TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 65/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-06-29

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugega tehtnega razloga - udeležba sodnice kot potencialne dedinje v zapuščinskem postopku

V tej zadevi objektivno izkazane in tudi zatrjevane okoliščine pomenijo, da se bodo v zapuščinskem postopku razkrivale okoliščine iz zasebnega, družinskega in tudi intimnega življenja udeležencev, med katerim je tudi sodnica stvarno in krajevno pristojnega sodišča. Ta okoliščina pa lahko utemeljuje dvom zapustnikove vdove in sina v nepristranskost sodnikov istega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kamniku.

Okrajno sodišče v Celju je vrhovnemu sodišču poslalo predlog dveh dedičev, da se v tej zapuščinski zadevi prenese pristojnost na drugo sodišče, ker je v zapuščinskem postopku priglasila svojo udeležbo kot zatrjevana dedinja tudi sodnica stvarno in krajevno pristojnega sodišča.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi, da v zadevi postopa drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Zapustnikova vdova in sin zatrjujeta, da je sodnica, ki trdi, da je živela z zapustnikom v zunajzakonski skupnosti in je zato dedinja, dobra znanka in prijateljica vseh sodnikov na celjskem okrajnem, okrožnem in pritožbenem sodišču, da je začela po sodišču razširjati neresnične zgodbe o svoji življenjski skupnosti z zapustnikom in da je zato prizadeta objektivnost odločanja. Vrhovno sodišče ugotavlja, da v tej zadevi objektivno izkazane in tudi zatrjevane okoliščine pomenijo, da se bodo v zapuščinskem postopku razkrivale okoliščine iz zasebnega, družinskega in tudi intimnega življenja udeležencev, med katerim je tudi sodnica stvarno in krajevno pristojnega sodišča. Ta okoliščina pa lahko utemeljuje dvom zapustnikove vdove in sina v nepristranskost sodnikov istega sodišča. Zato je vrhovno sodišče predlogu ugodilo in pristojnost preneslo na Okrajno sodišče v Kamniku.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 70/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-07-13

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - pristojno sodišče kot stranka v postopku

Vrhovno sodišče ocenjuje, da samo dejstvo, da je sodišče toženo, sicer ni razlog za izločitev sodnikov tega sodišča, saj to dejstvo ne bi vplivalo na subjektivno nepristranost sodnikov, ki se kaže v njihovem osebnem prepričanju v konkretni zadevi in se domneva; toda tožena stranka pravilno opozarja, da bi bila lahko prizadeta objektivna nepristranost sodišča, ki mora izključiti vsak dvom, ki bi omajal zaupanje tožeče stranke v odločanje sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Radovljici.

Pred okrajnim sodiščem A. je tekel zapuščinski postopek, v katerem je odločal sodnik B.B. Ker tožnika nista bila zadovoljna z izdanim sklepom in z rezultatom pred pritožbenim sodiščem, sta vložila tožbo, s katero zahtevata, naj sodišče ponovno preizkusi izpodbijani sklep in ga razveljavi. Okrajno sodišče A. meni, da so zaradi tega, ker je v pravdi tožena stranka, podani tehtni razlogi za določitev drugega sodišča, ki naj odloči v zadevi.

V 23. členu Ustave Republike Slovenije (URS, Ur.l. RS, št. 33/91 - 69/04) je med človekovimi pravicami predvidena pravica do sodnega varstva, ki med drugim vsakomur omogoča, da mu sodi nepristransko sodišče. Podobno določilo vsebuje tudi 6. člen Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin s Protokoli (EKČP, Ur.l. RS, št. 33/94 - MP, št.7). Vrhovno sodišče ocenjuje, da samo dejstvo, da je sodišče toženo, sicer ni razlog za izločitev sodnikov tega sodišča, saj to dejstvo ne bi vplivalo na subjektivno nepristranost sodnikov, ki se kaže v njihovem osebnem prepričanju v konkretni zadevi in se domneva; toda tožena stranka pravilno opozarja, da bi bila lahko prizadeta objektivna nepristranost sodišča, ki mora izključiti vsak dvom, ki bi omajal zaupanje tožeče stranke v odločanje sodišča.

Glede na to je Vrhovno sodišče Republike Slovenije po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur.l.RS, št. 36/04-43/06) ugodilo predlogu tožene in določilo stvarno pristojno sodišče v bližnjem kraju, da postopa v tej zadevi.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 59/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-06-29

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - sodnik pristojnega sodišča, ki mu funkcija miruje, kot zastopnik stranke v postopku pristojnosti

Predlog za delegacijo iz razlogov smotrnosti, ker eno od strank zastopa sodnik, čigar funkcija miruje, ni utemeljen.

Predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se ne ugodi.

Višjemu sodišču v Ljubljani je bila predložena zadeva Okrožnega sodišča v Kranju I P 154/2005 zaradi odločitve o pritožbi prve tožnice A. A. in tretje tožnice B. B. zoper sklep z dne 13.10.2005. Predsednik Višjega sodišča v Ljubljani predlaga, naj vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno pritožbeno sodišče, ker je pooblaščenec B. B. njen sin B. C., ki sicer opravlja funkcijo ..., a je sodnik Višjega sodišča v Ljubljani, ki mu sodniška funkcija miruje.

Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - Uradni list RS, št. 26/99 in nasl.). Vendar dejstvo, da je pooblaščenec tretje tožnice sodnik Višjega sodišča v Ljubljani, ki mu (zaradi opravljanja funkcije ...) sodniška funkcija miruje, ne predstavlja tehtnega razloga za delegacijo pristojnosti. Višje sodišče v Ljubljani je namreč največje pritožbeno sodišče v državi s kar 10 civilnimi senati. Med njimi je večina sodnikov, ki s pooblaščencem tretje tožnice, ki funkcijo ... opravlja že več kot 10 let, nikoli ni delala. Golo dejstvo, da je po svojem statusu (formalno) še sodnik (z mirujočo funkcijo), zato v tem primeru ne more ogrožati objektivne nepristranskosti sodišča. Vrhovno sodišče zato predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega pritožbenega sodišča ni ugodilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep III R 54/2004, enako tudi III R 48/2004
Sklep I R 51/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-06-29

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - zakonska zveza sodnice pristojnega sodišča in zastopnika stranke

Zakonska zveza ene od sodnic višjega sodišča z odvetnikom, ki zastopa stranko v tej zadevi, ne spada med tehtne razloge za prenos pristojnosti.

Predlogu za prenos pristojnosti se ne ugodi.

Tožnika sta zoper J. A. (pravnega prednika tožencev) pri Okrajnem sodišču v B. vložila tožbo zaradi ugotovitve solastninske pravice. J. A. je v odgovoru na tožbo predlagal določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, predlog pa utemeljil z vplivom, ki naj bi ga imela odvetniška pisarna, ki zastopa tožnika, na vsa sodišča z območja Višjega sodišča v ... Žena odvetnika A. A. je namreč vodja civilnega oddelka na Višjem sodišču v ..., zaradi česar po mnenju predlagatelja delegacije prvostopenjska sodišča s tega območja ne smejo odločati v škodo strank, ki jih zastopa ta odvetniška pisarna.

Predlog za prenos pristojnosti ni utemeljen.

Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - Uradni list 26/99 in nasl.). Zakonska zveza ene od sodnic višjega sodišča z odvetnikom, ki zastopa stranko v tej zadevi, ne spada med tehtne razloge za prenos pristojnosti. To je lahko razlog za izločitev (po 6. točki 70. člena ZPP), nikakor pa takih primerov, ko gre za posameznega sodnika, ne zajema 67. člen ZPP (posebej še, če teče postopek pred drugim sodiščem - žena odvetnika A. ni sodnica na Okrajnem sodišču v B., pač pa na Višjem sodišču v ...). Ker tako v tem primeru niso podani tehtni razlogi za prenos pristojnosti, je sodišče predlog zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 255/2006, enako tudi II Ips 271/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-08-24

Glede na to, da je stranka vloženo izredno pravno sredstvo umaknila, je sodišče, ki o njem še ni izdalo odločbe (drugi odstavek 334. člena ZPP v zvezi s 383. členom ZPP), ugotovilo dovoljeno razpolaganje tožene stranke in o reviziji ne bo odločalo.

Ugotovi se, da je tožena stranka umaknila revizijo. Tožena stranka mora povrniti tožeči stranki 143.800 SIT za odgovor na revizijo.

1. Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku in ugotovilo, da je darilna pogodba, ki jo je tožena stranka 4.7.2000 sklenila s V. F. v obliki notarskega zapisa pri notarki D. T. pod št... v razmerju do tožeče stranke neučinkovita v delu, ki je potreben za izpolnitev njenih terjatev:- v znesku 3.263.994 tolarjev z zamudnimi obrestmi, ki so določene v zakonu in tečejo od 27.6.1997 do plačila, in - v znesku 1.999.400 tolarjev z zamudnimi obrestmi, ki so določene v zakonu in tečejo od 21.7.1999 do plačila. Zato je obdarjencu naložilo, da mora dovoliti, da tožeča stranka izterja zgoraj navedeni terjatvi in povrnitev pravdnih stroškov z izvršbo na premoženje, pridobljeno z darilno pogodbo: enonadstropno dvostanovanjsko hišo s pripadajočim funkcionalnim zemljiščem na parc. št. 153/39, vpisani v vl. št. 597 k.o. ...

Proti tej sodbi se je tožena stranka pritožila, toda sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

2. Proti sodbi sodišča druge stopnje, s katero je postala pravnomočna sodba sodišča prve stopnje, je tožena stranka 23.10.2003 vložila revizijo, ki je bila predložena Vrhovnemu sodišču Republike Slovenije 12.4.2006.

Po 375. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Uradni list RS, št. 36/04-uradno prečiščeno besedilo - 43/06) je bila revizija vročena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in tožeči stranki, ki je nanjo odgovorila. Potem, ko je bila revizija 12.4.2006 predložena Vrhovnemu sodišču Republike Slovenije, je tožeča stranka 8.8.2006 sporočila, da sta se pravdni stranki poravnali in da v skladu s to poravnavo umika revizijo. Glede na to, da sodišče o vloženem izrednem pravnem sredstvu še ni izdalo odločbe (drugi odstavek 334. člena ZPP v zvezi s 383. členom ZPP), je ugotovilo dovoljeno razpolaganje tožene stranke in o reviziji ne bo odločalo.

3.V zvezi s pravdnimi stroški je štelo, da je z umikom revizije umaknjen tudi predlog za povrnitev stroškov revizije. Ker pa je tožeča stranka zahtevala povrnitev pravdnih stroškov za odgovor na revizijo, je sodišče v skladu z drugim odstavkom 158. člena ZPP odločilo, da mora tožena stranka povrniti tožeči stranki 118.800 tolarjev za odgovor na revizijo in 25.000 tolarjev za sodne takse za odgovor na revizijo.

Opr. št: II Ips 271/2005, ECLI:SI:VSRS:2005:II.IPS.271.2005

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep X Ips 404/2007, enako tudi X Ips 306/2008, X Ips 15/2010
Sklep I R 56/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-06-22

spor o pristojnosti - krajevna nepristojnost - obstoj izključne krajevne pristojnosti

Sodišče se lahko po uradni dolžnosti izreče za krajevno nepristojno le, če je podana izključna pristojnost drugega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Trbovljah.

1. Okrajno sodišče v Trbovljah je pred vročitvijo tožbe tožencu odločilo, da ni krajevno pristojno za odločanje v tej pravdni zadevi, ker ima tožena stranka stalno prebivališče na sodnem območju Okrajnega sodišča v Celju. S tem v zvezi je odločilo tudi, da bo po pravnomočnosti sklepa zadeva odstopljena v reševanje Okrajnemu sodišču v Celju.

2. Okrajno sodišče v Celju je sprožilo spor o pristojnosti. S tem v zvezi je poudarilo, da se tožba nanaša na plačilo škode v zvezi s pogodbo o delu. V takšnem primeru pa ni predpisana izključna krajevna pristojnost celjskega sodišča.

3. Okrajno sodišče v Celju je utemeljeno sprožilo spor o pristojnosti.

4. Sodišče se lahko po uradni dolžnosti izreče za krajevno nepristojno le, kadar je kakšno drugo sodišče izključno krajevno pristojno (drugi odstavek 22. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Izključna krajevna pristojnost je odvisna od narave spora, ki je predpisana v kogentnih določbah zakonov (57., 58. in 63. člen ZPP). V konkretnem primeru, glede na naravo spora (spor v zvezi s pogodbeno škodo), ni predpisana izključna krajevna pristojnost sodišča. Zato tudi ni bilo podlage, da bi se lahko sodišče, pri katerem je bila vložena tožba po uradni dolžnosti izreklo za krajevno nepristojno.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 69/2006, enako tudi I R 79/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-06-29

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti zaradi nezadovoljstva stranke s strokovnimi odločitvami pristojnega sodišča

Tožnik izraža le nezadovoljstvo z odločitvami Okrajnega sodišča v Domžalah in Višjega sodišča v Ljubljani. To pa, kot je bilo tožniku že pojasnjeno v drugih zadevah, ne predstavlja razloga za delegacijo pristojnosti.

Predlog za določitev stvarno pristojnega sodišča v drugem kraju se zavrne.

Tožnik je pri Okrajnem sodišču v Domžalah 21.6.2006 vložil tožbo zaradi motenja posesti (opr. št. P 165/2006). Obenem je sodišču predlagal, naj zadevo odstopi Vrhovnemu sodišču RS. To naj določi drugo pristojno sodišče na Primorskem ali Štajerskem. Kot razlog za delegacijo navaja, da ne Okrajno sodišče v Domžalah ne Višje sodišče v Ljubljani v njegovih primerih zadnjih deset let nista izdali niti "ene poštene - zakonite posestne odločitve". Izjema je le ena odločitev pritožbenega sodišča.

Predlagatelj je že v več zadevah (npr. zadeva I R 16/2006) predlagal določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Tako mu je bilo že večkrat pojasnjeno, da vrhovno sodišče lahko v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS št. 26/99 - Uradni list RS, št.43/2006; ZPP) določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

Predlagatelj tudi v tej zadevi ne navaja razlogov ekonomičnosti, pa tudi drugi tehtni razlogi niso podani. Tožnik izraža le nezadovoljstvo z odločitvami Okrajnega sodišča v Domžalah in Višjega sodišča v Ljubljani. To pa, kot je bilo tožniku že pojasnjeno v drugih zadevah, ne predstavlja razloga za delegacijo pristojnosti. To ne velja samo za obravnavano zadevo, marveč tudi za morebitno drugo zadevo, v kateri bi tožnik iz enakega ali podobnega razloga želel, da mu sodi drugo sodišče. Ker je bilo predlagatelju to že pojasnjeno, se njegovo procesno ravnanje ne samo ne prilega pravilu iz 67. člena ZPP, ki predstavlja konkretizacijo načela ekonomičnosti postopka in prepovedi zlorabe procesnih pravic (11. člen ZPP), marveč uresničevanju tega načela neposredno nasprotuje. Predlagatelja velja zato opozoriti, da ima sodišče prve stopnje za uresničevanje tega načela na voljo v tretjem odstavku navedenega člena predvideno sankcijo.

Opr. št: I R 79/2006, ECLI:SI:VSRS:2006:I.R.79.2006

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 68/2006, enako tudi I R 76/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-08-24

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - sorodstveno razmerje stranke z uslužbenko sodišča

Sorodstvenega razmerja prvega in drugega toženca z uslužbenko okrajnega sodišča, ki je krajevno pristojno za odločanje v zadevi ni mogoče subsumirati pod pravni standard "drugega tehtnega razloga" iz 67. člena ZPP.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za odločanje v tej zadevi se zavrne.

Med pravdnimi strankami je pri Okrajnem sodišču v Ajdovščini v teku pravdni postopek zaradi prepovedi imisij. Okrajno sodišče v Ajdovščini je 20.6.2006 predlagalo prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, ker je drugi toženec A. A. mož zapisnikarice na tem sodišču B. A., prvi toženec C. A. pa njen tast.

Krajevna in stvarna pristojnost sodišča za odločanje v pravdnem postopku je urejena z določbami Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 36/04 - ur. p. b. - ZPP), ki so v pretežnem delu kogentne narave. Določitev drugega stvarno pristojnega sodišča na predlog stranke ali pristojnega sodišča v skladu s 67. členom ZPP je zato izjema, ki jo je treba restriktivno interpretirati. Glavni namen delegacije pristojnosti je v skladu s temeljnim načelom ekonomičnosti zagotoviti večjo smotrnost postopka. Okoliščin, ki bi kazale na možnost lažje (hitrejše in cenejše) izvedbe konkretnega pravdnega postopka pred drugim stvarno pristojnim sodiščem, predlagatelj v predlogu ne zatrjuje. Sorodstvenega razmerja prvega in drugega toženca z uslužbenko okrajnega sodišča, ki je krajevno pristojno za odločanje v zadevi, pa tudi ni mogoče subsumirati pod pravni standard "drugega tehtnega razloga" iz 67. člena ZPP. Objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije, namreč v konkretnem primeru po razumnih merilih ne more biti prizadeta, če bo v zadevi odločalo krajevno in stvarno pristojno sodišče.

Ker uveljavljene okoliščine ne utemeljujejo prenosa krajevne pristojnosti, je bilo treba predlog zavrniti.

Opr. št: I R 76/2006, ECLI:SI:VSRS:2006:I.R.76.2006

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 77/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-08-24

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - sorodstveno razmerje stranke z nekdanjo predsednico sodišča

Domnevnega daljnega sorodstvenega razmerja predlagateljev s sedaj že bivšo predsednico Okrajnega sodišča v Radovljici, ki sploh ne odloča v konkretni zadevi, ni mogoče subsumirati kot pravni standard "drugega tehtnega razloga" iz 67. člena ZPP.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za odločanje v tej zadevi se zavrne.

Med strankami je pri Okrajnem sodišču v Radovljici v teku nepravdni postopek zaradi sodne določitve meje. Nasprotna udeleženka F. F. je 3.7.2006 predlagala prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, ker naj bi bila predsednica Okrajnega sodišča v Radovljici A. A. v sorodu s predlagatelji. Stara mati A. A., B.B. in stara mati predlagateljev C.C. naj bi bili sestri, sin B. B. ... pa naj bi bil oče A. A. ter bratranec K. K., ki je hčerka C. C. in mati predlagateljev.

Krajevno in stvarno pristojno sodišče za odločanje v pravdnem postopku je urejeno z določbami Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 96/04 - ur. p. b. - ZPP), ki so v pretežnem delu kogentne narave. Določitev drugega stvarno pristojnega sodišča na predlog stranke ali pristojnega sodišča v skladu s 67. členom ZPP je zato izjema, ki jo je treba restriktivno razlagati. Glavni namen delegacije pristojnosti je v skladu s temeljnim načelom ekonomičnosti zagotoviti večjo smotrnost postopka. Okoliščin, ki bi kazale na možnost lažje (hitrejše in cenejše) izvedbe konkretnega pravdnega postopka pri drugem stvarno pristojnem sodiščem, predlagateljica v predlogu ne zatrjuje. Domnevnega daljnega sorodstvenega razmerja predlagateljev s sedaj že bivšo predsednico Okrajnega sodišča v Radovljici, ki sploh ne odloča v konkretni zadevi, pa tudi ni mogoče subsumirati kot pravni standard "drugega tehtnega razloga" iz 67. člena ZPP. Objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije, namreč v konkretnem primeru po razumnih merilih ne more biti prizadeta, če bo v zadevi odločalo krajevno in stvarno pristojno sodišče.

Ker uveljavljane okoliščine ne utemeljuje prenosa krajevne pristojnosti, je bilo treba predlog zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 89/2006, enako tudi I R 84/2006, I R 86/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-09-21

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku

V izogib dvomom v zvezi z odločitvijo sodišča, kjer sodi sodnik, ki je v določeni zadevi pravdna stranka, je za postopanje v tej zadevi določeno drugo sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v B.

V tej pravdni zadevi je Okrajno sodišče v A. predlagalo, da se za odločanje v tej zadevi določi drugo sodišče, ker je tožnik okrajni sodnik - svetnik na Okrajnem sodišču v A.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Uradni list RS št. 16/99 - 2/2004) lahko vrhovno sodišče namesto stvarno in krajevno pristojnega sodišča določi za postopanje v konkretni zadevi drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako lažje izvedel postopek, ali če so zato podani drugi tehtni razlogi. V obravnavani pravdni zadevi Okrajnega sodišča v A. je izkazano, da je tožnik sodnik tega sodišča. Ta okoliščina bi lahko povzročila dvome v zvezi z odločitvami tega sodišča. Zato vrhovno sodišče ocenjuje, da je podan tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. V izogib morebitnim domnevam o pristranskosti Okrajnega sodišča v A., je zato za postopanje v tem pravdnem postopku določilo Okrajno sodišče v B.

Opr. št: I R 84/2006, ECLI:SI:VSRS:2006:I.R.84.2006

Opr. št: I R 86/2006, ECLI:SI:VSRS:2006:I.R.86.2006

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 64/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-07-06

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - uslužbenka okrožnega sodišča kot tretja oseba v izvršilnem postopku pred okrajnim sodiščem

Okoliščina, da je oseba s položajem tretjega v izvršilnem postopku, zapisnikarica na okrožnem sodišču, ni razlog za delegacijo v zvezi z izvršilnim (okrajnim) sodiščem, ki ima sedež v istem kraju.

1. Upnik D. d.d., je predlagal določitev drugega stvarno pristojnega sodišča zato, ker je A. A., ki je podala ugovor tretje proti izvršilnemu sklepu, zaposlena kot zapisnikarica pri Okrožnem sodišču v Kranju. Razlog za delegacijo naj bi predstavljala "močna prostorska in osebna povezanost zaposlenih na Okrajnem in Okrožnem sodišču v Kranju". Stališče upnika je tudi, da je izvršilno sodišče A. postavilo v privilegiran položaj in tako prikrajšalo upnike.

Upnik vsebinsko predlaga delegacijo iz razlogov smotrnosti. V skladu s 67. členom Zakona o pravnem postopku - ZPP lahko vrhovno sodišče na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče da postopa o zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so zato drugi tehtni razlogi. Razlogi za tovrstno delegacijo so torej ekonomičnost postopka pred drugim sodiščem in okoliščine v sferi sodišča (dvom v objektivno nepristranskost sodišča), ki narekujejo postopek pri drugem sodišču. Okoliščina, da je A.A., ki je podala ugovor tretje, zaposlena pri Okrožnem sodišču v Kranju in trditev, da je okrajno sodišče z nedopustno naklonjenostjo odločalo o njenem ugovoru, ne predstavlja tehtnega razloga za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.