TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep II Ips 670/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-12-15

dovoljenost revizije - opredelitev vrednosti spornega predmeta z odvetniškimi točkami - zavrženje revizije

Vrednost spornega predmeta mora biti navedena v tolarjih. Navedbe, izražene v številki odvetniških točk, ni mogoče upoštevati.

Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je pravni prednik nasprotne tožnice postal lastnik nepremičnin, vpisanih v vl.št. 128 k.o...

Nasprotnima tožencema je naložilo, da sta dolžna tožnici izstaviti za zemljiškoknjižni vpis sposobno listino, na podlagi katere bo pri navedenih nepremičninah nasprotna tožnica lahko vknjižila lastninsko pravico do 1/3. V presežku je tožbeni zahtevek zavrnilo.

Pritožbeno sodišče je pritožbo nasprotne tožnice zoper zavrnilni del sodbe zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdilo.

Proti takšni sodbi vlaga revizijo nasprotna tožnica. Zaradi narave odločitve v tej zadevi revizijsko sodišče vsebine njene revizije ne bo povzemalo.

Revizija je bila vročena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije ter nasprotni stranki, ki nanjo ni odgovorila (375. člen Zakona o pravdnem postopku; Uradni list RS št. 26/99 - 2/2004; ZPP).

Tožeča stranka je z nasprotno tožbo z dne 23.1.1992 zahtevala ugotovitev, da je lastnica spornih nepremičnin ter da sta ji nasprotna toženca dolžna izstaviti listino, na podlagi katere bo zatrjevano pravico lahko vpisala v zemljiško knjigo. Ker gre za premoženjskopravni spor, je pravica strank do revizije odvisna od vrednosti spornega predmeta, ki jo je nasprotna tožnica navedla v nasprotni tožbi. Tožeča stranka po nasprotni tožbi v konkretnem primeru vrednosti spornega predmeta ni navedla v tolarjih, ampak jo je ocenila na 5000 točk. Na tak način ocenjene vrednosti spornega predmeta sodišče ne more upoštevati (op1). Kasneje, v pripravljalni vlogi z dne 6.1.2003, je sicer kot vrednost spornega predmeta označila znesek 1.000.000 SIT. Ne glede na to, da ta znesek niti ne dosega revizijske vrednosti iz drugega odstavka 367. člena ZPP, pa je takšna navedba za presojo dovoljenosti revizije tudi neupoštevna, saj je prepozna. Ker si tožeča stranka ni zagotovila pravice do revizije, ta ni dovoljena in jo je moralo revizijsko sodišče v skladu s 377. členom ZPP zavreči.

Opomba 1: Tako tudi sklep VS RS, opr. št. II Ips 676/94.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 52/2005, enako tudi II Ips 51/2005, II Ips 155/2005, II Ips 646/2004, II Ips 580/2004, II Ips 161/2004, II Ips 402/2005, II Ips 590/2004
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-12-15

dovoljenost revizije - zavrženje revizije - vrednost spornega predmeta - vrednost izpodbijanega dela sodbe

Revizija ni dovoljena, ker vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe ne presega 1.000.000 SIT.

Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek zaradi ugotovitve, da je tožnica A. Š. lastnica vzhodnega dela parcele št. 1008/1 k.o... v dolžini 58 metrov in širini 11,50 metra ter da je tožena stranka kot zemljiškoknjižna lastnica parc. št. 1008/1 k.o... dolžna predlagati parcelacijo prej enotne parcele in geodetsko izmero kupljenega ter nekupljenega dela. S sklepom z dne 18.2.2003 je prvostopenjsko sodišče odločilo še o pravdnih stroških.

Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožničino pritožbo in potrdilo sodbo ter sklep sodišča prve stopnje.

Proti drugostopenjski sodbi je tožnica vložila revizijo, uveljavljala revizijski razlog bistvene kršitve določb pravdnega postopka in predlagala spremembo obeh sodb, podrejeno pa njuno razveljavitev.

Po 375. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Uradni list RS, št. 26/99 do 2/2004) je bila revizija vročena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in toženi stranki, ki je na revizijo odgovorila in predlagala njeno zavrženje, podrejeno pa zavrnitev zaradi neutemeljenosti.

Po drugem odstavku 367. člena ZPP je v premoženjskih sporih revizija dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 1,000.000 SIT. Za ugotovitev te vrednosti je odločilna vrednost spornega predmeta, ki je po prvem odstavku 39. člena ZPP enaka vrednosti glavnega zahtevka. Če se tožbeni zahtevek ne nanaša na denarni znesek, je za dovoljenost revizije odločilna vrednost spornega predmeta, ki jo je tožeča stranka navedla v tožbi (drugi odstavek 44. člena ZPP).

Tožeča stranka je v tožbi navedla vrednost spornega predmeta 300.000 SIT, stranki pa med postopkom nista zahtevali, da se sodišče prepriča o pravilnosti navedene vrednosti. Glede na zavrnitev tožbenega zahtevka in na tožničino revizijo je v tožbi navedena vrednost spornega predmeta 300.000 SIT tudi vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe. Ker torej ta ne presega 1,000.000 SIT, tožničina revizija ni dovoljena, zato jo je revizijsko sodišče po 377. členu ZPP zavrglo.

ZPP člen 39, 39/1, 44, 44/2, 367, 367/2, 377.

Opr. št: II Ips 51/2005, ECLI:SI:VSRS:2005:II.IPS.51.2005

Opr. št: II Ips 155/2005, ECLI:SI:VSRS:2005:II.IPS.155.2005

Opr. št: II Ips 646/2004, ECLI:SI:VSRS:2004:II.IPS.646.2004

Opr. št: II Ips 580/2004, ECLI:SI:VSRS:2004:II.IPS.580.2004

Opr. št: II Ips 161/2004, ECLI:SI:VSRS:2004:II.IPS.161.2004

Opr. št: II Ips 402/2005, ECLI:SI:VSRS:2005:II.IPS.402.2005

Opr. št: II Ips 590/2004, ECLI:SI:VSRS:2004:II.IPS.590.2004

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 530/2009, enako tudi VS RS II Ips 203/2010
Sklep I R 103/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-09-22

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - okuženost sodnikov in osebja - listinski dokazi v nepravdni zadevi

Med tehtne razloge za delegacijo ni mogoče uvrstiti razloga, ki ga navajata predlagateljici. ZPP, ki ga je treba smiselno uporabljati v tej nepravdni zadevi, ne pozna procesnega instituta okuženosti z listinskimi dokazi (niti ne procesnega dejanja sodišča - izločitve listin, ki ga omenja predlog). Velja namreč načelo proste presoje dokazov in obstajajo pravila o tem, kateri dokazi se ne upoštevajo (npr. četrti odstavek 286. člena ZPP).

Predlagateljici sta "zaradi potencialne okuženosti uradnih oseb sodišča z lažnivim izrazom 'rušeča kašča' zahtevali prenos krajevne pristojnosti na Okrajno sodišče v Ljubljani".

To zahtevo je sodišče obravnavalo kot predlog stranke vrhovnemu sodišču, naj določi drugo stvarno pristojno sodišče. Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da obravnava zadevo, če so za to tehtni razlogi.

Med te ni mogoče uvrstiti razloga, ki ga navajata predlagateljici. Zakon o pravdnem postopku, ki ga je treba smiselno uporabiti v tej nepravdni zadevi (37. člen Zakona o nepravdnem postopku), ne pozna procesnega instituta okuženosti z listinskimi dokazi (niti ne procesnega dejanja sodišča - izločitve listin, ki ga omenja predlog). Velja namreč načelo proste presoje dokazov (8. člen ZPP) in obstajajo pravila o tem, kateri dokazi se ne upoštevajo (npr. četrti odstavek 286. člena ZPP).

Spričo povedanega se pokaže, da je predlog predlagateljic neutemeljen in ga je bilo zato treba zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep III R 54/2004, enako tudi III R 48/2004
Sklep I R 115/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-10-20

spor o pristojnosti - izvršilni postopek - izvršba na delež družbenika d.o.o. - krajevna pristojnost - sedež d.o.o.

Po 164. členu ZIZ je za izvršbo na delež družbenika krajevno pristojno sodišče, na območju katerega je sedež družbe. Ker je sedež podjetja K. d.o.o. v Grosupljem, je za izvršbo pristojno Okrajno sodišče v Grosupljem.

Za odločanje v zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Grosupljem.

1. Upnik je vložil predlog za izvršbo pri Okrajnem sodišču v Mariboru, ki pa je sklenilo, da ni krajevno pristojno za odločanje v zadevi. Ker gre za izvršbo na delež družbenika, je po 164. členu Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ, Ur. l. RS, št. 40/04-132/04) sklenilo, da bo zadevo odstopilo Okrajnemu sodišču v Ljubljani, ker je upnik vpisan v sodni register pri Okrožnem sodišču v Ljubljani.

V zvezi s tem sklepom je Okrajno sodišče v Ljubljani sprožilo negativni kompetenčni spor.

2. Po 24. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št.

36/04-90/05) in v zvezi s 15. členom ZIZ lahko sodišče, ki mu je bila zadeva odstopljena, pa misli, da je pristojno tisto sodišče, ki mu je odstopilo zadevo, pošlje zadevo sodišču, ki naj reši spor o pristojnosti. Ker je Okrajno sodišče v Mariboru na območju Višjega sodišča v Mariboru, Okrajno sodišče v Ljubljani pa na območju Višjega sodišča v Ljubljani, je po drugem odstavku 25. člena ZPP za odločitev o sporu pristojno vrhovno sodišče.

Vrhovno sodišče Republike Slovenije ugotavlja, da je po 164. členu ZIZ za izvršbo na delež družbenika krajevno pristojno sodišče, na območju katerega je sedež družbe. Ker je sedež podjetja K. d.o.o. v Grosupljem, je za izvršbo torej pristojno Okrajno sodišče v Grosupljem.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 112/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-11-10

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - delovne razmerje toženke na pristojnem (manjšem) sodišču

Med druge tehtne okoliščine po 67. členu ZPP spada tudi okoliščina, da je dolžnica (po vložitvi ugovora) zaposlena na sodišču, ki kot stvarno in krajevno pristojno vodi postopek proti njej in na katerem je majhno število zaposlenih.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Litiji.

Upnica je pri Okrajnem sodišču v Trbovljah vložila predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine. Dolžnica je proti izdanemu sklepu o izvršbi vložila ugovor. Okrajno sodišče v Trbovljah kot stvarno in krajevno pristojno sodišče v dopisu z dne 28.9.2005 vrhovnemu sodišču predlaga, da prenese pristojnost na drugo stvarno pristojno sodišče, ker je dolžnica s 1.1.2005 postala delavka pri istem sodišču, ki vodi postopek proti njej. Zato bi se utegnili pojaviti pomisleki o poštenosti sojenja tako pri eni kot tudi drugi stranki.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Med druge tehtne razloge po presoji vrhovnega sodišča sodi tudi okoliščina, ki jo uveljavlja sodišče. Dolžnica je od 1.1.2005 zaposlena pri sodišču, ki kot stvarno in krajevno pristojno vodi postopek proti njej in pri katerem je majhno število zaposlenih. Vse to pa utegne vzbuditi dvom ene ali druge stranke v nepristranskost stvarno pristojnega sodišča. Zato je vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Litiji.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 116/2005, enako tudi I R 111/2005, I R 109/2005, I R 108/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-10-27

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - zaposlitev pravdne stranke (sodnice) na pristojnem sodišču

Prenos pristojnosti zaradi toženkine zaposlitve (sodnica) na krajevno pristojnem sodišču.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče na Ptuju.

Tožeča stranka je proti toženi stranki pri stvarno in krajevno pristojnem Okrožnem sodišču v Mariboru vložila tožbo na plačilo odškodnine v znesku 2.500.000 SIT. V tožbi je navedla, da je toženka A. A. okrožna sodnica na Okrožnem sodišču v Mariboru.

Stvarno in krajevno pristojno Okrožno sodišče v Mariboru je podalo predlog za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, ker to zahtevajo razlogi nepristranosti in objektivnosti sojenja.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča je utemeljen.

Po določbi 67. člena ZPP lahko vrhovno sodišče tudi na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če so za to na razpolago drugi tehtni razlogi.

Ni dvoma, da je takšen tehten razlog okoliščina, da je toženka okrožna sodnica na stvarno in krajevno pristojnem Okrožnem sodišču v Mariboru. Zato je bilo treba predlogu za prenos pristojnosti ugoditi z določitvijo drugega stvarno, sicer pa krajevno nepristojnega, Okrožnega sodišča na Ptuju, ki bo odslej odločalo o zadevi.

Opr. št: I R 111/2005, ECLI:SI:VSRS:2005:I.R.111.2005

Opr. št: I R 109/2005, ECLI:SI:VSRS:2005:I.R.109.2005

Opr. št: I R 108/2005, ECLI:SI:VSRS:2005:I.R.108.2005

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 106/2005, enako tudi I R 69/2003, I R 117/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-09-29

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - - dvom v nepristranskost sojenja

Pavšalne trditve o izgubi zaupanja v delo sodišč ne predstavljajo razloga za delegacijo pristojnosti.

Na Okrajnem sodišču v Radovljici je proti dolžnikoma v teku izvršba, ki je bila dovoljena s sklepom, opr. št. I 201/00230 z dne 9.5.2001.

Drugi dolžnik vrhovnemu sodišču predlaga, da določi za nadaljnje reševanje izvršilne zadeve drugo stvarno pristojno sodišče. V predlogu navaja, da nima zaupanja v delo gorenjskih sodišč, ki "pomenijo celoto zelo nevarno organiziranih pravosodnih kriminalcev in nosilcev pravosodne korupcije".

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/99 in nasl. - ZPP) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Pavšalne trditve o izgubi zaupanja v delo sodišč ne morejo biti podlaga za delegacijo pristojnosti, razlogov, zaradi katerih bi se postopek pri drugem sodišču laže opravil, pa predlog ne vsebuje. Zato ga je vrhovno sodišče zavrnilo.

Opr. št: I R 69/2003, ECLI:SI:VSRS:2003:I.R.69.2003

Opr. št: I R 117/2005, ECLI:SI:VSRS:2005:I.R.117.2005

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 126/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-11-24

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - pogoji za delegacijo pristojnosti

Delegacija predstavlja izjemen poseg v pravila o krajevni pristojnosti in je zato treba zakonske določbe o delegaciji ozko razlagati.

Stališče predlagajočega sodišča je, da so za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča podani tehtni razlogi in se bo na drugem sodišču postopek tudi laže izvedel. Predlagateljica, ki je vložila predlog za spremembo priimka mld. sina, je strojepiska na sodišču. Razporejena je na civilnem oddelku in ima delovno mesto neposredno ob delovnem mestu A. A., ki opravlja strojepisno delo za sodnico B. B.. Predlagateljica in A. po potrebi nadomeščata druga drugo, si ob večji količini dela pomagata, tako da se lahko zgodi, da bi predlagateljica dobila v delo celo lastno zadevo. Predlagateljica bo zaradi dela na svojem delovnem mestu v neposrednem stiku s spisom - s posameznimi vlogami in listinami bo seznanjena še predno ji bodo uradno vročene, spis pa bo imela možnost pregledovati brez uradne zabeležke o tem. Sodnica sicer k delu pristopa s stališča stroke in nepristransko in s tega vidika delegacija pristojnosti ni potrebna, kljub temu pa je C. tudi sodničina sodelavka. Upoštevati je torej treba objektivno nepristranskost sodišča.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku - ZPP vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da opravi postopek, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Tovrstna delegacija predstavlja izjemen poseg v pravila o krajevni pristojnosti sodišč in je zato potrebno zakonske določbe o delegaciji (kot to na splošno velja za izjeme) ozko razlagati. Takšen pristop velja tudi za ugotavljanje tako imenovane objektivne nepristranskosti sodišča, ki sicer lahko predstavlja utemeljen razlog za delegacijo. Objektivna nepristranskost sodišča se izraža predvsem v percepciji javnosti o nevtralnosti sodišča. Izhodiščni test tovrstne percepcije javnosti pa praviloma predstavlja stališče strank (udeležencev)

postopka do delegacije. Ali povedano drugače: praviloma bo trditev o ogroženi objektivni nepristranskosti sodišča lahko predstavljala tehten razlog za delegacijo takrat, ko jo bo podala stranka (udeleženec) in ne že takrat, ko bo šlo zgolj za stališče predlagajočega sodišča.

Okoliščina, da je predlagateljica postopka strojepiska civilnega oddelka, samo po sebi ne predstavlja razloga za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, saj je delo pri relativno velikem sodišču, kot je Okrožno sodišče ..., vsekakor mogoče organizirati tako, da predlagateljica ne bo v privilegiranem položaju v razmerju do nasprotnega udeleženca.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep Cp 8/2005, enako tudi Cp 12/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-10-10

dovoljenost pritožbe zoper sklep o zavrnitvi predloga za delegacijo pristojnosti - zavrženje pritožbe

Ko vrhovno sodišče odloča o predlogu za prenos pristojnosti, ne nastopa v vlogi sodišča prve stopnje, marveč na podlagi posebnega pooblastila iz 6. točke 106. člena ZS. Pritožba zoper tak sklep ni dovoljena.

Vloga (pritožba) upnice z dne 9.3.2005 se zavrže.

Vrhovno sodišče ni ugodilo upničinemu predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

Zoper sklep je ugovarjala upnica. V laični vlogi navaja, da je razpravljajoči vrhovni sodnik predlog obravnaval preveč pavšalno in rutinsko. Pojasnjuje, da je zaradi zlorab sodniške funkcije sprožila kazenski postopek zoper sodnico A. A. in zoper izvršitelja B.B. Oba postopka sta še v teku. Sama nastopa v tej zadevi kot subsidiarna tožilka in hkrati kot oškodovanka. Iz tega sledi, da je v takšnem spletu okoliščin povsem upravičen in utemeljen predlog za izločitev Okrajnega sodišča v ... in dodelitev zadeve drugemu sodišču v Republiki Sloveniji za opravo izvršilnih storitev na podlagi pravnomočne sodbe P 57/97 Okrajnega sodišča v ... Zato predlaga, da naslovno sodišče ugovoru ugodi in izloči Okrajno sodišče v ... ter dodeli drugo sodišče za opravo izvršbe.

Prvi odstavek 363. člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS št. 26/99 - 2/2004; ZPP) določa, da je zoper sklep sodišča prve stopnje dovoljena pritožba. Vendar izpodbijani sklep ne predstavlja sklepa sodišča prve stopnje, marveč gre za odločanje o predlogu, ali niso podani razlogi smotrnosti, zaradi katerih bi veljalo v skladu s 67. členom ZPP določiti drugo prvostopenjsko sodišče namesto tega, pred katerim je bil vložen izvršilni predlog. O tem pa ne odloča sodišče prve stopnje samo, marveč Vrhovno sodišče Republike Slovenije kot nadrejeno sodišče. Vrhovno sodišče Republike Slovenije v tej zadevi ne nastopa v funkciji prvostopenjskega sodišča (prim. 1. točko 106. člena Zakona o sodiščih; Uradni list 23/2005 - uradno prečiščeno besedilo; ZS - UPB1), marveč na podlagi posebnega pooblastila iz 6. točke 106. člena ZS. Ker izpodbijani sklep torej ne predstavlja sklepa sodišča prve stopnje, pritožba v skladu z razlago zgoraj navedenega pravila z argumentom nasprotnega razlogovanja (a contrario) ni dovoljena. V skladu s 1. točko 365. člena ZPP je zato vrhovno sodišče nedovoljeno pritožbo zavrglo.

ZPP člen 363, 363/1, 365, 365-1.ZS člen 106, 106-6.

Opr. št: Cp 12/2005, ECLI:SI:VSRS:2005:CP.12.2005

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 104/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-10-06

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - zaposlitev toženke na pristojnem sodišču - vsebina s podatki osebne narave

Po presoji vrhovnega sodišča je smotrno, da v sporu odloči drugo sodišče, predvsem zaradi narave izselitvenega spora proti delavki pristojnega sodišča in zaradi tožničinih trditev osebne narave o družinskih razmerah pravdnih strank, s katerimi utemeljuje svoj tožbeni zahtevek.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Postojni.

Tožnica je v dne 18.7.2005 vloženi izselitveni tožbi proti tožencema predlagala, da sodišče določi neko drugo stvarno pristojno sodišče za odločanje, ker je druga toženka zaposlena pri sodišču, pri katerem je vložena tožba. S posebno vlogo je svoj predlog dopolnila s trditvami, da bi redna zaposlitev druge toženke utegnila vplivati na razne ovire pri izvedbi postopka in pojasnila, da je bilo tudi v motenjskem sporu med istima pravdnima strankama odločeno šele po enem letu in pol.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena ZPP na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. V obravnavani zadevi je po presoji vrhovnega sodišča smotrno, da v sporu odloči drugo sodišče, predvsem zaradi narave izselitvenega spora proti delavki pristojnega sodišča in zaradi tožničinih trditev osebne narave o družinskih razmerah pravdnih strank, s katerimi utemeljuje svoj tožbeni zahtevek. Zato je predlogu ugodilo in odločanje v tej zadevi preneslo na Okrajno sodišče v Postojni.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 110/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-10-20

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - objektivna nepristranskost - predsednik pristojnega sodišča kot tožnik

Delegacija zaradi smotrnosti pride v poštev tudi v primerih, ko bi lahko nastal dvom v objektivno nepristranskost sodišča. Okoliščina, da je pravdna stranka predsednik razpravljajočega sodišča zato predstavlja tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Lenartu.

Okrajno sodišče v ... je predlagalo določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, ker je tožnik predsednik tega sodišča, ta okoliščina pa lahko vzbuja dvom v nepristransko sojenje.

Tako imenovana smotrna delegacija po določbah 67. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP pride v poštev tudi v primerih, ko bi lahko nastal dvom v objektivno nepristranskost sodišča. Okoliščina, da je pravdna stranka predsednik razpravljajočega sodišča zato predstavlja tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča (v konkretnem primeru Okrajnega sodišča v ...).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.