Sklep Cp 9/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-05-18

izločitev sodnika - odklonitveni razlog - domneva nepristranskosti

V primeru uveljavljanja odklonitvenega razloga iz 6. točke 70. člena ZPP lahko sodnik opravlja nadaljnja dejanja, če se nato predlagateljev predlog izkaže za utemeljen in je sodnik izločen, pravdna dejanja, pri katerih je sodeloval ta sodnik, nimajo pravnega učinka.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep.

V tej zemljiškoknjižni zadevi je predlagatelj vložil pritožbo proti sklepu Okrajnega sodišča v Sežani Dn. št. 1220/04 z dne 20.9.2004. V pritožbi je zahteval izločitev višje sodnice ..., češ da obstaja utemeljen dvom o njeni nepristranskosti, ker je že odločala v zadevi s sklepom opr. št. II Cp 43/04 z dne 12.5.2004.

Predsednica Višjega sodišča v Kopru je s sklepom opr. št. Su 220100/2006-96 z dne 6.2.2006 predlagateljevo zahtevo za izločitev višje sodnice ... zavrnila. Presodila je, da zahteva ni utemeljena.

Proti navedenemu sklepu je predlagatelj vložil pritožbo. Uveljavlja pritožbene razloge bistvene kršitve določb pravdnega postopka, zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja in zmotne uporabe materialnega prava. V pritožbi navaja, da je v pritožbi z dne 22.9.2004 proti sklepu Okrajnega sodišča v Sežani Dn. št. 1220/04 z dne 20.9.2004 zahteval izločitev poimensko določene višje sodnice. O izločitvi bi moral odločiti predsednik Višjega sodišča v Kopru. Sodnica ... pred izdajo sklepa o zahtevi po njeni izločitvi v predmetni zadevi ne bi smela sodelovati. Višje sodišča v Kopru je dne 9.2.2005 izdalo sklep, s katerim je predlagateljevo pritožbo zavrnilo in pri izdaji tega sklepa je sodelovala tudi sodnica ... kot poročevalka. Dne 9.2.2005 je izpodbijani sklep Dn. št. 1220/04 z dne 20.9.2004 postal pravnomočen in izvršljiv. Sklep Su 220100/2006-96 z dne 6.2.2006 je bil izdan leto dni po pravnomočnosti sklepa Dn. št. 1220/04 z dne 20.9.2004. Višje sodišče v Kopru bi moralo najprej odločiti glede zahteve po izločitvi sodnice ... in šele ko bi ta sklep postal pravnomočen, bi lahko meritorno odločilo glede predlagateljeve pritožbe z dne 22.9.2004. Ravnalo je v nasprotju z zakonom, zato je to ravnanje nezakonito in je treba izpodbijani sklep razveljaviti. Pritožnik se sprašuje, zakaj spis z zahtevo za izločitev sodnice ... ni bil predložen predsednici Višjega sodišča že konec leta 2004 in zakaj ji je bil predložen šele potem, ko je bilo meritorno odločeno o njegovi pritožbi. S takim ravnanjem sodišča so bile kratene predlagateljeve temeljne človekove pravice in svoboščine.

Predlagatelj v pritožbi nadalje navaja, da je sodnica ... izredno vpletena v predmetno zadevo in sicer je tista oseba, ki je v zadevi opr. št. I 238/94 s svojo odločbo "pokrila" odločbo sodnice Okrajnega sodišča v Sežani ... S sklepi Okrajnega sodišča v Sežani so bile izbrisane predlagateljeve pravice v zemljiški knjigi in je bila ustavljena izvršba, sodnica višjega sodišča ... pa je zavrnila pritožbo proti sklepu o ustavitvi izvršbe s sklepom opr. št. II Cp 203/2001 z dne 17.4.2001 z nepravilno obrazložitvijo, da sodišče na podlagi "vloge" dolžnika z dne 25.8.1998 ni bilo več vezano na posledice "prekinitve postopka". Omenjena sodnica je takšno "utemeljitev" podala iz razloga, ker v izvršilni zadevi po samem zakonu ni dovoljena niti obnova niti revizija ali drugo izredno pravno sredstvo in je torej zadeva zaključena. Izvršilna zadeva opr. št. I 238/94 je res zaključena, niso pa zaključene druge zadeve v povezavi s to zadevo.

V tej zemljiškoknjižni zadevi se po drugem odstavku 120. člena Zakona o zemljiški knjigi (ZZK-1, Uradni list RS št. 58/2003) glede vprašanj, ki niso urejene s tem zakonom, uporabljajo splošne določbe Zakona o nepravdnem postopku (ZNP, Uradni list RS št. 30/86 in 87/2002). Navedeni zakon pa v 37. členu napotuje na smiselno uporabo določb Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Uradni list RS št. 26/99-2/2004). Samo Zakon o pravdnem postopku ima določbe o izločitvi sodnika v členih 70 do 75. V tej zadevi je pomembno, da je predlagatelj zahteval izločitev višje sodnice ... zaradi njene domnevne nepristranskosti, torej je uveljavljal razlog za izločitev iz 6. točke 70. člena ZPP. Pri tem je treba upoštevati, da zakon navaja izključitvene razloge iz 1. do 5. točke 70. člena ZPP in odklonitveni razlog iz 6. točke tega člena. V primeru izključitvenih razlogov mora sodnik takoj prenehati z vsakim nadaljnjim delom v zadevi, če gre za odklonitveni razlog iz 6. točke 70. člena ZPP pa sodnik lahko opravlja nadaljnja dejanja (prvi odstavek 74. člena ZPP). Zmotno je torej stališče pritožbe, da višja sodnica, katere izločitev je predlagatelj predlagal, ne bi smela sodelovati v senatu pri obravnavanju predlagateljeve pritožbe. Samo v primeru, če bi se predlagateljev predlog za izločitev izkazal za utemeljen in bi bila sodnica izločena iz razloga po 6. točki 70. člena ZPP, pravdna dejanja, pri katerih je sodnica sodelovala, ne bi imela pravnega učinka (drugi odstavek 74. člena ZPP). S tem, ko je bilo o predlagateljevem predlogu za izločitev odločeno po izdaji sklepa opr. št. I Cp 1197/2004 z dne 9.2.2005, niso bile kršene nobene določbe Zakona o pravdnem postopku oziroma predlagateljeve temeljne pravice in svoboščine.

O predlagateljevi zahtevi za izločitev sodnice je skladno s prvim odstavkom 73. člena ZPP odločila predsednica Višjega sodišča v Kopru. Predlagateljev predlog je zavrnila kot neutemeljen. Vrhovno sodišče se strinja s tako odločitvijo in z razlogi zanjo. Drži namreč ugotovitev, da predlagateljeva zahteva za izločitev ne vsebuje konkretnih okoliščin, ki bi vzbujale dvom o nepristranskosti višje sodnice ... Predlagatelj namreč v zahtevi ni navedel ničesar drugega kot to, da je ta sodnica že odločala v njegovi zadevi opr. št. II Cp 43/04. Predhodno odločanje istega sodnika v drugi zadevi iste stranke samo po sebi ne more vzbujati dvoma o nepristranskosti takega sodnika. Razlogi v izpodbijanem sklepu o tem so pravilni. Po Zakonu o sodiščih izvajajo sodno oblast zakoniti sodniki, ki se jim po ustreznih pravilih dodeljujejo posamezne zadeve. Ne v zakonu in ne drugje ni nobenih omejitev, da sodnik ne bi smel odločati v več zadevah iste stranke. Predlagatelj sicer v sedanji pritožbi dodatno pojasnjuje odločanje sodnice ... v neki predlagateljevi pritožbeni zadevi, vendar je to pojasnjevanje neupoštevno že zato, ker ni bilo navedeno v zahtevi sami. Izpodbijani sklep je namreč odgovor na zahtevo. Sicer pa tudi dodatne trditve v ničemer ne potrjujejo utemeljenosti zahteve za izločitev, saj pravno stališče, ki ga pritožbeni sodnik zavzema pri opravljanju sodne funkcije, ne more biti odklonitveni razlog.

Vrhovno sodišče zaključuje, da ni podan nobeden izmed uveljavljanih pritožbenih razlogov, zaradi česar je predlagateljevo pritožbo po 2. točki 365. člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP in 120. členom ZZK-1 zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo izpodbijani sklep.

ZPP člen 70, 70/6, 73, 73/1, 74, 74/1, 74/2.ZNP člen 37.ZZK-1 člen 120.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.