Sodba II Ips 701/2004
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-09-14

Napaka pri zapisu imena in naslova prebivališča te ali one stranke ne more vselej povzročiti napake, ki bi imela za posledico bistveno kršitev postopka. Kadar niti za sodišče niti za stranke ni sporno, kdo je tožeča in kdo tožena stranka, potem napačna označba katere od strank ne more imeti usodnih procesnih posledic. Odpraviti jo je mogoče s pravilno označbo stranke - s pravilno navedbo imena in/ali prebivališča stranke.

Tožnik krije svoje stroške odgovora na revizijo.

Sodišče prve stopnje je toženko zavezalo, da mora s parcele 189/2 k.o. ... odstraniti gostilniški kontejner z vsemi pripadajočimi zadevami ter to zemljišče izročiti tožniku. Toženki je še naložilo, da mora tožniku v 15-dneh po pravnomočnosti sodbe povrniti 239.250 SIT pravdnih stroškov z zakonskimi zamudnimi obrestmi od zapadlosti dalje. Pritožbeno sodišče je zavrnilo toženkino pritožbo in potrdilo sodbo prve stopnje.

Zoper to sodbo je toženka vložila revizijo zaradi bistvenih kršitev določb pravdnega postopka ter zmotne uporabe materialnega prava (pri čemer pa obrazloži le bistvene kršitve določb pravdnega postopka). Navaja, da je njeno ime R. Š., ne pa R. T. Š. ter da je naslov njenega prebivališča K. c. 105/a, M. (in ne D. P. 11/b, P.). Oboje (tako pravilno ime kot prebivališče) je navedla že v odgovoru na tožbo.

V odgovoru na tožbo pa je predlagala tudi svoje zaslišanje in zaslišanje priče B. T.. Ta dokaza sta pomembna, saj bi potrdila, da je bil sporni kontejner postavljen z dovoljenjem prejšnje lastnice parc. št. 189/2. Njeno zaslišanje je toženka predlagala tudi kasneje. Ker sodišče prve stopnje ni izvedlo nobenega od predlaganih dokazov, je zagrešilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka (zaradi česar je bilo tudi zmotno uporabljeno materialno pravo). Razen tega je bila sodišču predložena najemna pogodba, iz katere izhaja, da je predmet najema tudi vrtna uta, ki se je podrla, na njeno mesto pa je toženka postavila kontejner z dovoljenjem takratne lastnice.

Tožnik je odgovoril na revizijo, pri čemer meni, da revidentka izpodbija dejansko stanje ter da je tožbeni zahtevek že izpolnila.

Revizija je bila vročena tudi Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije.

Stranki postopka morata biti sicer že v tožbi (in nato ves čas postopka) določno in individualno opredeljeni. Vendar sam zapis v uvodu tožbe in nato sodbe ni nujno odločilen. Pomembno je predvsem, kako sta opredelitev stranke razumela sodišče in tožena stranka, pri čemer je treba upoštevati tudi celotno vsebino tožbe. Zato napaka pri zapisu imena in naslova prebivališča te ali one stranke ne more vselej povzročiti napake, ki bi imela za posledico bistveno kršitev postopka. Kadar niti za sodišče niti za stranke ni sporno, kdo je tožeča in kdo tožena stranka, potem napačna označba katere od strank ne more imeti usodnih procesnih posledic. Odpraviti jo je mogoče s pravilno označbo stranke - s pravilno navedbo imena in/ali prebivališča stranke. Bistveno je, da ne gre za spremembo osebe stranke, ampak le za drugačno označbo osebe, ki je že ves čas stranka postopka, ki je to vseskozi vedela, v skladu s to vlogo tudi ravnala, ter se udeleževala postopka. Tako je bilo tudi v tem primeru. Toženka je ves čas sodelovala v postopku in v njem nastopala kot stranka. Njena identiteta nikoli ni bila sporna.

Neutemeljen je tudi revizijski očitek, da bi moralo sodišče zaslišati toženko in priči B. T. in K. K.. Kot je pravilno pojasnilo že sodišče druge stopnje, je trditve, ki naj bi jih ti dokazi potrdili (da je s postavitvijo kontejnerja soglašala prejšnja lastnica tožnikove parcele), toženka navedla šele po prvem naroku za glavno obravnavo, ne da bi pojasnila, zakaj tega ni mogla storiti že prej (prim. 268. člen Zakona o pravdnem postopku - Ur. l. RS, št. 26/99 in nasl. - ZPP).

Ker tako niso podane očitane bistvene kršitve določb pravdnega postopka, in ker je materialno pravo pravilno uporabljeno, je revizijsko sodišče revizijo zavrnilo (378. člen ZPP).

Odgovor na revizijo ni bil potreben. Tožnik zato krije stroške, ki so mu s tem nastali (prvi odstavek 165. člena in prvi odstavek 155. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.