TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 9/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-01-27

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo s procesnim vodenjem

Narava očitkov, ki jih upnica naslavlja izvršilni sodnici, sama po sebi ne more utemeljevati uporabe določbe 67. člena ZPP, niti ne more biti ta uporaba utemeljena zaradi domnevno zatrjevane vloge predsednice krajevno pristojnega sodišča. Podatki spisa kažejo, da izvršilni postopek dolgo traja predvsem zaradi številnih upničinih vlog in intervencij.

Predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se ne ugodi.

Upnica je podala pred Okrajnim sodiščem v Črnomlju izvršilni predlog proti dolžniku zaradi plačila 1.350.000 SIT. Krajevno pristojno Okrajno sodišče v Črnomlju je predlogu za izvršbo ugodilo.

Dne 12.11.2004 pa je upnica podala predlog na dodelitev zadeve v opravo izvršbe drugemu stvarno pristojnemu sodišču. Po njenem mnenju delegacijo pristojnosti terja odnos izvršilne sodnice do zadeve, pa tudi predsednice krajevno pristojnega sodišča, ki je odgovorna za kršitve in zavlačevanje postopka.

Po določbi 67. člena ZPP lahko vrhovno sodišče na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. To velja tudi za izvršilni postopek. Vendar pa predlagateljica, ki se očitno sklicuje na "druge tehtne razloge," ni navedla takih okoliščin, ki bi mogle utemeljevati delegacijo pristojnosti. Narava očitkov, ki jih upnica naslavlja izvršilni sodnici, sama po sebi ne more utemeljevati uporabe določbe 67. člena ZPP, niti ne more biti ta uporaba utemeljena zaradi domnevno zatrjevane vloge predsednice krajevno pristojnega sodišča. Podatki spisa kažejo, da izvršilni postopek dolgo traja predvsem zaradi številnih upničinih vlog in intervencij. Sicer pa mora sodnik v skladu z določbo 2. člena Zakona o sodniški službi ves čas ravnati tako, da varuje ugled sodniške službe in nepristranskost sojenja.

Ker ni podlage za delegacijo pristojnosti, je bilo treba upničin predlog zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 14/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-02-10

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - pooblaščenka upnika je strojepiska pristojnega sodišča - domneva o nepristranskosti sodnikov

Nepristranskost sodnika se domneva. Predlog za smotrno delegacijo, ki ga je podalo sodišče samo, ne navaja nobene okoliščine, ki bi kazale na to, da so sodniki tega sodišča tako zelo povezani z upničnino pooblaščenko kot strojepisko na sodišču, da ne bi mogli o stvari, kjer gre le za izvršitev pravnomočne sodbe (izdane prav na tem sodišču v času, ko je bila na njem že zaposlena upničina pooblaščenka), nepristransko odločati.

V tej izvršilni zadevi, v kateri je pooblaščenka upnice strojepiska tudi na izvršilnem oddelku sodišča, je sodnik - vodja izvršilnega oddelka predlagal, naj vrhovno sodišče določi za obravnavanje zadeve drugo stvarno pristojno sodišče. Ta okoliščina bi lahko vzbudila dvom o objektivnosti odločanja.

Vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče tako na predlog stranke kakor tudi pristojnega sodišča, če so za to podani tehtni razlogi (67. člen ZPP). Obravnavanega primera mednje ni mogoče uvrstiti.

Sodnik mora pri uresničevanje svojih pravic vselej ravnati tako, da varuje nepristranskost in neodvisnost sojenja ter ugled sodniške službe (2. člen ZSS). Nepristranskost sodnika se tako torej domneva. Predlog za smotrno delegacijo, ki ga je podalo sodišče samo, ne navaja nobene okoliščine, ki bi kazale na to, da so sodniki tega sodišča tako zelo povezani z upničnino pooblaščenko kot strojepisko na sodišču, da ne bi mogli o stvari, kjer gre le za izvršitev pravnomočne sodbe (izdane prav na tem sodišču v času, ko je bila na njem že zaposlena upničina pooblaščenka), nepristransko odločati. Po drugi strani pa, gledano objektivno, opisana okoliščina ne more pri razumnem človeku ustvariti dvoma o nepristranskosti sodnika zgolj zaradi njegove službene povezave na različnih delovnih mestih na sodišču. Takšnega dvoma tudi ni izrazila nobena stranka v postopku.

Zaradi povedanega je bilo treba neutemeljen predlog zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep III R 54/2004, enako tudi III R 48/2004
Sklep I R 7/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-02-17

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - zakonita zastopnica stranke je vpisničarka na pristojnem sodišču

To, da je upnikova zakonita zastopnica zaposlena kot vpisničarka na izvršilnem oddelku Okrajnega sodišča ..., bi pri razumnem opazovalcu lahko vzbudilo dvome v nepristranskost odločanja. Zaradi varovanja objektivne nepristranskosti je zato smotrno, da se določi drugo stvarno pristojno sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kopru.

Sodnica Okrajnega sodišča v ... je predlagala določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, predlog pa utemeljila s tem, da je upnikova zakonita zastopnica zaposlena na Okrajnem sodišču v ...

in sicer kot vpisničarka na izvršilnem oddelku. To dejstvo bi pri strankah utegnilo povzročiti dvome v nepristranskost sodišča.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/99 - 2/2004) na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi, da v zadevi postopa drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Okoliščine, zaradi katerih Okrajno sodišče v ... predlaga delegacijo krajevne pristojnosti, predstavljajo take razloge. To, da je upnikova zakonita zastopnica zaposlena na Okrajnem sodišču v kot vpisničarka na izvršilnem oddelku, bi pri razumnemu opazovalcu lahko vzbudilo dvome v nepristranskost odločanja. Zaradi varovanja objektivne nepristranskosti je zato smotrno, da se v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. Vrhovno sodišče je tako predlogu za delegacijo ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Kopru.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep III R 54/2004, enako tudi III R 48/2004
Sklep I R 15/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-02-10

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - bivša uslužbenka pristojnega sodišča kot stranka

Dejstvo, da je tožnica pred skoraj dvajsetimi leti delala kot administratorka na sodišču, ne zadostuje za utemeljitev predlaganega prenosa, saj po uveljavljani sodni praksi taka okoliščina sama po sebi ne zadostuje niti v primeru, ko je stranka še zaposlena na sodišču.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

V tej pravdni zadevi zaradi ugotovitve deležev na skupnem premoženju je toženec v odgovoru na tožbo opozoril, da je bilo sporno stanovanje last sodišča in da ima tožnica v Mariboru in na Ptuju zaradi prejšnje zaposlitve zveze, zato dvomi v nepristranskost. Na naroku 20.1.2005 je dodatno pojasnil, da zahteva izločitev obeh okrožnih sodišč v Mariboru in na Ptuju, delegacijo pa je utemeljeval s prejšnjo tožničino zaposlitvijo pri takratnem Temeljnem sodišču v Mariboru ter dejstvom, da je bilo prodajalec stanovanja Ministrstvo za pravosodje. Tožnica je pojasnila, da je na mariborskem sodišču delala kot administratorka od 1975 do 1986.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena ZPP na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. V tej zadevi uveljavljani okoliščini ne sodita med razloge smotrnosti za prenos pristojnosti, pa tudi ne med druge tehtne razloge. Dejstvo, da je tožnica pred skoraj dvajsetimi leti delala kot administratorka na sodišču, ne zadostuje za utemeljitev predlaganega prenosa, saj po uveljavljani sodni praksi taka okoliščina sama po sebi ne zadostuje niti v primeru, ko je stranka še zaposlena na sodišču. Sodnik namreč mora po 2. členu Zakona o sodniški službi pri uresničevanju svojih pravic vselej ravnati tako, da varuje nepristranskost in neodvisnost sojenja ter ugled sodniške službe. Zaposlitev tožnice pred dvajsetimi leti zato ne more utemeljevati dvoma v nepristranskost vseh sodnikov iz mariborskega in ptujskega okrožja. Kako naj bi tak dvom utemeljila okoliščina o prejšnjem lastniku stanovanja, glede katerega teče spor o višini solastninskih deležev sedanjih lastnikov, pa toženec niti ne konkretizira. Zato vrhovno sodišče le še dodaja, da je bila prodajalec tega stanovanja Republika Slovenija. Če naj bi okoliščina o prejšnjem lastniku stanovanja vplivala na nepristranskost, potem v tej zadevi ne bi moglo soditi nobeno sodišče v državi.

Po vsem obrazloženem je vrhovno sodišče zavrnilo neutemeljen toženčev predlog za prenos pristojnosti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sodba I R 4/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-02-10

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - sodnik pristojnega sodišča kot pooblaščenec in zakonec stranke

Dejstvo, da je prva nasprotna udeleženka žena sodnika na sodišču, ki obravnava to zadevo, ta pa je hkrati njen pooblaščenec, bi bilo nedvomno moteče ne le v očeh obeh udeležencev, marveč tudi širše javnosti.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Ajdovščini.

Predsednik okrajnega sodišča je v svojem predlogu za prenos krajevne pristojnosti navedel, da je prva nasprotna udeleženka žena sodnika tega sodišča, ta pa tudi nastopa kot njen pooblaščenec. Zlasti zaradi varovanja pravosodne funkcije kot take predlaga, da se določi za reševanje te zadeve drugo stvarno pristojno sodišče.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku lahko vrhovno sodišče na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da obravnava zadevo, če so za to tehtni razlogi. Dejstvo, da je prva nasprotna udeleženka žena sodnika na sodišču, ki obravnava to zadevo, ta pa je hkrati njen pooblaščenec, bi bilo nedvomno moteče ne le v očeh obeh udeležencev, marveč tudi širše javnosti. Da bi bil izključen sleheren sum o pristranskem odločanju, je bilo treba predlogu ugoditi in določiti bližnje stvarno pristojno Okrajno sodišče v Ajdovščini.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep III R 54/2004, enako tudi III R 48/2004
Sklep II Ips 343/2004
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-02-03

dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - zavrženje revizije

Revizija v premoženjskem sporu ni dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe ne presega 1.000.000 SIT in je bila na prvi stopnji izdana sodba po 14.7.1999.

Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek glede ugotovitve, da je tožnik solastnik individualno določene nepremičnine in mu je toženka dolžna izstaviti ustrezno listino za vknjižbo lastninske pravice na nepremičnini v zemljiški knjigi. Pritožbeno sodišče je ugodilo pritožbi tožnika in spremenilo sodbo sodišča prve stopnje tako, da je ugodilo tožbenemu zahtevku.

Tožena stranka je vložila revizijo proti sodbi pritožbenega sodišča zaradi razlogov zmotne uporabe materialnega prava in bistvene kršitve določb pravdnega postopka. Revidentka poudarja, da je bila ob vložitvi tožbe določena vrednost spornega predmeta, ki je takrat zadoščala za dovoljenost revizije.

Revizija je bila vročena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije v Ljubljani in tožeči stranki, ki na revizijo ni odgovorila.

V prvem odstavku 498. člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/99 - v nadaljevanju ZPP/99) je določeno, da se postopek nadaljuje po prejšnjih predpisih le, če sta bila pred uveljavitvijo ZPP/99 na prvi stopnji izdana sodba ali sklep, s katerima se je postopek pred sodiščem prve stopnje končal. ZPP/99 je pričel veljati 14. julija 1999, sodišče prve stopnje pa je izdalo relevantno sodbo dne 30.12.2000. Zato je potrebno presojati dovoljenost revizije v skladu z določbami ZPP/99.

Revizija je bila vložena v premoženjskem sporu. V takšnem primeru je revizija dovoljena le, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 1.000.000 tolarjev (drugi odstavek 367. člena ZPP/99). Sporna vrednost (12.000 SIT) v konkretnem primeru ne dosega zahtevane revizijske vrednosti. Zato revizija ni dovoljena in jo je revizijsko sodišče zavrglo (377. člen ZPP/99).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 707/2009, enako tudi VS RS Sklep II Ips 846/2009, VS RS Sklep II Ips 760/2009, VS RS Sklep II Ips 685/2009, VS RS Sklep II Ips 490/2009
Sklep I R 44/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-04-07

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnost iz razlogov smotrnosti - poslovno razmerje med stranko in sodniki pristojnega sodišča

Določeno razmerje sodnika in stranke je načeloma lahko izločitveni razlog, ne more pa predstavljati razloga za "smotrno" delegacijo.

Okrajno sodišče v A. je predlagalo določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za odločanje v pravdni zadevi. Po letnem razporedu sta določena za odločanje v pravdnih zadevah okrajna sodnika A. A. in B. B. (naravni sodnik v konkretni pravdni zadevi), oba sodnika pa imata svoja otroka v varstvu pri drugi toženi stranki in zato o pravdni zadevi ne moreta odločati. Okrajno sodišče A. ima s prvotoženo stranko sklenjeno letno pogodbo o preventivnih pregledih delavcev okrajnega sodišča. Trem sodnicam, ki odločajo o prekrških in nimajo izkušenj s sojenjem na civilnem področju, zadeve ni možno dodeliti, ostali dve sodnici pa na civilnem področju nimata izkušenj. Predlagateljevo stališče je, da je zaradi občutljivosti zadeve in izključitve vseh dvomov v zvezi z odločanjem potrebno določiti drugo stvarno pristojno sodišče in tam izkušenega civilnega sodnika, ki bo zadevo obravnaval.

Pomisleki predlagatelja v zvezi s sojenjem v konkretni pravdni zadevi ne predstavljajo tehtnih razlogov za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča po 67. členu Zakona o pravdnem postopku. Določeno razmerje sodnika in stranke je načeloma lahko izločitveni razlog (6. točka 70. člena ZPP), ne more pa predstavljati razloga za t.im.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 12/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-03-17

dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - zavrženje revizije

Revizija ni dovoljena zaradi prenizke vrednosti spornega predmeta.

Sodišče prve stopnje je toženima strankama naložilo, naj tožnici nerazdelno plačata odškodnino v znesku 5,649.836 SIT z zakonskimi zamudnimi obrestmi od posameznih zneskov, pri čemer te obresti od zneska odškodnine za nepremoženjsko škodo v znesku 5,250.000 SIT tečejo od 3.2.2003 dalje do plačila. Višji tožbeni zahtevek je zavrnilo. Pritožbi tožene stranke - zavarovalnice pa je sodišče druge stopnje ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje tako spremenilo, da je odškodnino za nepremoženjsko škodo (iz naslova prestanega strahu)

znižalo za 600.000 SIT. V ostalem je pritožbo zavrnilo in v nespremenjenem delu sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

Tožeča stranka vlaga revizijo zaradi bistvene kršitve določb pravdnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava, pri čemer pa izpodbija le odločitev, ki se v sodbi sodišča druge stopnje nanaša na znižanje odškodnine za strah za 600.000 SIT. Zniževanje odškodnine iz navedenega naslova naj bi bilo brez pravne in dejanske podlage in brez potrebnih razlogov.

Toženi stranki na revizijo nista odgovorili, dostavljena pa je bila tudi Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije.

Po določbi drugega odstavka 367. člena ZPP je v premoženjskih sporih revizija dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 1,000.000 tolarjev. Tožeča stranka pa revizijo vlaga proti odločitvi sodišča druge stopnje, s katero je odškodnina za nepremoženjsko škodo iz naslova strahu bila znižana za 600.000 tolarjev. Ker pri tem ne gre za spor, ko bi po tretjem odstavku 367. člena ZPP revizija bila vselej dovoljena, je revizijsko sodišče moralo postopati po določbi 377. člena ZPP in nedovoljeno revizijo zavreči.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 707/2009, enako tudi VS RS Sklep II Ips 846/2009, VS RS Sklep II Ips 760/2009, VS RS Sklep II Ips 685/2009, VS RS Sklep II Ips 490/2009
Sklep I R 1/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-01-27

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov

Poznanstvo med sodniki različnih stopenj samo po sebi ni razlog za delegacijo pristojnosti.

Predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se ne ugodi.

Tožeča stranka je na Okrožnem sodišču v Novem mestu proti toženi stranki vložila tožbo zaradi plačila 2,338.822,00 SIT. Predsednik stvarno in krajevno pristojnega Okrožnega sodišča v Novem mestu pa je dne 31.12.2004 podal predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Tožnik A. A. je namreč mož sodnice Okrajnega sodišča v Novem mestu, B. A. Tako njega kot sodnico poznajo tudi sodniki Okrožnega sodišča v Novem mestu, saj vsi delajo v isti stavbi, število sodnikov obeh sodišč je manjše, poleg tega pa se tudi pogosto družijo na skupnih aktivnostih. Zato bi bilo težko odločati brez občutka osebne prizadetosti.

Po določbi 67. člena ZPP lahko vrhovno sodišče tudi na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. V predlogu naveden drugi tehtni razlog naj bi bil v tem, da je tožba sicer vložena na pristojno Okrožno sodišče v Novem mestu, da pa je tožnik zakonec ene od sodnic Okrajnega sodišča v Novem mestu. Vendar pa ta okoliščina sama po sebi ne more biti tehten razlog za delegacijo pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Ne glede na sedež obeh sodišč, ki je v istem poslopju, gre za dve različni sodišči. Sklicevanje na delo v istem poslopju in zaradi tega na stike med sodniki različnih stopenj, ne more biti podlaga za prenos pristojnost na Okrožno sodišče izven Novega mesta. Po določbah Zakona o sodniški službi (2. člen) mora namreč sodnik ravnati tako, da ves čas varuje nepristranskost in ugled sodniške službe, kar seveda velja ne glede na morebitna poznanstva med sodniki različnih stopenj. Tudi nobena od pravdnih strank ni predlagala delegacije pristojnosti z navedbo morebitnih utemeljenih razlogov. Zato je bilo treba predlog, ki ga je podalo stvarno in krajevno pristojno sodišče, zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 176/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-03-24

dovoljenost revizije - revizija, ki jo vloži stranka sama - pravniški državni izpit - zavrženje revizije

Revizija ni dovoljena, ker jo je vložila pravdna stranka sama.

Sodišče prve stopnje je odločilo, naj se nasprotna stranka najdlje za eno leto od 29.6.2004 dalje pridrži na zdravljenju v Splošni bolnišnici v Mariboru, Oddelku za psihiatrijo, zaprti oddelek. Proti taki odločitvi se je (po uradni dolžnosti postavljenemu pooblaščencu) nasprotna stranka pritožila, vendar je sodišče druge stopnje njeno pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

A. A. pa je sama vložila proti odločitvi sodišča druge stopnje revizijo, v kateri obsežno pojasnjuje okoliščine, ki so pripeljale do poslabšanja njenega zdravstvenega stanja in sporov z materjo.

Zatrjuje, da zaradi psihične krize, v kateri se je znašla, nikoli ni bila nevarna za svojo okolico ali za sebe samo. Zato ji je bila prostost z namestitvijo v zaprtem oddelku psihiatrične bolnišnice odvzeta brez pravne podlage. Vsebinsko torej uveljavlja revizijske razloge iz določbe 370. člena ZPP in predlaga izdajo odločbe, s katero bo ugotovljeno, da je sodišče postopalo nezakonito.

Revizija je bila dostavljena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in predlagajoči stranki, ki pa nanjo ni odgovorila.

V tej zadevi revizije ni vložil niti pooblaščenec, ki bi ga izbrala A. A. sama, niti njen, v dosedanjem postopku po uradni dolžnosti postavljeni pooblaščenec. Vložila jo je sama, kar pa je v nasprotju z določbo tretjega odstavka 86. člena ZPP. V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka namreč opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. Izjema je predvidena le za primer, kadar ima stranka opravljen pravniški državni izpit. Upoštevaje argument iz prvega odstavka 91. člena ZPP je zato revizijsko sodišče postopalo po določbi 377. člena ZPP in nedovoljeno revizijo zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 198/2005, enako tudi II Ips 188/2004

Sklep II Ips 210/2005, enako tudi II Ips 224/2004, II Ips 157/2004
Sklep I R 19/2005, enako tudi I R 18/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-03-17

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - zdravstveno stanje pravdne stranke

Zatrjevane zdravstvene težave same po sebi niso razlog za delegacijo pristojnosti.

Predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se ne ugodi.

Med tožnikom in tožencem je več sporov. V tej zadevi tožnik uveljavlja od toženca odškodnino zaradi poškodb, ki naj bi mu jih prizadejal toženec. Tožba je vložena pri Okrožnem sodišču v Kranju (uveljavljana je odškodnina v znesku 5,400.000 SIT). Dne 22.12.2004 pa je tožnik A. A. predlagal, naj se pravda namesto pred Okrožnim sodiščem v Kranju vodi pri sicer stvarno pristojnem Okrožnem sodišču v Ljubljani. Svoj predlog utemeljuje s tem, da je do škodnega dogodka prišlo na njegovem dvorišču, razen tega pa se težko udeležuje glavnih obravnav v Kranju zaradi svoje bolezni. Priložil je zdravniško potrdilo.

Po 67. členu ZPP Vrhovno sodišče Republike Slovenije lahko določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. V obravnavani zadevi bi bil prenos pristojnosti v nasprotju z razlogi smotrnosti, saj je Okrožno sodišče v Kranju že izvajalo dokaze, zaradi česar bi se s prenosom pristojnosti postopek podaljšal. Zdravstveno stanje A. A. pa tudi ni tehten razlog za prenos pristojnosti, ker ni tako slabo, da bi mu onemogočalo sodelovanje na glavni obravnavi. Iz zdravniškega potrdila namreč izhaja, da je bil pred 9 leti operiran zaradi karcinoma rectuma, vendar je bilo njegovo stanje na pregledu pri specialistu 6.12.2004 zelo dobro in zdravljenje ni več potrebno.

Opr. št: I R 18/2005, ECLI:SI:VSRS:2005:I.R.18.2005

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.