Sklep III R 5/2008
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2008-02-25

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - zloraba (procesne) pravice

Predlagateljevo vztrajno in ponavljajoče se vlaganje vsebinsko enakih (neutemeljenih) predlogov za delegacijo kaže, da te svoje procesne pravice ne uporablja v skladu z njenim namenom. Ker vlaganje takšnih predlogov za delegacijo očitno ne prispeva k pospešitvi postopka, to že kaže na zlorabo pravice za cilj, ki je v nasprotju z dobrimi običaji, vestnostjo in poštenjem.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

(1) Okrožno sodišče na Ptuju je s sklepom, opr. št. I R 550/2005 z dne 7. 12. 2007, zavrglo predlog uvodoma navedenih predlagateljev „za uradni izbris protipravno vpisane N. J., brez sklepa ustanovitelja“. Hkrati s pritožbo proti temu sklepu predlagajo, da Vrhovno sodišče na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) za pritožbeno sodišče namesto Višjega sodišča v Mariboru določi drugo sodišče.

(2) Vrhovno sodišče je že večkrat zavrnilo ali zavrglo predloge prvonavedenega predlagatelja za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP, nazadnje s sklepi, opr. št. III R 14/2007-2 z dne 28. 6. 2007 ter III R 27/2007-2 in III R 28/2007-2 z dne 13. 11. 2007. V njih je razložilo, da je delegacija pristojnosti namenjena bolj smotrni izvedbi postopka, ki le izjemoma narekuje odstop od siceršnjih pravil ZPP o krajevni pristojnosti, ter zasledovanju nekaterih drugih tehtnih razlogov. Pojasnilo je tudi, da k tem razlogom ne sodita odprava morebitnega protipravnega ravnanja posameznih sodnikov niti zagotavljanje pravilnega sojenja, saj so obojemu namenjeni drugi pravni instituti. Predlagatelji v novem predlogu uveljavljajo, da naj ne bi bili deležni poštenega sojenja, ker naj bi bile v Mariboru in na Ptuju na prvi in drugi stopnji sojenja vse njihove dosedanje vloge zavrnjene ali zavržene brez zakonite obrazložitve. Podatki v sodnem registru o uvodoma navedenem subjektu naj bi bili popolnoma napačni, njegova direktorica pa v register vpisana brez podlage. Dejansko naj bi bil namreč resnični direktor prvi predlagatelj. Novi razlogi so uperjeni zoper pravilnost sojenja in glede na navedeno delegacije ne morejo utemeljiti. Vrhovno sodišče je zato predlog za delegacijo pristojnosti zavrnilo.

(3) Sicer pa prvonavedeni predlagatelj v obravnavanem predlogu ne navaja novih oziroma vsebinsko drugačnih razlogov kot v svojih prejšnjih predlogih. O vprašanjih, na katera vedno znova opozarja in z rešitvijo katerih se ne strinja, je bilo že pravnomočno razsojeno. Pravnomočno so bili namreč zavrnjeni njegovi tožbeni zahtevki, naj se ugotovi, da je bil postopek izbire kandidata na delovno mesto direktorja pri uvodoma navedenem subjektu nezakonit, ter naj se ta postopek razveljavi in ponovi (sodba in sklep Višjega delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani, opr. št. Pdp 741/98-2 z dne 14. 9. 2000). S sodbo Višjega sodišča v Mariboru, opr. št. Cpg 269/2006-3 z dne 23. 11. 2006, pa je bil potrjen sklep, da se zavrže predlagateljev vnovičen istoveten predlog za izbris v sodnem registru vpisane direktorice. Njegovo vztrajno in ponavljajoče se vlaganje vsebinsko enakih (neutemeljenih) predlogov za delegacijo kaže, da te svoje procesne pravice ne uporablja v skladu z njenim namenom. Ker vlaganje takšnih predlogov za delegacijo očitno ne prispeva k pospešitvi postopka, to že kaže na zlorabo pravice za cilj, ki je v nasprotju z dobrimi običaji, vestnostjo in poštenjem.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep III R 54/2004, enako tudi III R 48/2004