Sklep VIII Ips 368/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-03-13

odpoved pogodbe o zaposlitvi - poslovni razlog - kriteriji za določitev presežnih delavcev - rok za odpoved

Pri odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga je nastanek razloga in začetek teka roka za odpoved odvisen od ugotovitve delodajalca, da je zaradi ekonomskih, organizacijskih, tehnoloških, strukturnih ali podobnih razlogov potrebna po delavčevem delu prenehala, in preveritve možnosti zaposlitve delavca pod spremenjenimi pogoji ali na drugem delovnem mestu. V postopku presoje odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga je potrebno ugotoviti tudi, ali so bili ob podaji te odpovedi podani pogoji za uporabo določbe 17. člena SKPgd.

Reviziji se ugodi, sodbi sodišč druge in prve stopnje se razveljavita in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

Izrek o stroških revizijskega postopka se pridrži za končno odločbo.

Sodišče prve stopnje je kot neutemeljen zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev nezakonitosti in razveljavitev odpovedi pogodbe o zaposlitvi z dne 2.10.2003 ter zahtevek za priznanje neprekinjenih pravic iz delovnega razmerja in vrnitev tožnika nazaj na delo. Ugotovilo je, da je tožena stranka tožniku zakonito odpovedala pogodbo o zaposlitvi na delovnem mestu referenta za kataster in BCP iz utemeljenega poslovnega razloga in pri njej ni bilo pogojev za zaposlitev tožnika na drugih delih.

Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

Zoper pravnomočno sodbo sodišča druge stopnje vlaga tožnik revizijo iz razloga zmotne uporabe materialnega prava. V reviziji navaja, da je tožena stranka podala sporno odpoved po poteku 30-dnevnega zakonskega roka in pravočasnosti odpovedi ni dokazala. Že dne 28.8.2003 je tožnika obvestila, da bo prišlo do reorganizacije zaradi nameravane pripojitve J d.d., potem pa tožniku dne 2.10.2003 podalo odpoved iz drugega razloga, saj do pripojitve navedene d.d. dotlej še sploh ni prišlo. Res pa je dne 25.9.2003 prišlo med toženko in navedeno d.d. do podpisa pogodbe o medsebojnem opravljanju storitev, s katero sta se obe družbi dogovorili, da se posamezne službe pri delu ne bodo podvajale temveč bodo opravljale naloge tudi za drugo pogodbeno stranko. V okviru tega sodelovanja bi lahko toženka tožniku zagotovila drugo delo, to je delo skladiščnika pri J d.d., namesto, da se je na tem delovnem mestu zaposlila delavka iz matične družbe SGP P. d.d.. Poleg tega bi morala toženka pri odpovedi pogodbe o zaposlitvi tožniku upoštevati 17. člen SKPGD.

Revizija je bila na podlagi 375. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP - prečiščeno besedilo, Uradni list RS, št. 36/04) vročena toženi stranki, ki je nanjo odgovorila, in Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije v Ljubljani. V odgovoru je tožena stranka predlagala zavrnitev revizije in navajala, da revizijski razlogi niso podani.

Na podlagi 371. člena ZPP revizijsko sodišče preizkusi izpodbijano sodbo samo v tistem delu, v katerem se izpodbija z revizijo, in v mejah razlogov, ki so v njej navedeni, pri čemer pazi po uradni dolžnosti na pravilno uporabo materialnega prava. Pri tem revizije ni mogoče vložiti zaradi zmotne ali nepopolne ugotovitve dejanskega stanja (3. odstavek 370. člena ZPP).

Obe sodišči sta presodili, da je tožena stranka podala sporno odpoved pogodbe o zaposlitvi v zakonskem roku iz 5. odstavka 88. člena Zakona o delovnih razmerjih (ZDR - Ur. l. RS, št. 42/02) in skladno ugotovili, da je potreba po tožnikovem delu referenta za kataster prenehala, nekatera dela tožnikovega delovnega mesta pa je prevzel vodja signalizacije, in da tožena stranka ni razpolagala z drugimi prostimi delovnimi mesti, na katerih bi lahko zaposlila tožnika.

V skladu s petim odstavkom 88. člena ZDR mora delodajalec podati odpoved najkasneje v 30 dneh od seznanitve z razlogi in najkasneje v šestih mesecih od nastanka razloga. V primeru odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga je nastanek razloga in začetek teka roka za odpoved odvisen tudi od ugotovitve delodajalca, da je zaradi ekonomskih, organizacijskih, tehnoloških, strukturnih ali podobnih razlogov potrebna po delavčevem delu prenehala (1. alinea prvega odstavka 88. člena ZDR) in preveritve možnosti zaposlitve delavca pod spremenjenimi pogoji ali na drugem delovnem mestu (tretji odstavek 88. člena ZDR).

Sodišče je ob presoji, da so bile spoštovane gornje določbe o roku za odpoved pogodbe o zaposlitvi zmotno uporabilo materialno pravo oziroma razsodilo najmanj preuranjeno, saj se ni opredelilo do tega, kdaj je rok za odpoved začel teči. Prav tako se neutemeljeno ni opredelilo do tožnikovih navedb, da bi morala tožena stranka pri odločitvi o podaji sporne odpovedi tožniku upoštevati določbe 17. člena Splošne kolektivne pogodbe za gospodarske dejavnosti (SKPGd - Ur. l. RS št. 40/97).

Glede na povedano je sodišče na podlagi drugega odstavka 380. člena ZPP reviziji ugodilo in tako izpodbijano sodbo, kot sodbo sodišča prve stopnje, razveljavilo in zadevo vrnilo temu sodišču v novo sojenje.

V ponovljenem postopku bo moralo sodišče zaradi pravilne uporabe materialnega prava ugotoviti, kdaj je pričel teči 30 dnevni subjektivni rok za odpoved pogodbe o zaposlitvi tožnika, upoštevaje gornje opredelitve začetka teka tega roka. Pri tem se bo moralo določneje opredeliti tudi do obvestila z dne 28.8.2003, ki je bilo podano več kot 30 dni pred podajo sporne odpovedi, saj iz njega na eni strani izhaja, da bo šele prišlo do racionalizacije in prerazporeditve del, na drugem mestu pa, da je postalo tožnikovo delo že nepotrebno. Hkrati iz obvestila izhaja tudi, da bo tožena stranka pred podajo odpovedi še preverila druge možne rešitve. Poleg tega bo moralo sodišče ugotoviti, ali so bili ob podaji sporne odpovedi pogodbe o zaposlitvi podani pogoji za uporabo določb 17. člena SKPGd ne glede na novo ureditev prenehanja delovnega razmerja iz operativnih razlogov, to je ne glede na ureditev odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga v ZDR.

Šele po dopolnitvi postopka v gornjih smereh bo lahko sodišče v zadevi zakonito odločilo.

O revizijskih stroških je sodišče odločilo na podlagi tretjega odstavka 165. člena ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.