Sklep III Ips 4/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-10-03

zahteva za varstvo zakonitosti - pravni interes - sodni register - tožba na ugotovitev ničnosti vpisa

Pravni interes za sodno varstvo kot procesna predpostavka mora biti podan za vsebinsko obravnavo tožbe (na ugotovitev ničnosti vpisa v sodni register). Pravni interes je v ugotovitvi, da bi ugoditev zahtevku tožeče stranke zanjo pomenila določeno pravno korist, ki je brez tega ne bi mogla doseči. Gre za pravno korist, to je materialna korist, ki temelji na pravnem predpisu. Če je ta podana, tožeči stranki ni mogoče odreči pravice do meritorne odločitve.

Zahtevi za varstvo zakonitosti se ugodi, sklepa sodišč druge in prve stopnje se razveljavita ter se zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

(1) Okrožno sodišče v Celju (sodišča prve stopnje) je z uvodoma navedenim sklepom v delu, ki je pomemben za vloženo zahtevo za varstvo zakonitosti, zaradi pomanjkanja pravnega interesa zavrglo tožbo na ugotovitev ničnosti vpisa sklepa o povečanju osnovnega kapitala v sodni register (1. točka izreka).

(2) Višje sodišče v Celju (sodišče druge stopnje) je z uvodoma navedenim sklepom v delu, ki je pomemben za vloženo zahtevo za varstvo zakonitosti, zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (prvi odstavek izreka).

(3) Vrhovno državno tožilstvo Republike Slovenije (VDT RS) je proti pravnomočnemu sklepu o zavrženju tožbe vložilo zahtevo za varstvo zakonitosti (ZVZ). Uveljavljalo je absolutno bistveno postopkovno kršitev iz 1. točke prvega odstavka 387. člena v zvezi s 14. točko drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) in zmotno uporabo materialnega prava (nepravilno uporabo drugega odstavka 41. člena Zakona o sodnem registru (ZSReg), neuporabo 309. in 313. člena Zakona o gospodarskih družbah (ZGD) ter neuporabo 23. člena Ustave Republike Slovenije (Ustave)). V izpodbijanem delu je predlagalo razveljavitev sklepov sodišč druge in prve stopnje ter vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v nov postopek.

(4) ZVZ je bila vročena obema strankama (gospodarskega spora), ki pa nanjo nista odgovorili.

Razlogi nižjih sodišč o pomanjkanju pravnega interesa za vložitev tožbe na ugotovitev ničnosti vpisa po 41. členu ZSReg (5) Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je tožeča stranka podpisnica delniškega sporazuma s pravili notranjega odkupa z dne 4. 7. 1996 (priloga B5), ki vsebuje tudi akt o pooblastitvi vodje programa notranjega odkupa (I. K.) za zastopanje na skupščini dne 22. 7. 1996. Ob upoštevanju sklepov, sprejetih na zboru delničarjev, ter sklepa o povečanju osnovnega kapitala in izključitvi prednostne pravice do nakupa novih delnic, sprejetega na skupščini delniške družbe, pa je zaključilo, da tožeča stranka kot udeleženka delničarskega sporazuma nima pravnega interesa za izpodbijanje vpisa sklepa o povečanju osnovnega kapitala v sodni register.

(6) Sodišče druge stopnje je le pritrdilo (po njegovi oceni pravilnim) razlogom sodišča prve stopnje.

Odločanje o zahtevi za varstvo zakonitosti (7) Pri odločanju o ZVZ se Vrhovno sodišče omeji samo na preizkus uveljavljanih kršitev (prvi odstavek 391. člena ZPP), s tem da se v postopku z ZVZ smiselno uporabljajo določbe, ki se sicer uporabljajo v postopku z revizijo (drugi odstavek 391. člena ZPP).

Razlogi Vrhovnega sodišča o utemeljenosti vložene zahteve (za varstvo zakonitosti)

(8) Razlogi sklepov nižjih sodišč se nanašajo na (ne)utemeljenost tožbenega zahtevka, ki ima podlago v prvem odstavku 41. člena ZSReg. Ta določa, da se lahko s tožbo zahteva ugotovitev, da je vpis ničen: če je bil opravljen na podlagi lažne ali neveljavne listine; če so v listini, na podlagi katere je bil opravljen vpis, navedeni neresnični podatki; če je bila listina izdana v nezakonito izvedenem postopku; če je bilo nezakonito izvedeno dejanje, o katerem se vpisujejo podatki v sodni register; ali če obstajajo drugi v zakonu določeni razlogi. Njuni razlogi se (kot to pravilno ugotavlja zahteva za varstvo zakonitosti) ne nanašajo na pravni interes iz drugega odstavka 41. člena ZSReg, čeprav sta tožbo na ugotovitev ničnosti vpisa sklepa o povečanju osnovnega kapitala v sodni register zavrgli kot nedovoljeno prav zaradi pomanjkanja tega interesa. Tako izpodbijana sklepa ne vsebujeta razlogov o pravnem interesu za sodno varstvo kot procesni predpostavki, ki mora biti podana za vsebinsko obravnavo tožbe (na ugotovitev ničnosti vpisa), kar predstavlja zatrjevano absolutno bistveno postopkovno kršitev iz 14. člena drugega odstavka 339. člena (v zvezi s 366. členom) ZPP.

(9) ZSReg v drugem odstavku 41. člena določa, da lahko tožbo vloži oseba, ki ima pravni interes, da se ugotovi ničnosti vpisa. Ta interes je tožeča stranka sicer zatrjevala, saj je navedla, da naj bi bila z izvedeno dokapitalizacijo (povečanjem osnovnega kapitala z izdajo novih delnic) dejansko oškodovana, ker naj bi se s povečanjem osnovnega kapitala dejanska vrednost starih delnic znižala, in da naj bi pri povečanju osnovnega kapitala zaradi izključitve prednostne pravice do nakupa novih delnic kot 'prvotna delničarka' ne imela možnosti ohranitve svoje kapitalske udeležbe v osnovnem kapitalu, vendar pa se nižji sodišči do njega nista opredelili. Tako nista ocenili, ali bi ugoditev zahtevi tožeče stranke zanjo pomenila določeno pravno korist, ki je brez tega ne bi mogla doseči, oziroma (konkretno, na kar opozarja zahteva za varstvo zakonitosti), ali je njena pravna korist (to je materialna korist, ki temelji na pravnem predpisu) pri povečanju osnovnega kapitala z vložki v prednostni pravici do novih delnic (309. in 313. člen ZGD).

(10) Zato je Vrhovno sodišče zahtevi za varstvo zakonitosti ugodilo, sklepa nižjih sodišč razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek (drugi odstavek 391. člena v zvezi s 383. členom in prvim odstavkom 379. člena ZPP). Če bo slednje ugotovilo, da je tožeča stranka izkazala pravni interes (za ugotovitev ničnosti vpisa povečanja osnovnega kapitala v sodni register), ji ne bo moglo odreči pravice do meritorne odločitve.

ZSReg člen 41, 41/1, 41/2. ZPPčlen 339, 339/2-14.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.