Sodba III Ips 56/2007
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2008-07-31

izvršilni naslov - prisilna poravnava - začetek prisilne poravnave med pravdnim postopkom

V kolikor je bila terjatev tožeče stranke kasneje (po koncu glavne obravnave pred sodiščem prve stopnje) ugotovljena v sklepu o potrditvi prisilne poravnave, je izvršilni naslov izgubil pravno moč. Takšno dejstvo ni zajeto s časovnimi mejami pravnomočnosti in ga je mogoče uveljavljati v ugovoru zoper sklep o izvršbi.

1. Okrožno sodišče v Celju je obdržalo v veljavi sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Celju, opr. št. Ig 2002/01897 z dne 12.05.2003, tako da je tožena stranka dolžna plačati tožeči stranki znesek 16.528.452,73 SIT z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 12.05.2003 dalje. Toženi stranki je naložilo tudi povrnitev pravdnih stroškov tožeče stranke.

2. Višje sodišče v Celju je pritožbo tožene stranke zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

3. Tožeča stranka je na podlagi pogodbe s toženo stranko v letu 2001 izvedla asfalterska dela, za katera ji tožena stranka dolguje vtoževani znesek v višini 16.528.452,73 SIT s pripadki. Tekom postopka na prvi stopnji je bil nad toženo stranko začet postopek prisilne poravnave; sklep o potrditvi prisilne poravnave pa je bil izdan dne 23.11.2005, ko je bil postopek na prvi stopnji že končan (sodba je bila izdana dne 21.06.2005).

4. Tožena stranka uveljavlja razlog zmotne uporabe materialnega prava in Vrhovnemu sodišču predlaga spremembo izpodbijane sodbe sodišča druge stopnje ter sodbe sodišča prve stopnje.

5. Tožena stranka navaja, da bi moralo sodišče po začetku prisilne poravnave postopek prekiniti, po njeni potrditvi pa ustaviti. Terjatev tožeče stranke je bila v postopku prisilne poravnave priznana in je na tej podlagi tožeča stranka pridobila izvršilni naslov.

6. Revizija je bila vročena tožeči stranki, ki nanjo ni odgovorila, ter Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije.

7. Po začetku postopka prisilne poravnave ni mogoče dovoliti izvršbe, izvršbe, ki že tečejo, pa se prekinejo (prvi in drugi odstavek 36. člena Zakona o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji, Uradni list RS, št. 67/1993 - ZPPSL). V obravnavani zadevi je bil sklep o izvršbi še pred začetkom postopka prisilne poravnave razveljavljen v delu, s katerim je bila dovoljena izvršba, postopek pa se je nadaljeval kot pravdni postopek. Začetek prisilne poravnave med pravdnim postopkom pa ne povzroči njegove prekinitve, temveč se le-ta nadaljuje. Ker se je postopek na prvi stopnji zaključil pred potrditvijo prisilne poravnave, ni bilo nikakršnih ovir za izdajo sodbe po nespremenjenem tožbenem zahtevku.

8. Če je bila terjatev tožeče stranke kasneje ugotovljena v sklepu o potrditvi prisilne poravnave, je izvršilni naslov izgubil pravno moč (prvi odstavek 64. člena ZPPSL). Vendar takšnega, kasneje nastalega dejstva ni mogoče uveljavljati s pravnimi sredstvi, saj se pravilnost in zakonitost odločbe presojata glede na trenutek ob zaključku glavne obravnave pred sodiščem prve stopnje (časovne meje pravnomočnosti). Prenehanje terjatve na podlagi dejstva, ki je nastopilo v času, ko dolžnik tega ni mogel uveljavljati v postopku, iz katerega izvira izvršilni naslov in zato ni zajeto s časovnimi mejami pravnomočnosti, je mogoče uveljavljati v ugovoru zoper sklep o izvršbi (8. točka prvega odstavka 55. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju, Uradni list RS, št. 51/1998 - ZIZ). Tako bi bilo v izvršilnem postopku mogoče uveljavljati tudi dejstvo, da je izvršilni naslov izgubil pravno moč zaradi tega, ker je bila terjatev upnika kasneje ugotovljena v sklepu o potrditvi prisilne poravnave.

9. Uveljavljani revizijski razlogi glede na navedeno niso podani, kar velja tudi za razloge, na katere pazi revizijsko sodišče po uradni dolžnosti (371. člen Zakona o pravdnem postopku, Uradni list RS, št. 26/99 s spremembami - ZPP), zato je Vrhovno sodišče revizijo kot neutemeljeno zavrnilo (378. člen ZPP). Zavrnitev pravnega sredstva vsebuje tudi zavrnitev priglašenih stroškov v zvezi s pravnim sredstvom.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.