TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 46/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-05-24

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - pravdna stranka je uslužbenka pristojnega sodišča

Zavrnitev delegacijskega predloga, čeprav je ena od strank zaposlena na krajevno pristojnem sodišču.

Predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se ne ugodi.

Tožeča stranka je na Okrajno sodišče v Trebnjem naslovila tožbo proti toženi stranki zaradi plačila zneska 500.000 SIT. To sodišče je po določbah ZPP stvarno in krajevno pristojno za odločanje v zadevi.

V odgovoru na tožbo pa je toženka podala predlog na delegacijo, torej na prenos stvarne pristojnosti na drugo krajevno pristojno sodišče po določbi 67. člena ZPP. Tožnik je dolgoletni uslužbenec Okrajnega sodišča v Trebnjem in je v dobrih odnosih tudi s sodnico, ki ji je zadeva dodeljena v reševanje. Podan je dvom v objektivnost in nepristranskost sojenja.

Po določbi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče RS tudi na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. V obravnavanem primeru tožena stranka utemeljuje svoj predlog z dejstvom, da je tožnik zaposlen pri stvarno in krajevno pristojnem sodišču. Vendar pa je sodnica, ki ji je zadeva dodeljena v reševanje, z izjavo z dne 3.5.2006 pojasnila, da je tožnik sicer zaposlen pri Okrajnem sodišču ... na delovnem mestu vratar - varnostnik, da pa njun korekten službeni odnos ne dosega niti dobrega poznanstva. Ob takšni izjavi predloga tožeče stranke za prenos pristojnosti ni mogoče utemeljevati z obstojem tehtnih razlogov v skladu z določbo 67. člena ZPP. Okoliščina, da razpravljajoči sodnik stranko postopka pozna, sama po sebi, ob izostanku konkretnih okoliščin, še ne more vzbuditi dvoma v nepristranskost sojenja. Po določbi 2. člena Zakona o sodniški službi mora sodnik vselej ravnati tako, da varuje nepristranskost in neodvisnost sojenja ter ugled sodniške službe.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 48/2006, enako tudi I R 63/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-05-18

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sodnik pristojnega sodišča kot stranka v postopku

Situacija, v kateri je ena od strank sodnik pristojnega sodišča, lahko predstavlja razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v pravdni zadevi.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v B.

Okrožno sodišče A. je predlagalo določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, ker je toženec ..., pri katerem je bila vložena tožba, ta okoliščina pa bi lahko pri nasprotni stranki povzročila dvome v objektivnost sojenja.

Vrhovno sodišče lahko tudi na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. "Drug tehten razlog" lahko predstavlja tudi možnost dvoma, ki bi omajal zaupanje strank v odločanje sodišča (zahteva po objektivni nepristranskosti sodišča). Situacija, v kateri je ena od strank sodnik pristojnega sodišča, zato nedvomno predstavlja razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da postopa v pravdni zadevi.

Opr. št: I R 63/2006, ECLI:SI:VSRS:2006:I.R.63.2006

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 34/2005, enako tudi I R 103/2010
Sklep I R 38/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-04-20

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - združitev pravd

Zavrnitev predloga, čeprav je možna združitev pravd: gre namreč le za procesno nujnost.

Tožnik iztožuje od tožene stranke plačilo odškodnine za škodo, ki mu jo je domnevno povzročila tožena stranka. Ta odškodninski spor se rešuje na Okrožnem sodišču v Kranju.

Tožena stranka pa je v odgovoru na tožbo navedla, da je tožeča stranka v isti zadevi vložila tožbo pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani zoper Zavarovalnico ..., pri kateri ima tožena stranka zavarovano svojo odgovornost. Zato je predlagala združitev obeh pravd v enotno obravnavanje in odločanje. Dne 22.3.2006 pa je tožena stranka podala predlog, naslovljen na Okrožno sodišče v Kranju, naj vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče v skladu z določbo 67. člena ZPP, "saj bi v tem primeru lahko prišlo do združitve postopkov". Smotrno in ekonomično bi bilo opraviti le en postopek.

Po določilu 67. člena ZPP lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. V tem primeru temelji predlog za delegacijo drugega sodišča na okoliščini, da bi bila možna združitev dveh pravd, ki jih tožnik kot oškodovanec vodi na dveh različnih sodiščih zaradi plačila odškodnine iz istega škodnega dogodka. Iz podatkov spisa izhaja, da je bila predmetna odškodninska pravda sprožena dne 30.12.2003 in da se pravda iz istega škodnega dogodka proti zavarovalnici pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani vodi pod opr. št. III P 1438/2003. Glede na tako stanje in ker gre le za procesno možnost (ne pa obveznost), da sodišče združi več pravd med istimi osebami po določilu 300. člena ZPP, vrhovno sodišče ocenjuje, da v predlogu za delegacijo navedene okolnosti ne utemeljujejo predlagane delegacije na podlagi 67. člena ZPP. Zato predlogu ni ugodilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 44/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-05-25

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sodnik pristojnega višjega sodišča kot stranka v postopku

Okoliščina, da je upnica v obravnavanem izvršilnem postopku sodnica Višjega sodišča v Ljubljani, ki je pristojno za odločanje o pritožbah zoper odločbe Okrajnega sodišča v Kočevju, je tehten razlog za prenos krajevne pristojnosti.

Za odločanje na drugi stopnji v tej zadevi se določi Višje sodišče v Celju.

Upnica ... je pri Okrajnem sodišču v Kočevju vložila predlog za izvršbo, opr. št. In 2005/00007 zaradi izterjave 3.602.500,00 SIT. Okrajno sodišče v Kočevju je 20.4.2006 zadevo zaradi reševanja pritožbe upnice proti sklepu z dne 2.3.2006 predložilo v reševanje Višjemu sodišču v Ljubljani. Ker je ... sodnica Višjega sodišča v Ljubljani, je njegov predsednik predlagal, naj Vrhovno sodišče za odločanje v zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče.

Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, Uradni list RS, št. 36/04 - uradno prečiščeno besedilo). Okoliščina, da je upnica v obravnavanem izvršilnem postopku sodnica Višjega sodišča v Ljubljani, ki je pristojno za odločanje o pritožbah zoper odločbe Okrajnega sodišča v Kočevju, je tehten razlog za prenos krajevne pristojnosti. Ker bi to dejstvo lahko vzbudilo dvom o objektivni nepristranskosti sodišča, ki se izraža v percepciji širše javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije, je Vrhovno sodišče Republike Slovenije predlogu ugodilo in za odločanje na drugi stopnji v tej zadevi določilo Višje sodišče v Celju.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 43/2010, enako tudi I R 40/2010

VSRS Sklep I R 20/2019, enako tudi VSRS Sklep I R 21/2019, VSRS Sklep I R 22/2019, VSRS Sklep I R 23/2019, VSRS Sklep I R 19/2019
Sklep I R 57/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-06-01

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - postopek za razvezo zakonske zveze - preselitev zakonca in otrok - razlogi smotrnosti

Tožnica se je skupaj z mladoletnima otrokoma pred nevzdržnimi razmerami doma najprej umaknila v varno hišo, nato pa uredila začasno bivanje v A., kjer sta oba otroka že vpisana v nadaljnje redno izobraževanje. Tožnica je invalidna oseba. V tej zadevi bo starejšemu otroku treba omogočiti, da nastopi kot stranka. Pri reševanju bo potrebno tudi sodelovanje centra za socialno delo s tega območja. Vse navedene okoliščine utemeljujejo presojo, da se bo postopek laže opravil na koprskem območju.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Kopru.

Po prejemu tožbe je Okrožno sodišče v Celju z dopisom z dne 25.5.2006 v zadevi pod P 522/2006 vrhovnemu sodišču predlagalo, da prenese pristojnost na drugo stvarno pristojno sodišče iz razloga smotrnosti, opozorilo pa je tudi na vloženo začasno odredbo in zato predlagalo prednostno reševanje.

Vrhovno sodišče lahko v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Razlogi, s katerimi pristojno sodišče v tej zadevi utemeljuje svoj predlog, izhajajo iz tožbe in priloženih listin. Tožnica se je skupaj z mladoletnima otrokoma pred nevzdržnimi razmerami doma najprej umaknila v varno hišo, nato pa uredila začasno bivanje v A., kjer sta oba otroka že vpisana v nadaljnje redno izobraževanje. Tožnica je invalidna oseba. V tej zadevi bo starejšemu otroku treba omogočiti, da nastopi kot stranka. Pri reševanju bo potrebno tudi sodelovanje centra za socialno delo s tega območja. Vse navedene okoliščine utemeljujejo presojo, da se bo postopek laže opravil na koprskem območju. Ker torej razlog smotrnosti narekuje prenos pristojnosti na Okrožno sodišče v Kopru, je vrhovno sodišče odločilo kot v izreku tega sklepa.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 36/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-05-24

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti -

Dejstvo, "da je dolžnica s 1.1.2005 kot delavka dotedanjega sodnika za prekrške postala delavka okrajnega sodišča, kjer se hkrati vodi ta postopek proti njej kot dolžnici", še ni tehten razlog za prenos pristojnosti.

Predlogu za prenos pristojnosti se ne ugodi.

Upnica je zoper dolžnico vložila predlog za izvršbo pri Okrajnem sodišču A., to sodišče pa predlaga prenos pristojnosti, ker je dolžnica pri tem sodišču zaposlena kot delavka.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/99 in nasl.) lahko Vrhovno sodišče tudi na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Dejstvo, "da je dolžnica s 1.1.2005 kot delavka dotedanjega sodnika za prekrške A. postala delavka Okrajnega sodišča v A., kjer se hkrati vodi ta postopek proti njej kot dolžnici", še ni tehten razlog za prenos pristojnosti. Predlagatelj postopka namreč ne zatrjuje, da bi bile ob tem podane še druge okoliščine, ki bi vzbujale dvom v nepristranskost vodenja postopka (npr., da gre za skupno prostorsko lokacijo in stike med sodniki in sodnim osebjem obeh sodišč, da je dolžnica razporejena na izvršilni oddelek, ipd.), predvsem pa je postopek v fazi, kot o predlogu za izvršbo še ni odločeno. Vrhovno sodišče zato predlogu za prenos pristojnosti ni ugodilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep III R 54/2004, enako tudi III R 48/2004
Sklep I R 52/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-06-08

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sorodstveno razmerje stranke z uslužbencem sodišča

Sorodstvenega razmerja toženke z bivšim uslužbencem okrajnega sodišča, ki je krajevno pristojno za odločanje v zadevi, ni mogoče subsumirati pod pravni standard "drugega tehtnega razloga" iz 67. člena ZPP. Objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije, namreč v konkretnem primeru po razumnih merilih ne more biti prizadeta, če bo v zadevi odločalo krajevno in stvarno pristojno sodišče.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za odločanje v tej zadevi se zavrne.

Med pravdnima strankama je pri Okrajnem sodišču v B. v teku pravdni postopek zaradi plačila 246.393,38 SIT. Okrajno sodišče v B. je 5.5.2006 predlagalo prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, ker je toženka sestra A. A, ki je bil od leta 1997 do aprila 2005 varnostnik Okrajnega sodišča v B.

Krajevna in stvarna pristojnost sodišča za odločanje v pravdnem postopku je urejena z določbami Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 36/04 - ur. p. b. - ZPP), ki so v pretežnem delu kogentne narave. Določitev drugega stvarno pristojnega sodišča na predlog stranke ali pristojnega sodišča v skladu s 67. členom ZPP je zato izjema, ki jo je treba restriktivno interpretirati. Glavni namen delegacije pristojnosti je v skladu s temeljnim načelom ekonomičnosti zagotoviti večjo smotrnost postopka. Okoliščin, ki bi kazale na možnost lažje (hitrejše in cenejše) izvedbe konkretnega pravdnega postopka pred drugim stvarno pristojnim sodiščem predlagatelj v predlogu ne zatrjuje. Sorodstvenega razmerja toženke z bivšim uslužbencem okrajnega sodišča, ki je krajevno pristojno za odločanje v zadevi, pa tudi ni mogoče subsumirati pod pravni standard "drugega tehtnega razloga" iz 67. člena ZPP. Objektivna nepristranskost sodišča, ki se izraža v percepciji javnosti o nevtralnosti in neodvisnosti sodišča kot nosilca sodne funkcije, namreč v konkretnem primeru po razumnih merilih ne more biti prizadeta, če bo v zadevi odločalo krajevno in stvarno pristojno sodišče.

Ker uveljavljane okoliščine ne utemeljujejo prenosa krajevne pristojnosti, je bilo treba predlog zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 54/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-06-08

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - zaposlitev stranke

Tožnik ni zaposlen pri krajevno in stvarno pristojnem sodišču, temveč pri drugem sodišču, ki pa ni stvarno in krajevno pristojno za sojenje v tej zadevi. Zato predlogoma pravdnih strank na določitev drugega sodišča, ki naj bi sodilo v zadevi, ni mogoče ugoditi; predloga namreč poleg že omenjene okoliščine ne vsebujeta drugih trditev, ki bi morda kazale na obstoj tehtnih razlogov v smislu določbe 67. člena ZPP.

Predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se ne ugodi.

Tožeča stranka je na Okrajno sodišče v Mariboru, ki je za sojenje stvarno in krajevno pristojno, proti toženi stranki vložila tožbo zaradi plačila odškodnine v znesku 900.000 SIT. Istočasno je podala predlog za prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče z obrazložitvijo, da je tožnik zaposlen na Okrožnem sodišču v Mariboru, kar bi lahko povzročilo morebitni ugovor nepristranskega sojenja.

Tudi tožena stranka je v odgovoru na tožbo predlagala prenos krajevne pristojnosti na Okrajno sodišče na Ptuju, ker je tožnik zaposlen v ... Okrožnega sodišča v Mariboru, to pa bi lahko vplivalo na nepristranskost sojenja.

Po določbi 67. člena ZPP lahko vrhovno sodišče tudi na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče zagovarjata obe pravdni stranki z obrazložitvijo, da je tožnik uslužbenec Okrožnega sodišča v Mariboru. Takšna utemeljitev pa ne podpira teze, da so podani tehtni razlogi za prenos pristojnosti zaradi morebitnega nepristranskega sojenja. Tožnik namreč ni zaposlen pri krajevno in stvarno pristojnem sodišču, Okrajnem sodišču v Mariboru, temveč pri Okrožnem sodišču v Mariboru, ki pa ni stvarno in krajevno pristojno za sojenje v tej zadevi. Zato predlogoma pravdnih strank na določitev drugega sodišča, ki naj bi sodilo v zadevi, ni mogoče ugoditi; predloga namreč poleg že omenjene okoliščine ne vsebujeta drugih trditev, ki bi morda kazale na obstoj tehtnih razlogov v smislu določbe 67. člena ZPP. Zato je vrhovno sodišče predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 72/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-07-13

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sojenja

Sodniki Okrajnega sodišča v A. ne morejo soditi v pravdi proti temu istemu sodišču.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v B.

V zgoraj navedeni pravdni zadevi Okrajnega sodišča v A., opr. št. P 64/2006, je to sodišče predlagalo določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Druga tožena stranka je namreč Okrajno sodišče v A., ki zaradi navedenega dejstva ne more samo odločati v zadevi.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99-2/2004) je mogoče opraviti prenos pristojnosti s stvarno in krajevno pristojnega sodišča na drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako lažje izvedel postopek ali če so zato podani drugi tehtni razlogi. V tej pravdni zadevi je tožba vložena pri Okrajnem sodišču v A., ki naj bi sodilo o tožbenih zahtevkih proti prvi toženi stranki P. B. in proti drugi toženi stranki Okrajnemu sodišču v A. Sodniki Okrajnega sodišča v A. ne morejo soditi v pravdi proti Okrajnemu sodišču v A., saj bi to lahko povzročilo dvom o njihovi morebitni nepristranskosti. Zato je podan tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, zaradi česar je vrhovno sodišče na podlagi 67. člena ZPP predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče na Jesenicah.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 55/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-06-01

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - stranka je uslužbenka pristojnega sodišča

Dolžničina zaposlitev pri Okrajnem sodišču v A. je tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča za odločanje v tej zadevi, saj bi sicer utegnilo priti do domnev v pristranskost tega sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v B.

V tej izvršilni zadevi je Okrajno sodišče v A. s predlogom opr. št. I 544/2005 z dne 12.5.2006 predlagalo, da se za odločanje v tej zadevi določi drugo sodišče, ker je dolžnica s 1.1.2005 postala delavka Okrajnega sodišča v Trbovljah.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Uradni list RS, št. 26/99 do 2/2004) v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ, Uradni list RS, št. 51/98 do 17/2005) lahko vrhovno sodišče namesto stvarno in krajevno pristojnega sodišča določi za postopanje v konkretni zadevi drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako lažje izvedel postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. V obravnavani izvršilni zadevi Okrajnega sodišča v A. je izkazano, da je dolžnica zaposlena pri tem sodišču. Ta okoliščina bi lahko povzročila pomisleke o odločanju tega sodišča. Zato vrhovno sodišče ocenjuje, da je podan tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. V izogib morebitnim domnevam o pristranskosti sodišča je zato za postopanje v tem postopku določilo Okrajno sodišče v Litiji.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 73/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-07-19

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sojenja

Subjektivna ocena stranke o delu sodišča ne predstavlja razloga za delegacijo.

1. Okrožno sodišče v Mariboru predlaga delegacijo na podlagi določb 67. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP zato, ker je tožnik izrazil stališče, da se mu pri tem sodišču dogaja "fašizem" in je kolegialnost med sodnicami tega sodišča nad vrednoto otrokovih koristi. Takšno stališče predstavlja tožnikov dvom v objektivnost odločanja sodišča, to pa je po prepričanju predlagatelja eden, od "tehtnih razlogov", ki narekujejo ugoditev predlogu.

Očitek fašizma sodišču lahko predstavlja razlog za kaznovanje tožnika na podlagi določb 109. člena ZPP, v nobenem primeru pa takšno nedopustno ravnanje stranke ne more predstavljati razloga za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Po določbah 67. člena ZPP namreč vrhovno sodišče lahko na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Razlogi za tovrstno delegacijo so torej ekonomičnost postopka ali okoliščine v sferi sodišča (upravičen dvom v objektivno nepristranskost sodišča), ki narekujejo prenos pristojnosti na drugo sodišče. Subjektivna ocena stranke o delu sodišča zato ne more predstavljati razloga za delegacijo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 62/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-07-06

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - procesne kršitve

Domnevne napake procesne narave, ki naj bi jih storilo sodišče prve stopnje, ne morejo biti podlaga za odločanje o delegaciji, saj so lahko le predmet rednega pritožbenega preizkusa.

Predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se ne ugodi.

V postopku za razvezo zakonske zveze je stvarno in krajevno pristojno Okrožno sodišče v A. odločilo z delno sodbo z dne 7.3.2006 o razvezi zakonske zveze. Tožena stranka je vložila proti navedeni sodbi pritožbo, istočasno pa predlog za delegacijo pristojnosti. Predlaga, naj o pritožbi odloči drugo višje sodišče v Republiki Sloveniji in ne Višje sodišče v A.

Po določbi 67. člena ZPP lahko vrhovno sodišče tudi na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. To velja tudi za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, ki naj odloča v postopku na pritožbeni stopnji.

Tožena stranka meni, da so podani razlogi za delegacijo pristojnosti tako zaradi načina odločanja na prvi stopnji kot tudi zaradi okoliščin, ki so ugotovljene glede na možno odločanje na pritožbeni stopnji na Civilnem oddelku Višjega sodišča v A. Sodnica B. B., ki je najprej sodila v tej zadevi na prvi stopnji, je zdaj višja sodnica na Civilnem oddelku Višjega sodišča v A., ki bo odločalo na pritožbeni stopnji. Tu je zaposlen tudi njen mož, višji sodnik B. C. Obstojajo tudi dvomi v korektnost in poštenost odločanja na Okrožnem sodišču v A. Zato bi bilo dobro, da pomisleke toženke preizkusi drugo višje sodišče in ne mariborsko.

Vendar pa razlogi, navedeni v predlogu za delegacijo, niso takšne narave, da bi bilo mogoče uporabiti citirano določbo 67. člena ZPP. Domnevne napake procesne narave, ki naj bi jih storilo sodišče prve stopnje, ne morejo biti podlaga za odločanje o delegaciji, saj so lahko le predmet rednega pritožbenega preizkusa. Višja sodnica B. B. je sodelovala v postopku na prvi stopnji, zaradi česar pri odločanju na pritožbeni stopnji v isti zadevi ne sme biti udeležena in je njena izločitev podana že glede na določbo 5. točke 70. člena ZPP. Vse ostalo, kar se nanaša na zatrjevano ˝korektnost in poštenost odločanja na Okrožnem sodišču v A.˝, se nanaša na postopek sojenja pred sodiščem prve stopnje, vendar so bili ti očitki obravnavani in zavrnjeni že s sklepom vrhovnega sodišča z dne 22.12.2005 opr. št. I R 136/2005.

Ob takšnem stanju stvari določbe 67. člena ZPP o prenosu pristojnosti na drugo sodišče druge stopnje v Republiki Sloveniji ni mogoče uporabiti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.