Sodba II Ips 646/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-02-16

spremenjene razmere - koristi otroka - predodelitev otroka v varstvo in vzgojo

Pri oceni ali zahtevajo koristi otroka, da se zaradi spremenjenih razmer izda nova odločba o njegovem varstvu in vzgoji, je treba predvsem upoštevati, da je za normalen otrokov razvoj bistven kontinuiran sistem varstva in vzgoje.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo primarni tožbeni zahtevek, da se mladoletna S. G., rojena 19.9.1997, dodeli v varstvo in vzgojo tožniku, da toženki ni treba plačevati preživnine, in zahtevek za ureditev stikov. Zavrnjen je bil tudi podrejeni ugotovitveni tožbeni zahtevek, da hčerka S. G. prebiva pri vsakem od staršev polovico časa v letu in obe pravdni stranki enakovredno skrbita zanjo, ter da se ukine tožnikova preživninska obveznost, ki je bila določena s pravnomočno sodbo.

Pritožbeno sodišče je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo prvostopenjsko sodbo.

Tožnik je vložil revizijo proti sodbi pritožbenega sodišča zaradi "bistvenih kršitev določb pravdnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava". Tožnik je v pravdi zatrjeval, da toženka zaradi delovnih obveznosti ne zmore več skrbeti za svojo hčerko kot bi to zahtevale otrokove potrebe. Otrok ima govorne težave, ki jih ni mogoče odpraviti le z obiski pri logopedu. Tožnik skrbi, da hčerka izvaja ustrezne vaje tudi doma. Toženka na splošno gledano ni slaba mati, vendar pa kljub temu hčerki ne daje vsega potrebnega za njen osebni in fizični razvoj. Spremenjeno dejstvo v smislu četrtega odstavka 421. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP naj bi predstavljalo tudi dejstvo, da sta se pravdni stranki dogovorili za drugačen režim, kot pa je bil določen v sodbi, s katero je bilo odločeno o "skrbništvu". Revidentovo stališče je, da bi moralo sodišče po uradni dolžnosti ukreniti vse, kar je treba v zvezi z zavarovanjem pravic in interesov otroka, senat pa pri odločanju tudi ni bil vezan na postavljene zahtevke. V zvezi s podrejenim ugotovitvenim tožbenim zahtevkom je revident na stališču, da se ni spremenilo le dejansko stanje temveč tudi pravno razmerje med strankama, saj sta se pri pristojnem centru za socialno delo dogovorili za drugačen režim varstva in vzgoje skupne hčerke, kot je bil določen s sodbo.

Revizija je bila vročena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in toženki, ki nanjo ni odgovorila.

Pri oceni ali zahtevajo koristi otroka, da se zaradi spremenjenih razmer izda nova odločba o njegovem varstvu in vzgoji (četrti odstavek 421. člena ZPP), je treba predvsem upoštevati, da je za normalen otrokov razvoj bistven kontinuiran sistem varstva in vzgoje. Zato so podani utemeljeni razlogi za določitev druge osebe, ki naj bi skrbela za varstvo in vzgojo otroka le tedaj, če so se razmere v sferi tistega od staršev, ki sta mu bila varstvo in vzgoja otroka že naložena s sodno odločbo, trajno spremenile do takšne mere, da bi to zanesljivo dolgoročno škodilo otroku.

Ob takšni interpretaciji pravnega standarda "spremenjenih okoliščin in koristi otroka" je pravilna odločitev sodišča o zavrnitvi primarnega tožbenega zahtevka že na podlagi relevantnih dejstev, ki so podrobneje razčlenjena na 3. in 4. strani prvostopenjske sodbe. Ugotovitev, da toženka ves svoj prosti čas načeloma posveti otroku, med opravljanjem zdravniškega dela pa ima zagotovljeno ustrezno pomoč otrokovih starih staršev, sama po sebi narekuje nespremenjen režim otrokovega varstva in vzgoje.

V navedenem materialnopravnem okviru je treba udejaniti tudi načelo oficialnosti, ki je vsebovano v določbah 408. člena ZPP in na katera revizija posebej opozarja. Posebna skrb za zavarovanje otrokovih pravic in odločanje izven postavljenih zahtevkov prideta v poštev le v primeru, ko sodišče med postopkom ugotovi, da so otrokove koristi resno ogrožene in ne že zgolj zato, ker je bila vložena predodelitvena tožba.

Sodišče prve stopnje je v zvezi z zavrnitvijo predodelitvenega zahtevka tudi pravilno zavrnilo zahtevek glede stikov z otrokom, ki je bil prilagojen predodelitvi otroka in tvori s predodelitvenim zahtevkom organsko celoto. Zato pravnomočna sodba o tem zahtevku načeloma tudi ne predstavlja ovire za predlaganje izdaje sodnega sklepa (v nepravdnem postopku) o zatrjevanem sporazumu o stikih (priloga sodnega spisa A2) po določbah tretjega odstavka 106. člena Zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih - ZZZDR.

Revizija ni utemeljena v delu, ki se nanaša na odločitev sodišča o podrejenem tožbenem zahtevku. Pravilno je stališče pritožbenega sodišča, da je tožnik vložil ugotovitveno tožbo v nasprotju s prvim odstavkom 181. člena ZPP. Ugotovitev o tem, kje prebiva otrok in kdo zanj skrbi, namreč predstavlja ugotovitev dejstev. Sodišče bi sicer moralo zavreči tožbo v delu, ki sovpada z navedenim zahtevkom, vendar za odločitev o reviziji ta okoliščina ni pomembna, saj v zvezi z njo revident ne uveljavlja procesnih kršitev.

Revizijsko sodišče je ugotovilo, da niso podani razlogi, zaradi katerih je bila vložena revizija in tudi ne razlogi, na katere mora sodišče paziti po uradni dolžnosti. Zato je zavrnilo revizijo (378. člen ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.