TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 80/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-06-24

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - nezadovoljstvo stranke z odločitvijo v drugem sporu - dvom v nepristranskost sodnika

Tožnikovo nezadovoljstvo z odločbo sodišča v drugi pravdni zadevi, četudi naj bi bila ta povod za sedanjo pravdo, ne spada med razloge smotrnosti ali druge tehtne razloge za prenos pristojnosti. Stranka lahko razloge nestrinjanja s sodno odločbo uveljavlja s pravnimi sredstvi, kar je tožnik v prejšnji pravdi tudi storil. Svoje nezaupanje v nepristranskost konkretnega sodnika lahko uveljavlja s predlogom za njegovo izločitev, ne pa s predlogom za prenos pristojnosti.

Tožnik je pri Okrožnem sodišču v Kranju vložil tožbo za ugotovitev ničnosti in za razveljavitev pogodbe, ki jo je 28.11.2002 sklenil s tožencem. S posebno vlogo je v tej in drugih pravdnih zadevah predlagal prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Iz obširnih navedb v predlogu izhaja tožnikovo nezadovoljstvo z odločbo Okrožnega sodišča v Kranju v drugi pravdni zadevi, ker naj bi jo nezakonito in nepravilno izdal za tožnika sporni sodnik in s tem povzročil nove spore, med njimi tudi to pravdno zadevo. Niti sporni sodnik, niti sporno Okrožno sodišče v Kranju ne moreta obravnavati tistih tožnikovih zadev, ki so posledica njunega nepristranskega in nepoštenega dela. Z dodatno vlogo v tej pravdni zadevi tožnik še pojasnjuje, zakaj je konkretni sodnik zanj sporen.

O tožnikovem vsebinsko enakem predlogu v nekaterih drugih pravdnih zadevah je vrhovno sodišče že odločilo tako, da ga je zavrnilo. Zato so razlogi za odločitev o tožnikovem predlogu tudi v tej pravdni zadevi enaki.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku na predlog stranke ali sodišča odloči, da v zadevi postopa drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Tožnikovo nezadovoljstvo z odločbo sodišča v drugi pravdni zadevi, četudi naj bi bila ta povod za sedanjo pravdo, ne spada med razloge smotrnosti ali druge tehtne razloge za prenos pristojnosti. Stranka lahko razloge nestrinjanja s sodno odločbo uveljavlja s pravnimi sredstvi, kar je tožnik v prejšnji pravdi tudi storil. Svoje nezaupanje v nepristranskost konkretnega sodnika lahko uveljavlja s predlogom za njegovo izločitev, ne pa s predlogom za prenos pristojnosti. Celo sodišče kot institucija ne more biti pristransko. V sedanji pravdi pa poleg vsega odloča še druga sodnica in ne tisti sodnik, ki naj bi bil za tožnika sporni sodnik. Zato je vrhovno sodišče neutemeljen predlog za prenos pristojnosti zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 55/2002, enako tudi sklep I R 48/2002
Sklep I R 67/2005, enako tudi I R 69/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-05-26

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sojenja

Občutek stranke, da ji sodniki določenega sodišča niso naklonjeni, ne predstavlja tehtnega razloga za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

Predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se ne ugodi.

Tožniki so pri Okrožnem sodišču v Kranju proti tožencema vložili tožbo na plačilo odškodnine. Na naroku za glavno obravnavo dne 5.5.2005 pa je tožeča stranka poleg zahteve za izločitev sodnika vložila tudi predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Meni namreč, da ji sodniki krajevno pristojnega sodišča niso naklonjeni in da ji ne sodijo nevtralno.

Po določbi 67. člena ZPP lahko vrhovno sodišče tudi na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Vendar pa tožeča stranka v svojem predlogu za prenos pristojnosti ne navaja takšnih tehtnih razlogov, ki bi narekovali določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

Nezadovoljstvo in nestrinjanje s sodnimi odločitvami lahko stranka v skladu z določbami procesne zakonodaje opredmeti v postopku z rednimi pravnimi sredstvi. Sicer pa iz določbe 2. člena Zakona o sodniški službi izhaja, da mora sodnik, ki odloča o stvari, ves čas postopka ravnati tako, da varuje ugled sodniške službe in nepristranskost pri sojenju. Zaradi nekonkretiziranih in s tem neutemeljenih navedb v predlogu je bilo treba odločiti z zavrnitvijo predloga.

Opr. št: I R 69/2005, ECLI:SI:VSRS:2005:I.R.69.2005

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 58/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-05-05

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - spor povezan s pokojnim predsednikom pristojnega sodišča

Pred okrajnim sodiščem v A. je tožnica, ki je bila vpisničarka na tem sodišču, vložila tožbo za plačilo zavarovalnine po polici življenjskega zavarovanja sedaj pokojnega C. C., ki je bil predsednik tega sodišča.

V danem primeru gre za tragično zadevo, povezano s člani sodišča, kar bi lahko otežilo delo in delovne odnose tistih, ki b morali odločati v zadevi.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v B.

Pred okrajnim sodiščem v A. je tožnica, ki je bila vpisničarka na tem sodišču, vložila tožbo za plačilo zavarovalnine po polici življenjskega zavarovanja sedaj pokojnega C. C., ki je bil predsednik tega sodišča.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur.l. RS, št.

36/04-uradno prečiščeno besedilo) Vrhovno sodišče Republike Slovenije lahko določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. V danem primeru gre za tragično zadevo, povezano s člani sodišča, kar bi lahko otežilo delo in delovne odnose tistih, ki bi morali odločati v zadevi.

Zato je Vrhovno sodišče uporabilo izjemno pooblastilo, ki mu ga daje zakon, in določilo drugo okrajno sodišče, ki naj odloči o zadevi.

Okrajno sodišče v B. je v bližini in organizacijsko ne spada pod Višje sodišče v ..., kjer je pokojni tudi opravljal sodniško funkcijo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 84/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-07-13

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - predlog za zaslišanje predsednika pristojnega sodišča kot priče

Dejstvo, da je predsednik krajevno pristojnega sodišča predlagan za pričo v pravdi, samo po sebi še ne utemeljuje prenosa pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče.

Tožnica je pri stvarno in krajevno pristojnem Okrožnem sodišču v A. vložila proti toženi stranki tožbo zaradi plačila odškodnine v znesku 5,000.000 SIT. Sodišče je zadevo sprejelo v obravnavanje. Stvarno in krajevno pristojno Okrožno sodišče v A. pa je dne 6.7.2005 podalo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Sklicuje se na dokazni predlog tožene stranke z dne 31.5.2005, s katerim je tožena stranka predlagala med drugim tudi zaslišanje priče B. B., predsednika Okrožnega sodišča v A.. B. B. je namreč razpravljajoči sodnici v tej zadevi ne samo osebno poznan, temveč tudi nadrejen.

Zato bi se lahko v širši javnosti pojavil dvom o nepristranskosti sojenja. Ker pa je navedena priča nadrejena tudi ostalim sodnikom pravdnega oddelka stvarno in krajevno pristojnega sodišča, so podani pogoji za prenos pristojnosti po določbi 67. člena ZPP.

Po določbi 67. člena ZPP lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Obravnavani delegacijski predlog, ki ga je podalo sicer krajevno pristojno sodišče, uveljavlja kot tehtni razlog možen dvom v nepristranskost sojenja, ker je ključna priča B. B. kot predsednik krajevno pristojnega sodišča razpravljajoči sodnici neposredno nadrejen. Nobena od pravdnih strank se takšnemu predlogu ni pridružila, pri čemer je tožena stranka bila tista, ki je predlagala zaslišanje navedene priče. Ne glede na to v predlogu izražena bojazen, da bo širša javnost dvomila v nepristranskost sojenja, razen izražene bojazni samega pristojnega sodišča, ni podprta z nobenimi konkretnimi okoliščinami. Sodišče o dokaznem predlogu, ki ga je tožena stranka postavila dne 31.5.2005, še ni odločilo. Dejstvo, da je ena od prič, ki naj bi bila zaslišana v postopku, po svoji funkciji "nadrejena" sodnici, ki vodi proces in bo o stvari odločalo, samo po sebi in samo zato, ker je ta priča predlagana v zaslišanje, še ne pomeni drugega tehtnega razloga za delegacijo pristojnosti iz določbe 67. člena ZPP. Po določbi 2. člena Zakona o sodniški službi mora sodnik pri uresničevanju svojih pravic vselej ravnati tako, da varuje nepristranskost in neodvisnost sojenja. Po povedanem je bilo treba predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 76/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-06-24

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - službeni stiki med centri za socialno delo in sodišči oziroma odvetniki

Trditve o povezanosti med sodniki in centri za socialno delo oziroma pooblaščenko nasprotne stranke ne morejo biti tehtni razlogi za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, saj neprimerne povezave niso izkazane, službeni stiki sodnikov s centri za socialno delo in z odvetniki pa ne morejo biti podlaga za dvom v objektivno obravnavanje posameznih zadev.

Tožnik je predlagal Vrhovnemu sodišču Republike Slovenije, da na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Uradni list RS, št. 26/99 do 2/2004) namesto Okrožnega sodišča v Celju določi drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrožno sodišče v Ljubljani. Po prepričanju tožnika Okrožno sodišče v Celju ni v stanju objektivno raziskati dejstev in izvajati dokazov, ker obstaja povezanost med centri za socialno delo in samim sodiščem, kakor tudi povezanost med pooblaščenko tožene stranke in sodniki na Okrožnem sodišču v Celju. Te okoliščine so po tožnikovem prepričanju takšne narave, da bi bilo smotrno in laže opraviti zadevni postopek pred drugim sodiščem.

Po 67. členu ZPP lahko Vrhovno sodišče Republike Slovenije določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. V tožnikovem predlogu pa ni nobenih argumentov za smotrnost in lažjo opravo postopka pred drugim sodiščem, ki ju sicer zatrjuje. V predlogu so samo trditve o povezanosti med Okrožnim sodiščem v Celju in centri za socialno delo oziroma pooblaščenko tožene stranke. Te trditve pa so nerelevantne, saj tožeča stranka neprimernih povezav ne izkazuje, službeni stiki sodišč oziroma sodnikov s centri za socialno delo in odvetniki pa ne morejo biti podlaga za dvom v objektivno obravnavanje posameznih zadev. Po zakonu se morajo sodniki vselej vesti tako, da varujejo nepristranskost in neodvisnost sojenja, sodniški ugled in samostojnost sodniške oblasti, pri čemer so dodatna varovalka sistemi senatnega in večstopenjskega sojenja. Zato pavšalne trditve v predlogu ne morejo pomeniti niti sicer nezatrjevanega drugega tehtnega razloga za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, zaradi česar vrhovno sodišče tožnikovemu predlogu ni ugodilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 66/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-06-24

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sodnik manjšega sodišča kot stranka v postopku

Prisilna izvršitev v preživninski zadevi proti dolžniku, ki opravlja sodniško funkcijo na istem sodišču, bi lahko otežila medsebojne odnose pri delu manjšega sodišča; poleg tega pa bi objektivno lahko prišlo do dvoma o nepristranskosti odločanja.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Ljubljani.

Predsednik stvarno in krajevno pristojnega sodišča za vodenje te zadeve je po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur.l. RS, št. 36/04-uradno prečiščeno besedilo) predlagal določitev drugega sodišča. Predlog je utemeljil s tem, da je dolžnik A. A. okrajni sodnik na Okrajnem sodišču v ...

Po 67. členu ZPP Vrhovno sodišče Republike Slovenije lahko določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Prisilna izvršitev v preživninski zadevi proti dolžniku, ki opravlja sodniško funkcijo na istem sodišču, bi lahko otežila medsebojne odnose pri delu manjšega sodišča; poleg tega pa bi objektivno lahko prišlo do dvoma o nepristranskosti odločanja. Zato je Vrhovno sodišče Republike Slovenije ugodilo predlogu in določilo drugo sodišče, ki je stvarno pristojno in je v bližini Okrajnega sodišča v ...

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 98/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-09-15

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - vodja urada predsednice sodišča in vpisničarka kot stranka v postopku

To, da je tožnica zaposlena kot vodja urada predsednice sodišča in vpisničarka na pristojnem sodišču, bi glede na dejstvo, da gre za majhno sodišče ter za posestni spor med razvezanima zakoncema, pri razumnem opazovalcu lahko vzbudilo dvome v nepristranskost odločanja. Zaradi varovanja objektivne nepristranskosti je zato smotrno, da se določi drugo stvarno pristojno sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici.

Podpredsednica Okrajnega sodišča v A je predlagala določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, predlog pa utemeljila s tem, da je tožnica zaposlena na Okrajnem sodišču v A., toženec pa je odvetnik s sedežem v A.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/99 in nasl.) na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi, da v zadevi postopa drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Okoliščine, zaradi katerih Okrajno sodišče v A. predlaga delegacijo krajevne pristojnosti, predstavljajo take razloge. To, da je tožnica zaposlena na Okrajnem sodišču v A. kot vodja urada predsednice sodišča in vpisničarka v Z zadevah, bi ob dejstvu, da gre za majhno sodišče ter za posestni spor med razvezanima zakoncema, pri razumnem opazovalcu lahko vzbudilo dvome v nepristranskost odločanja. Zaradi varovanja objektivne nepristranskosti je zato smotrno, da se v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. Vrhovno sodišče je tako predlogu za delegacijo ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v A.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep III R 54/2004, enako tudi III R 48/2004
Sklep I R 53/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-04-21

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - zakoniti zastopnik stranke sin upokojene sodnice

Zgolj v okoliščini, da je zakoniti zastopnik stranke sin upokojene sodnice, ki že štiri leta ne dela na sodišču, na katerem se obravnava ta zadeva, vrhovno sodišče ne vidi razloga za dvom o neodvisnosti ali nepristranskosti sodnikov pristojnega sodišča.

V tej pravdni zadevi je tožnik v eni izmed svojih vlog zapisal, da je "direktor prvotožene stranke sin bivše predsednice naslovnega sodišča A. A. in bi bilo potrebno prenesti krajevno pristojnost na drugo stvarno pristojno sodišče".

Sodnik, ki obravnava to zadevo, je predložil vrhovnemu sodišču tožnikov predlog za smotrno delegacijo in pri tem pojasnil, da je bila okrožna sodnica svetnica A. A. predsednica Okrožnega sodišča B. do 29.4.1996, potem pa je opravljala delo okrožne sodnice do upokojitve 28.2.2001.

Zakon o pravdnem postopku določa v 67. členu, da lahko vrhovno sodišče na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da obravnava zadevo, če so za to tehtni razlogi. Tožnikov predlog ne pojasni, v čem naj bi bil podan tehten razlog za delegacijo. Zgolj v okoliščini, da je zakoniti zastopnik stranke sin upokojene sodnice, ki že štiri leta ne dela na sodišču, na katerem se obravnava ta zadeva, vrhovno sodišče samo ne vidi razloga za dvom o neodvisnosti ali nepristranskosti sodnikov na sodišču, ki je pristojno obravnavati zadevo. Zato je bilo treba neutemeljen predlog zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep III R 54/2004, enako tudi III R 48/2004
Sklep I R 39/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-03-24

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtenih razlogov - dvom v nepristranskost sodnikov - uslužbenka manjšega sodišča kot stranka v postopku

Okoliščina, da je tožnica zaposlena na Okrajnem sodišču v ..., pri katerem je majhno število zaposlenih, je tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Ta okoliščina namreč utegne vzbuditi pri nasprotni stranki vtis pristranskosti sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi kot drugo stvarno pristojno sodišče Okrajno sodišče v Litiji.

Med pravdnima strankama je pri Okrajnem sodišču v teku pravdni postopek zaradi plačila 621.311 SIT s pripadki. Tožena stranka je v vlogi z dne 11.3.2005 predlagala določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za postopanje v tej zadevi z obrazložitvijo, da je tožnica A. A. zaposlena pri Okrajnem sodišču v ... in da je zato podan dvom v nepristranskost tega sodišča in v objektivno vodenje postopka, saj je glede na majhno število zaposlenih pri tem sodišču nemogoče, da tožnica ne bi dnevno prihajala v stik s sporno zadevo.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP; Ur. l. RS, št. 36/2004 - uradno prečiščeno besedilo) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Okoliščina, da je tožnica zaposlena na Okrajnem sodišču v ..., pri katerem je majhno število zaposlenih (kot je to potrjeno s predlogu priloženim dopisom sodnice), je tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Ta okoliščina namreč utegne vzbuditi pri nasprotni stranki vtis pristranskosti sodišča. Zato je vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Litiji.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 82/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-06-30

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - uslužbenka pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Dejstvo, da je dolžnica vpisničarka na izvršilnem oddelku Okrajnega sodišča v A., predstavlja tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v B.

Upnica je proti dolžnici A. A. vložila predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine. Okrajno sodišče v A. je predlagalo, da se za sojenje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Uradni list RS, št.

26/99, 96/2002 in 2/2004) je mogoče opraviti prenos pristojnosti s stvarno in krajevno pristojnega sodišča na drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Dolžnica A. A. je vpisničarka na izvršilnem oddelku Okrajnega sodišča v A. Ta okoliščina je po presoji vrhovnega sodišča tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za odločanje v tej zadevi. Tako bo namreč odpravljen vsak dvom o morebitni nepristranskosti sodnikov Okrajnega sodišča v A., kjer je dolžnica zaposlena in dela prav na izvršilnem oddelku. Zato je vrhovno sodišče na podlagi 67. člena ZPP v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ, Uradni list RS, št. 51/98 - 16/2004) predlogu ugodilo z odločitvijo, da bo postopek vodilo stvarno pristojno Okrajno sodišče v B.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 41/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-04-07

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - predlog pristojnega sodišča za delegacijo pristojnosti - dvom strank v nepristranskost sodnikov

V tej zadevi nobena od pravdnih strank ni predlagala določitve drugega sodišča, kar pomeni, da ni dvomila v nepristranskost sojenja, sodišče pa je neodvisno in mora biti tako kot vsako sodišče sposobno nepristranskega sojenja.

Predlog za določitev drugega sodišča se zavrne.

Pred Okrožnim sodiščem v A. je B. B. vložila tožbo proti bolnišnici, v kateri naj bi jo nevestno zdravili, in zahteva plačilo odškodnine za premoženjsko škodo (izgubo plače od februarja do maja 2003, stroške za prevoze, zdravila in izdajo medicinske dokumentacije) ter za nepremoženjsko škodo (telesne bolečine, duševne bolečine zaradi skaženosti in zaradi zmanjšanja življenjske aktivnosti ter strah). Tožena stranka se upira plačilu, ker meni da ni kriva, da ni vzročne zveze in da je zahtevana odškodnina previsoka.

Ker je tožnica od 1.1.1995 zaposlena kot zapisnikarica na Okrožnem sodišču v A., ki je stvarno in krajevno pristojno za odločitev v zadevi, in bi to dejstvo pri strankah lahko povzročilo dvom v nepristranskost sojenja, je sodišče predlagalo delegacijo drugega sodišča.

V 23. členu Ustave Republike Slovenije (URS, Ur.l. RS, št. 33/91) je med človekovimi pravicami predvidena pravica do sodnega varstva, ki med drugim vsakomur omogoča, da mu sodi nepristransko sodišče.

Podobno določilo vsebuje tudi 6. člen Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP, Ur.l. RS, št. 33/94 - MP, št.7). Za izpeljavo tega načela je v 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur.l.RS, št. 36/04 - uradno prečiščeno besedilo)

omogočeno, da Vrhovno sodišče Republike Slovenije določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Toda v tej zadevi nobena od pravdnih strank ni predlagala določitve drugega sodišča, kar pomeni, da ni dvomila v nepristranskost sojenja, sodišče pa je neodvisno in mora biti tako kot vsako sodišče sposobno nepristranskega sojenja. Ker torej ni razlogov za subjektivno nepristranskost, dvoma v objektivno nepristranskost pa pravdni stranki ne izražata, ni podan tehten razlog za določitev drugega sodišča.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.