi VSRS Sklep I R 97/2019
Sklep I R 43/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-03-29

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sodnica pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Okoliščina, da je toženka sodnica sodišča, ki je pristojno za sojenje v tej zadevi, je tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Ta okoliščina namreč utegne vzbuditi pri nasprotni stranki vtis pristranskosti sodišča, pred katerim nastopa v vlogi stranke postopka oseba, ki je hkrati sodnica tega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi kot drugo stvarno pristojno sodišče Okrožno sodišče na A.

Tožniki so pri Okrožnem sodišču v B. kot stvarno in krajevno pristojnem sodišču vložili zoper toženko tožbo na ugotovitev obsega zapuščine in v tožbi hkrati predlagali določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za postopanje in odločanje v tej zadevi z obrazložitvijo, da je toženka sodnica Okrožnega sodišča v B. in dobra znanka oziroma prijateljica vseh sodnikov na okrajnem, okrožnem in višjem sodišču v B., kjer na bi "začela razširjati tudi neresnične zgodbe o njeni življenjski skupnosti s pokojnikom in pred njimi že dodobra očrnila zakonite dediče po pokojnem C. C." Po mnenju tožnikov ne more nobeno sodišče z območja Višjega sodišča v B. v tej pravdni zadevi objektivno odločati in zato predlagajo določitev drugega stvarno pristojnega sodišča z območja Višjega sodišča v Ljubljani.

Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP; Ur. l. RS, št. 26/99 do 90/2005) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugih tehtni razlogi. Okoliščina, da je toženka sodnica sodišča, ki je pristojno za sojenje v tej zadevi, je tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Ta okoliščina namreč utegne vzbuditi pri nasprotni stranki vtis pristranskosti sodišča (tako imenovana objektivna pristranskost), pred katerim nastopa v vlogi stranke postopka oseba, ki je hkrati sodnica tega sodišča. Zato je vrhovno sodišče - upoštevaje oddaljenost in obremenjenost drugih stvarno pristojnih sodišč - za odločanje v tej zadevi določilo Okrožno sodišče A.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 109/2012, enako tudi R 116/2012
Sklep I R 107/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-06-28

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - uslužbenka pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Tehten razlog za delegacijo pristojnosti je primer, ko je stranka postopka delavka manjšega sodišča, ki naj bi sodilo v zadevi.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v C.

Okrajno sodišče v B. je v pravdni zadevi opr. št. P 290/2007 dne 20.6.2007 predlagalo določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za odločanje v tej zadevi. Kot razlog je navedlo, da je tožnica A. A. zaposlena pri Okrajnem sodišču v B., ki je manjše sodišče s tremi sodniki, kot vodja zemljiške knjige.

Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek ali če so za to podani drugi tehtni razlogi (67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Uradni list RS št. 26/99-52/2007).

Med druge tehtne razloge za delegacijo pristojnosti se uvrščajo tudi primeri, ko je stranka postopka sodnik ali delavec sodišča, ki naj bi sodilo v zadevi, vsaj tedaj, ko gre za manjše sodišče. Prav za tak primer gre v tej zadevi. Okrajno sodišče v B. je manjše sodišče, tožnica je pri njem zaposlena kot vodja zemljiške knjige. Ker bi zaradi navedenega lahko prišlo do dvoma o nepristranskosti sojenja, je Vrhovno sodišče ugodilo predlogu in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v C.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 135/2009, enako tudi I R 71/2010
Sklep I R 81/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-05-31

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - poznanstvo stranke v postopku in sodnikov pristojnega sodišča

Običajno znanstvo ene od strank s sodniki krajevno pristojnega sodišča samo po sebi ni podlaga za delegacijo pristojnosti.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

Tožnik je proti toženima strankama vložil tožbo na plačilo odškodnine zaradi domnevnih kršitev pravic do sojenja v razumnem roku. Okrožno sodišče v Mariboru, na katerega je naslovil tožbo, je stvarno in krajevno pristojno za odločanje v tej zadevi.

Vendar pa je stvarno in krajevno pristojno sodišče podalo predlog na prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče v Republiki Sloveniji, sklicujoč se na dejstvo, da je toženec A.A. osebni znanec sodnice, kateri je zadeva dodeljena v reševanje in kolega ostalim sodnikom krajevno pristojnega sodišča. Ti bi se radi v naprej izognili očitku pristranosti.

Po določbi 67. člena ZPP lahko vrhovno sodišče tudi na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. V predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča pa krajevno pristojno Okrožno sodišče v Mariboru ne navaja okoliščin, ki bi utemeljevale odločitev v skladu s prej omenjeno zakonsko določbo. Osebno znanstvo z eno od toženih strank je lahko podlaga za izločitev razpravljajoče sodnice, ki ji je zadeva pripadla v reševanje. To pa še ne pomeni, da bi bilo mogoče zadevo odstopiti v reševanje drugemu stvarno pristojnemu sodišču; ostali sodniki krajevno pristojnega sodišča morajo namreč postopati v skladu z določbami Zakona o sodniški službi; Sodnik mora pri uresničevanju svojih pravic vselej ravnati tako, da varuje nepristranskost in neodvisnost sojenja ter ugled sodniške službe (2. člen Zakona o sodniški službi). Običajno znanstvo v tem okviru ne more biti podlaga za ugotovitev, da so podani pogoji za delegacijo pristojnosti v skladu z določbo 67. člena ZPP. Po povedanem je bilo torej treba predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 97/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-06-28

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - objektivna nepristranskost

Navedbe v predlogu o nekontroliranem uhajanju informacij iz sodišča v zvezi z obravnavano zadevo stranka ni pojasnila, niti je ni konkretizirala.

Zaposlitev nečakinje predlagatelja sodne ureditve meje na krajevno pristojnem sodišču, samo po sebi, brez dodatne argumentacije, še ne predstavlja podlage za ugoditev predlogov za prenos pristojnosti.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

Na Okrajno sodišče A. so predlagatelji proti nasprotni stranki vložili predlog za sodno ureditev meje. Sodišče je zadevo sprejelo v obravnavo in opravilo narok.

Nasprotna stranka pa je dne 24.4.2007 podala predlog za prenos pristojnosti na drugo stvarno, vendar krajevno nepristojno sodišče. Razlog naj bi bil v poznanstvu strank z zaposlenimi na Okrajnem sodišču A. S tem bi bilo mogoče preprečiti "nadaljnje nekontrolirano uhajanje informacij iz sodišča v zvezi s to zadevo, saj je nečakinja predlagatelja sodne ureditve meje na tem istem sodišču zaposlena".

Predlog za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče ni utemeljen.

Po določbi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče tudi na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. V obravnavanem primeru nasprotna stranka utemeljuje delegacijski predlog z željo, da bi prišlo do prenehanja nekontroliranega uhajanja informacij iz sodišča v zvezi z obravnavano zadevo. Vendar pa svoje trditve ni pojasnila, niti je ni konkretizirala, razpravljajoči sodnik pa vsakršne sume v tej smeri v svoji izjavi odklanja. Tudi dejstvo, da naj bi nečakinja predlagatelja sodne ureditve meje bila zaposlena na krajevno pristojnem sodišču, samo po sebi, brez dodatne argumentacije, še ne predstavlja podlage za ugoditev predlogov za prenos pristojnosti. Ne glede na vse ostalo mora namreč po določbi 2. člena Zakona o sodniški službi sodnik pri uresničevanju svojih pravic vselej ravnati tako, da varuje nepristranskost in neodvisnost sojenja ter ugled sodniške službe.

Neutemeljen delegacijski predlog je bilo po povedanem treba zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 55/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-06-28

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sodni zaostanki

Sodni zaostanki niso samostojen razlog za delegacijo v skladu z določbo 67. člena ZPP.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

Tožeča stranka je proti tožencem vložila tožbo zaradi izločitve dela zapuščine v korist tožnikov, pri čemer je tožbo naslovila na stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Domžalah. Vendar pa je tožeča stranka z vlogo z dne 26.3.2007 podala predlog za delegacijo pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Tožeča stranka bi namreč sporno razmerje rada čim prej zaključila, pa jo je krajevno pristojno Okrajno sodišče v Domžalah obvestilo, da trenutno rešujejo pravde, ki so bile na tem sodišču začete v letu 2004.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča nima potrebne utemeljitve.

Po določbi 67. člena ZPP lahko vrhovno sodišče na strankin predlog ali na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Razlaga navedene zakonske določbe dopušča torej delegacijo pristojnosti tudi iz razlogov smotrnosti in ekonomičnosti postopka. V obravnavanem primeru naj bi bila podlaga za prenos pristojnosti v večjih sodnih zaostankih pri krajevno pristojnem sodišču. Vendar pa je v primeru sodnih zaostankov predviden poseben postopek o prenosu določenega števila zadev na drugo manj obremenjeno stvarno pristojno sodišče na območju istega višjega sodišča v skladu z določbo člena 105.a Zakona o sodiščih (prečiščeno besedilo, Ur. l. RS, št. 37/2007).

Sodni zaostanki po povedanem niso samostojen razlog za delegacijo v skladu z določbo 67. člena ZPP, zaradi česar je bilo treba predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 105/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-07-26

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - hude zdravstvene težave stranke

Hude zdravstvene težave izjemoma lahko predstavljajo razlog za prenos pristojnosti, vendar v tej zadevi ne gre za tak primer.

Predlog za prenos pristojnosti se zavrne.

Toženec je dne 28.5.2007 podal laično vlogo, v kateri predlaga, naj se zadeva "prepusti" Okrajnemu sodišču v Murski Soboti. Navaja, da zaradi trajnih zdravstvenih težav ni zmožen tako dolge vožnje (približno 400 km v obe smeri) ter prilaga dokazila.

Tožeča stranka s predlogom toženca ni soglašala.

Okrajno sodišče v Brežicah je zadevo predložilo v odločanje Vrhovnemu sodišču Republike Slovenije. V predložitvenem dopisu pojasnjuje, da je bilo v tej zadevi preklicanih že pet narokov,. Od tega štirje zaradi opravičila toženca iz zdravstvenih razlogov. Toženec se je med postopkom preselil iz Brežic na nov naslov v R. Upoštevaje razdaljo med krajema in zdravstvena potrdila, ki jih je predložil toženec, tudi Okrajno sodišče v Brežicah soglaša z utemeljenostjo predloga za delegacijo.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/99 in nasl.) na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi, da v zadevi postopa drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

Med istima pravdnima strankama teče pred Okrajnim sodiščem v Brežicah tudi postopek pod opr.št. P 87/2005. Tudi v tisti pravdi je toženec predlagal prenos pristojnosti, pri čemer je uveljavljal v bistvenem enake razloge kot v tem postopku. Vrhovno sodišče mu je v sklepu, opr.št. I R 99/2007 z dne 21.6.2007 pojasnilo, da hude zdravstvene težave izjemoma lahko predstavljajo razlog za prenos pristojnosti, vendar v konkretnem primeru ni podana takšna situacija. Enaki razlogi, kot so bili tožencu pojasnjeni že v tistem sklepu, veljajo tudi v tem primeru.

Vrhovno sodišče je njegov predlog za prenos pristojnosti zato tudi v tem primeru zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.