Sklep Cp 10/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2007-06-21

CIVILNO PROCESNO PRAVO - PRAVO EVROPSKE UNIJE

načelo kontradiktornosti - možnost sodelovanja v postopku - priznanje in izvršitev tuje sodne odločbe - nepravdni postopek

Ker udeleženca nista bila prisotna ob izvajanju dokazov in jima je bila zato odvzeta pravica izjaviti se o rezultatih dokazovanje, je podana kršitev postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, ki se smiselno uporablja tudi v nepravdnem postopku (37. člen ZNP).

Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo ugovor nasprotne udeleženke in potrdilo sklep z dne 9.3.2005 opr. št. I R 48/2004. Odločilo je še, da mora nasprotna udeleženka predlagateljici povrniti 176,40 EUR stroškov ugovornega postopka, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od 16 dne, dokler ne dosežejo glavnice.

Sklenilo je, da je bilo nasprotni udeleženki omogočeno sodelovanje v postopku pred tujim sodiščem, saj sta ji bili tako tožba kot zamudna sodba osebno vročeni. Prav tako po oceni sodišča prve stopnje ne drži, da je pristojnost avstrijskega sodišča temeljila izključno na sedežu tožnice - predlagateljice, niti ni zamudna sodba tujega sodišča v očitnem nasprotju z javnim redom Republike Slovenije.

Zoper to odločbo se je iz vseh pritožbenih razlogov pritožila nasprotna udeleženka, ki predlaga, naj Vrhovno sodišče kot pritožbeno sodišče pritožbi ugodi in sklep sodišča prve stopnje spremeni tako, da ugovoru ugodi in predlog za priznanje tuje sodne odločbe zavrne, podrejeno pa, da izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v nov postopek. Navaja, da je sodišče prve stopnje njen ugovor, da ji v tem postopku ni bila omogočena obramba, zavrnilo s sklicevanjem na vsebino pribavljenega spisa Pomi 473/95. Čeprav je izvajalo dokaze, strank ni povabilo na narok. Pritožnici ni bila dana možnost, da izpodbija domnevo, ki izhaja iz vročilnice v tem spisu, zato je podana absolutna bistvena kršitev določb pravdnega postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 36/04 - ur. p. b., 52/07, ZPP). Nepravilno je sodišče prve stopnje ravnalo tudi pri presoji drugega ugovornega razloga, to je, da se je tuje sodišče štelo za pristojno zgolj na temelju sedeža tožeče stranke - predlagateljice. Nasprotna udeleženka je že v samem ugovoru predlagala, naj sodišče pridobi in pregleda spis tujega sodišča, iz katerega bi lahko ugotovilo sporno zatrjevano dejstvo, zato ne drži, da pritožnica " ni z ničemer izkazala" svojih trditev. Če je sodišče menilo, da trditvena ali dokazna podlaga v tem delu nista zadosti, bi moralo ravnati v skladu z 285. členom ZPP. Neobrazložena sodna odločba v skladu z ustaljeno ustavno sodno prakso predstavlja poseg v pravico do enakega varstva pravic po 22. členu Ustave, pa čeprav gre za zamudno sodbo.

Predlagateljica v odgovoru na pritožbo predlaga, naj Vrhovno sodišče pritožbo zavrne kot neutemeljeno in potrdi sklep sodišča prve stopnje. Poudarja, da iz podatkov spisa Pomi 473/95 izhaja, da je bila nasprotni udeleženki dana možnost sodelovanja v postopku. Čeprav sporna zamudna sodba ne vsebuje obrazložitve, to ne more biti ovira za njeno priznanje.

O vprašanju intertemporalnega učinka prava EU:

Sodišče prve stopnje je pravilno rešilo dilemo glede vprašanja, ali se je treba v tem postopku priznanja tuje sodne odločbe opreti na določbe Zakona o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (Uradni list RS, št. 56/99, ZMZPP) ali na Uredbo Sveta (ES), št. 44/2001 z dne 22.12.2000 o priznanju in izvršitvi tujih sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (O.J.L 12, BU). Ker je bila zamudna sodba Deželnega sodišča v Celovcu, opr. št. 20 Cg 186/95 izdana 12.9.1997, BU pa je začela veljati 1.3.2002 (prvi odstavek 76. člena BU) se je postavilo vprašanje retroaktivne uporabe te uredbe. Iz prehodne določbe 66. člena BU izhaja, da se uredba uporablja samo za pravne postopke, ki so bili začeti, in za listine, ki so bile uradno sestavljene ali registrirane kot javne listine po tem, ko je ta uredba začela veljati. Upoštevajoč nadaljnje dejstvo, da niso podane okoliščine, ki bi napotovale na retroaktivno uporabo BU iz drugega odstavka 66. člena BU, mora preizkus, ali je mogoče priznati tujo sodno odločbo, v konkretnem primeru temeljiti na ZMZPP.

O ugovoru nasprotne udeleženke, da ni mogla sodelovati v postopku (96. člen ZMZPP):

Iz pravice do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave RS med drugim izhaja pravica stranke do izjavljanja v postopku. Zagotovljena ji mora biti pravica, da se izjavi o celotnem procesnem gradivu, ki je v sodnem spisu in ki lahko vpliva na odločitev sodišča. Opisano načelo je uveljavljeno tudi v nepravdnem postopku (4. člen Zakona o nepravdnem postopku, Uradni list SRS, št. 30/86 ZNP) in posledično v postopku priznanja tuje sodne odločbe (111. člen ZMZPP).

Pravica do enakega varstva pravic v postopku se nanaša tudi na dokazni postopek: v dokaznem postopku mora biti zagotovljena enakopravnost strank, stranka pa mora imeti pravico predlagati dokaze, se izjaviti o dokaznih predlogih nasprotne stranke, biti prisotna ob izvajanju dokazov, postavljati vprašanja pričam in izvedencem ter se izjaviti o rezultatih dokazovanja. Povedano velja tudi za dokaze, ki jih sodišče izvede po uradni dolžnosti.

Pritožnica ima prav, da je sodišče prve stopnje svoj sklep o pravilni vročitvi tožbe in zamudne sodbe opr. št. 20 Cg 186/95 napravilo na podlagi podatkov v spisu Pomi 473/95, ki ga je pribavilo po uradni dolžnosti. Drži, da je v zvezi z vprašanjem pravilnosti vročitev izvajalo in ocenjevalo dokaze, v zvezi s čimer se nasprotna udeleženka ni mogla izjaviti. Prav tako sodišče prve stopnje ni razpisalo naroka, na katerega bi povabilo udeleženca postopka. Ker nista bila prisotna ob izvajanju dokazov in jima je bila zato odvzeta pravica izjaviti se o rezultatih dokazovanje, je podana kršitev postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, ki se smiselno uporablja tudi v nepravdnem postopku (37. člen ZNP).

Pritožbeno sodišče je pritožbi nasprotne udeleženke ugodilo, izpodbijani sklep razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek (3. točka 365. člena ZPP), v katerem bo moralo to po opravljenem naroku (četrti odstavek 109. člena ZMZPP) ponovno odločiti o vseh ugovorih nasprotne udeleženke. Z namenom izogniti se zavlačevanju postopka Vrhovno sodišče pripominja, da v tej fazi postopka nima pomislekov glede argumentov sodišča prve stopnje v zvezi z drugima dvema ugovoroma nasprotne udeleženke (1. točka prvega odstavka 98. in 100. člen ZMZPP). V zvezi z drugim ugovorom velja opozoriti še na ureditev zamudne sodbe v avstrijskem pravu, v skladu s katero ima stranka možnost zamudno sodbo izpodbijati z nedevolutivnim pravnim sredstvom - ugovorom.

Izrek o stroških temelji na tretjem odstavku 165. člena ZPP.

Uredba Sveta (ES), št. 44/2001 z dne 22.12.2000 o priznanju in izvršitvi tujih sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah člen 66, 66/1, 66/2, 76, 76/1.ZPP člen 5, 339, 339/2-8.URS člen 22.ZNP člen 4, 37.ZMZPP člen 109, 109/4, 111.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.