TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 24/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-03-09

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sojenja

Poznanstvo med sodnicama krajevno in stvarno pristojnega sodišča ter eno od strank, ki je sodnica drugega sodišča, samo po sebi ni tehten razlog za delegacijo pristojnosti. V skladu z določbami Zakona o sodniški službi mora namreč sodnik ves čas opravljati svojo sodniško službo tako, da varuje ugled in nepristranskost sojenja.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

Predlagatelj je proti nasprotnim udeležencem vložil predlog na razdelitev solastnine na nepremičnini v etažno lastnino. Predlog je vložil pri Okrajnem sodišču v Celju, ki je za odločanje o stvari stvarno in krajevno pristojno.

Okrajno sodišče v Celju pa je predlagalo, naj Vrhovno sodišče RS za odločanje v obravnavani zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče izven območja Celja. Nasprotna udeleženka A. A. je zaposlena pri Okrožnem sodišču v Celju kot sodnica, poleg tega pa je kolegica in prijateljica obeh sodnic, ki opravljata sodniško službo na nepravdnem oddelku krajevno pristojnega sodišča.

Po določbi 67. člena ZPP lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča za postopanje v zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče, da bi se tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. V obravnavanem primeru predloga za delegacijo pristojnosti niso podale stranke, temveč krajevno in stvarno pristojno sodišče, vendar z obrazložitvijo, da ena od strank (A. A.) opravlja sodniško službo na Okrožnem sodišču v Celju, torej sodišču, ki ni niti stvarno pristojno za rešitev zadeve. Poznanstvo med sodnicama krajevno in stvarno pristojnega sodišča ter eno od strank, ki je sodnica drugega sodišča, pa samo po sebi ni tehten razlog za delegacijo pristojnosti. V skladu z določbami Zakona o sodniški službi (2. člen) mora namreč sodnik ves čas opravljati svojo sodniško službo tako, da varuje ugled in nepristranskost sojenja. Zato je bilo treba predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 26/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-03-09

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - dvom v nepristranskost sodnika pristojnega sodišča

Dvom o nepristranskosti enega od sodnikov določenega sodišča je lahko le razlog za izločitev takšnega sodnika (70. člen ZPP) in ne razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča po 67. členu ZPP.

Tožnik je vložil tožbo na Okrajnem sodišču v A. in hkrati predlagal, da vrhovno sodišče določi kot stvarno pristojno Okrajno sodišče v B., ker naj bi za to obstajali tehtni razlogi, sodišče v B. pa bi tudi lažje opravilo postopek. Tožnik s tožbo zahteva razveljavitev pogodbe o dosmrtnem preživljanju, ki je sestavljena v obliki notarskega zapisa, sestavila pa ga je notarka ... iz A. Tožnik trdi, da je notarka dobra znanka in sošolka toženke ter svakinja okrajne sodnice - svetnice B. B., ki sodi na sodišču v A. Zaradi tega tožnika skrbi, ali se bo postopek odvijal zakonito in pravočasno.

Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Glede vprašanja ali bi drugo sodišče laže opravilo postopek, je treba upoštevati načelo ekonomičnosti. Iz razlogov, ki so navedeni v predlogu, ni očitno razvidno, da bi bila sprememba sodišča ekonomična. "Drug tehten razlog" v smislu 67. člena ZPP se lahko nanaša tudi na objektivno nepristranskost sodišča. Vendar pa je dvom o nepristranskosti enega od sodnikov določenega sodišča lahko le razlog za izločitev takšnega sodnika (70. člen ZPP) in ne razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča po 67. členu ZPP. Prav tako drugega utemeljenega razloga ne predstavlja morebitno znanstvo navedene notarke s toženko.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep III R 54/2004, enako tudi III R 48/2004
Sklep I R 23/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-03-02

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nepristranskost sodišča

Okrajno sodišče meni, da bi sojenje v zadevi, v kateri je tožena okrajna sodnica z drugega sodišča okrajnega sodišča, pri nasprotni stranki lahko vzbudilo dvom v nepristranskost sojenja, toda tožnik takih dvomov ni izražal in ni predlagal delegacije drugega sodišča. Podredil se je sojenju Okrajnega sodišča v C., ki je v zadevi tudi razsodilo. Zato ni razumljivo, zakaj sedaj sodišče nenadoma meni, da tožnik dvomi v nepristranskost sojenja pred Okrajnim sodiščem v C.

Tožnik je vložil tožbo pred Okrajnim sodiščem v A., ki je s sklepom odločilo, da ni krajevno pristojno za odločanje v zadevi, ker sporna nepremičnina leži na območju kranjskega sodišča. Toda Okrajno sodišče v B., kateremu je bila zadeva odstopljena, je predlagalo določitev drugega okrajnega sodišča, ker je bila toženka sodnica na tem sodišču. Vrhovno sodišče je predlogu ugodilo in na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 36/04-90/05) določilo pristojnost Okrajnega sodišča v C.

Okrajno sodišče v C. je nato o zadevi odločilo in pod opr. št. P 75/2002 dne 23.9.2002 izdalo zamudno sodbo. Po toženkini pritožbi je Višje sodišče v Ljubljani pod opr. št. II Cp 1669/2002 dne 26.2.2003 to sodbo razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje. Sedaj pa Okrajno sodišče v C. nenadoma predlaga, naj Vrhovno sodišče določi drugo krajevno in stvarno pristojno sodišče, ki naj odloči o zadevi. Po njegovem so podani tehtni razlogi, ker je toženka okrajna sodnica, ki je najprej opravljala funkcijo na Okrajnem sodišču v B., sedaj pa v A. Nekatere od sodnic na Okrajnem sodišču v C. so bile njene sodelavke, druge pa jo osebno poznajo in po njihovem mnenju ne morejo soditi v zadevi, ker bi to pri nasprotni stranki vzbudilo dvom v nepristranskost sojenja.

Po 67. členu ZPP Vrhovno sodišče Republike Slovenije lahko določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Okrajno sodišče meni, da bi sojenje v zadevi, v kateri je tožena okrajna sodnica z drugega okrajnega sodišča, pri nasprotni stranki lahko vzbudilo dvom v nepristranskost sojenja, toda tožnik takih dvomov ni izražal in ni predlagal delegacije drugega sodišča. Podredil se je sojenju Okrajnega sodišča v C., ki je v zadevi tudi razsodilo. Zato ni razumljivo, zakaj sedaj sodišče nenadoma meni, da tožnik dvomi v nepristranskost sojenja pred Okrajnim sodiščem v C.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 77/2003, enako tudi I R 87/2003
Sklep I R 25/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-03-16

spor o pristojnosti - krajevna pristojnost - pristojnost po legi nepremičnine - spor o stvarni pravici na nepremičnini - spor o obstoju solastnine - velikost deležev

Za opredelitev narave spora je bistven tožbeni zahtevek. Ta se glasi na ugotovitev solastnine na nepremičnini. Spor o obstoju solastnine na nepremičnini je spor o stvarni pravici, zato je izključno krajevno pristojno sodišče, na območju katerega leži nepremičnina.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

Tožnika sta pri Okrajnem sodišču v Grosupljem vložila tožbo zaradi ugotovitve višine solastninskih deležev in izstavitve zemljiškoknjižne listine. Okrajno sodišče v Grosupljem je s sklepom opr. št. P 63/2005 z dne 4.11.2005 sklenilo, da je pravilna vrednost spornega predmeta 3,000.000 SIT in je zadevo odstopilo Okrožnemu sodišču v Kopru kot stvarno in krajevno pristojnemu sodišču glede na vrednost spornega predmeta in prebivališče prvega toženca.

Okrožno sodišče v Kopru ni sprejelo pristojnosti in je sprožilo spor o pristojnosti s trditvijo, da je pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani, ker je po 57. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Uradni list RS, št. 26/99 - 2/2004) za sojenje o stvarnih pravicah na nepremičninah podana izključna pristojnost sodišča, na katerega območju leži nepremičnina.

Za odločanje v tej pravdni zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

Tožnika sta bila v nepravdnem postopku razdelitve solastnine napotena na pravdo. V tej zahtevata ugotovitev velikosti deležev solastnikov več parcel v katastrski občini S. v., ki spada na območje Okrajnega sodišča v Grosupljem. Po navedbah v tožbi naj bi bili deleži solastnine drugačni, kot so vpisani v zemljiški knjigi, in sicer zato, ker naj bi bili brez podlage oziroma nični nekateri sporazumi, sklenjeni med pravdnimi strankami. Te navedbe sicer ne kažejo na stvarnopravno naravo spora. Vendar je za opredelitev narave spora bistven tožbeni zahtevek (primerjaj Jan Zobec, Pravdni postopek - Zakon s komentarjem, stran 265). V tej pravdni zadevi se tožbeni zahtevek v 1. točki glasi, da naj se ugotovi, da sta tožnika do 1/2 oziroma do 1/4 solastnika spornih nepremičnin (pri čemer so v zemljiški knjigi vpisani drugačni deleži). Navedeni zahtevek se torej glasi na ugotovitev solastnine kot stvarne pravice. Ker sodijo v skupino sporov o stvarnih pravicah na nepremičninah spori o obstoju, prenehanju in spremembi stvarnih pravic, je treba glede na opisani tožbeni zahtevek, ki se nanaša na obstoj solastnine, zaključiti, da gre v tej pravdi za spor o stvarni pravici na nepremičnini. Za take spore pa je po 57. členu ZPP izključno krajevno pristojno sodišče, na območju katerega leži nepremičnina. Glede na to in glede na vrednost spornega predmeta je zato vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP odločilo, da je za odločanje v tej pravdni zadevi stvarno in krajevno pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 33/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-03-29

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sojenja

Zgolj postavljanje trditev o sorodstvenih vezeh ene od strank z najemnikom gostinskega lokala v stavbi sodišča, v nobenem primeru ne predstavlja tehtnega razloga za delegacijo.

Tožnika utemeljujeta predlog za delegacijo s trditvijo, da je toženka v sorodstvenem razmerju z najemnikom gostinskega lokala v sodni stavbi. Ker naj bi se v tem lokalu prehranjevali tudi sodniki, naj bi bil podan dvom v nepristranskost sodišča kot institucije.

Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Zgolj postavljanje trditev o sorodstvenih vezeh ene od strank z najemnikom gostinskega lokala v stavbi sodišča, v nobenem primeru ne predstavlja tehtnega razloga za delegacijo. Četudi bi predlagatelja svoje trditve dokazno podprla, pa zatrjevana dejstva ne morejo predstavljati relevantne podlage za dvom v objektivno nepristranskost sodišča.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 34/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-03-29

spor o pristojnosti - krajevna pristojnost - izvršba na dolžnikovo denarno terjatev - stalno bivališče dolžnika

Pri izvršbi na denarno terjatev dolžnika ZIZ v prvem odstavku 100. člena določa krajevno pristojnost sodišča po območju dolžnikovega stalnega prebivališča. Na navedeno zakonsko določbo se je sklicevalo tudi Okrajno sodišče v Mariboru pri izdaji sklepa o svoji nepristojnosti, vendar je očitno napačno štelo, da Vrhnika kot kraj dolžnikovega stalnega prebivališča spada pod Okrajno sodišče v Ljubljani. Vrhnika je sodni okraj, ki po 43. točki prvega odstavka 114. člena Zakona o sodiščih spada pod pristojnost Okrajnega sodišča na Vrhniki.

V tej izvršilni zadevi je pristojno Okrajno sodišče na Vrhniki.

Upnik je 18.4.2005 pri Okrajnem sodišču v Mariboru vložil predlog za izvršbo na dolžnikove denarne terjatve, in sicer zaradi izterjave preživnine za čas od 1.6.2004 do 31.5.2005 v znesku 600.150 SIT. Izvršilno sodišče je po opravljeni poizvedbi o dolžnikovih transakcijskih računih in pred odločitvijo o izvršilnem predlogu s sklepom z dne 22.8.2005 odločilo, da v tej izvršilni zadevi ni krajevno pristojno in da bo zadevo po pravnomočnosti tega sklepa odstopilo Okrajnemu sodišču v Ljubljani kot stvarno in krajevno pristojnemu sodišču. To je storilo z dopisom z dne 28.2.2006, vendar Okrajno sodišče v Ljubljani svoje pristojnosti ni sprejelo. V predlogu vrhovnemu sodišču za odločitev v sporu o pristojnosti opozarja, da ima dolžnik svoje prebivališče na območju Okrajnega sodišča na Vrhniki.

Vrhovno sodišče ugotavlja, da je v tej izvršilni zadevi pristojno Okrajno sodišče na Vrhniki.

Pri izvršbi na denarno terjatev dolžnika Zakon o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) v prvem odstavku 100. člena določa krajevno pristojnost sodišča po območju dolžnikovega stalnega prebivališča. Na navedeno zakonsko določbo se je sklicevalo tudi Okrajno sodišče v Mariboru pri izdaji sklepa o svoji nepristojnosti, vendar je očitno napačno štelo, da Vrhnika kot kraj dolžnikovega stalnega prebivališča spada pod Okrajno sodišče v Ljubljani. Vrhnika je sodni okraj, ki po 43. točki prvega odstavka 114. člena Zakona o sodiščih spada pod pristojnost Okrajnega sodišča na Vrhniki.

Zato je vrhovno sodišče na podlagi prvega odstavka 24. člena Zakona o pravdnem postopku v zvezi s 15. členom ZIZ odločilo kot v izreku tega sklepa.

ZIZ člen 100, 100/1.ZS člen 114, 114/1-43.ZPP člen 24, 24/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 32/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-03-29

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - narava spora

Zaradi službenih povezav obeh strank s sodiščem v A. in zaradi narave konkretnega pravdnega postopka je smotrno, da zadevo obravnava sodišče, kjer so službene povezave strank s sodišči manjše.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Kopru.

V pravdni zadevi Okrožnega sodišča v A., opr. št. II P 150/2006, je tožnik predlagal, da se za odločanje določi drugo stavno pristojno sodišče. Navedel je, da je toženka okrožna državna tožilka na Okrožnem državnem tožilstvu v A. in zastopa obtožbe pred Okrožnim sodiščem v A. Tožnik pa je pred leti opravljal delo na Okrožnem sodišču v A., sedaj pa je sodnik Višjega sodišča v B., ki je instančno sodišče navedenemu sodišču. Večletno in zato poglobljeno znanstvo med toženko in sodniki Okrožnega sodišča v A. ter organizacijska povezanost tega sodišča s tožnikovim delodajalcem, Višjim sodiščem v B., sta dejstvi, ki v percepcijo javnosti vnašata dvom v nepristranskost krajevno pristojnega sodišča. Zaupanje v nevtralnost in neodvisnost tega sodišča je še toliko bolj omajana zaradi narave konkretnega postopka, v katerem običajno pride do razkrivanja okoliščin iz osebnega in družinskega življenja pravdnih strank. Poleg tega pa je treba upoštevati še pomembno dejstvo, da pred Okrožnim sodiščem v C. že teče pravda zaradi preživnine, o razvezi zakonske zveze pa ni mogoče odločati brez odločanja o določitvi preživnine.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 - 2/2004) je mogoče opraviti prenos pristojnosti s stvarno in krajevno pristojnega sodišča na drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako laže izvedel postopek ali če so za to podani drugi tehtni razlogi.

V obravnavani zadevi Okrožnega sodišča v A. sta pomembni okoliščini, da je tožnik nekdanji sodnik Okrožnega sodišča v A. in toženka državna tožilka na Okrožnem državnem tožilstvu v A. Izkazane so torej službene povezave obeh pravdnih strank z Okrožnim sodiščem v A. Pomembna je tudi narava konkretnega pravdnega postopka, ki je zakonski spor, v katerem obstoji velika možnost razkrivanja okoliščin iz zasebnega in družinskega življenja. Zato je smotrno, da tako zadevo obravnava sodišče, kjer so službene povezave obeh strank s sodišči manjše. Poleg tega ni nepomembno, da je za obravnavanje druge pravdne zadeve med pravdnima strankama (določitev preživnine) že delegirano Okrožno sodišče v C.

Glede na navedeno vrhovno sodišče ocenjuje, da je podan tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. V skladu z odločitvijo v zadevi opr. št. I R 144/2005 z dne 12.1.2006 je vrhovno sodišče tudi za odločanje v tej pravdni zadevi določilo Okrožno sodišče v C.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 30/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-04-13

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - oteževanje medsebojnih delovnih odnosov

Odločanje o prehodu zapuščine na dediče, med katerimi je tudi predsednik sodišča, ki naj odloči v zadevi, bi lahko otežilo medsebojne odnose pri delu sodišča; poleg tega pa bi objektivno lahko prišlo do dvoma v nepristranskost postopka. Zato so podani tehtni razlogi za določitev pristojnosti drugega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v B.

Za zapuščinski postopek po pokojni A. A. je krajevno pristojno Okrajno sodišče v A. Ker pa je pokojna mati predsednika tega sodišča, ki je tudi eden izmed zakonitih dedičev, sta dediča predlagala, naj vrhovno sodišče določi drugo sodišče, ki bo izvedlo zapuščinski postopek.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur.l. RS, št. 36/04 ur.p.b.- 69/05), ki se uporablja na podlagi 163. člena Zakona o dedovanju (ZD, Ur.l. SRS, št. 15/76 - RS, št. 67/01) Vrhovno sodišče Republike Slovenije lahko določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Odločanje o prehodu zapuščine na dediče, med katerimi je tudi predsednik sodišča, ki naj odloči v zadevi, bi lahko otežilo medsebojne odnose pri delu sodišča; poleg tega pa bi objektivno lahko prišlo do dvoma v nepristranskost postopka. Zato je Vrhovno sodišče ugotovilo, da so podani tehtni razlogi za določitev pristojnosti drugega sodišče, ki je stvarno pristojno za zapuščinski postopek in je krajevno blizu Okrožnemu sodišču v B.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 22/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-04-06

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sojenja

To, da je sodnik v prijateljskem odnosu z drugim sodnikom, ta pa v svaštvu z odvetnikom, ki je zastopal katero od strank, ne more biti razlog, ki bi utemeljeval prenos pristojnosti.

Predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se ne ugodi.

Tožnica je vložila predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, utemeljuje pa ga s trditvami, da je sodnik A. A. v svaštvu z odvetnico B. A., ki je sprva zastopala toženo stranko in ki je odvetnica v Odvetniški pisarni D. C. C., sekretarka Okrožnega sodišča ..., pa je bila do leta 2005 zaposlena pri Mestni občini ... Sodnica D. D., ki vodi postopek v tej zadevi, je v dobrem prijateljskem razmerju z A. A., kar vse vpliva na hitrost, poštenost, učinkovitost in zakonitost sojenja.

Sodišče lahko določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - Uradni list RS, št. 12/2003 - uradno prečiščeno besedilo). Vendar je brez posebnega razčlenjevanja jasno, da to, da je sodnik A. A., ki sploh ne odloča v tej zadevi (s sklepom z dne 10.10.2005 je namreč izločen), v svaštvu z odvetnico B. A. (ki ne zastopa več tožene stranke - podatki spisa namreč ne potrjujejo tožničine trditve, da je B. A. "odvetnica v pisarni D."), ne ogroža objektivne nepristranskosti sojenja. Prav tako ne to, da je bila sekretarka sodišča do leta 2005 zaposlena pri Mestni občini ... ter da je sodnica D. D. v dobrem prijateljskem odnosu s prejšnjim sodnikom te zadeve že izločenim A. A.", kar naj bi po tožničinem mnenju vplivalo na hitrost, poštenost, učinkovitost ter zakonitost sojenja. Če tožnica meni, da je glede te sodnice podan kateri od izločitvenih razlogov, lahko predlaga njeno izločitev. Da je sodnik v prijateljskem odnosu z drugim sodnikom, ta pa v svaštvu z odvetnikom, ki je zastopal nasprotno stranko, pa nikakor ne more biti tehten razlog, ki bi utemeljeval prenos pristojnosti. Vrhovno sodišče zato tožničinemu predlogu ni ugodilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 8/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-02-23

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sojenja

Dejstvo, da je tožnik zaposlen na Okrožnem sodišču v .... samo po sebi še ni razlog za prenos pristojnosti. Če je s sodnico ali sodnikom, ki v tej zadevi vodi postopek, v takem razmerju, da je podan dvom o njeni oziroma njegovi pristranskosti, bo taka sodnica oziroma sodnik izločen.

Tožnik je pri Okrožnem sodišču v ... vložil tožbo, s katero zahteva plačilo odškodnine za nepremoženjsko škodo v znesku 2.000.000 SIT in za premoženjsko škodo v znesku 23.903 SIT. Tožena stranka je vložila odgovor na tožbo, kjer med drugim predlaga določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Predlog utemeljuje s trditvijo, da je tožnik zaposlen na Okrožnem sodišču v ... in da bi tako o njegovih zahtevkih odločal sodnik, ki je njegov sodelavec.

Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku - Ur. l. RS, št. 26/99 in nasl.). Dejstvo, da je tožnik zaposlen na Okrožnem sodišču v Celju pa samo po sebi še ni razlog za prenos pristojnosti. Če je s sodnico ali sodnikom, ki v tej zadevi vodi postopek, v takem razmerju, da je podan dvom o njeni oziroma njegovi pristranskosti, bo taka sodnica oziroma sodnik izločen. Šele če bodo izločeni vsi sodniki, bo podan razlog za določitev krajevne pristojnosti po 66. členu ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.