TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 82/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-08-24

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - bivališče pravdne stranke - izločitev sodnika

Bivanje ene od strank na območju drugega sodišča se obravnava pri reševanju vprašanja krajevne pristojnosti, kar pa je omejeno na začetno fazo pravdnega postopka.

Predlog za prenos pristojnosti se zavrne.

V tem pravdnem postopku je toženec v eni od vlog grajal delo razpravljajoče sodnice in kasneje pojasnil, naj se ta vloga šteje kot predlog za njeno izločitev. V posebni vlogi z dne 20.6.2006 pa je toženec najprej dodatno utemeljeval zatrjevano nepravilno ravnanje razpravljajoče sodnice, nato pa navedel, da je zadeva dozorela ne samo za dodelitev drugemu sodniku, pač pa tudi za prenos pristojnosti na koprsko sodišče, ki bo spor hitro in kvalitetno zaključilo. Toženec ima namreč veliko težav z delodajalci zaradi številnih obravnav v več pravdnih zadevah z razvezano ženo. Dela za mizerno plačo, deležen pa je vseh možnih šikaniranj s strani tožnice in tudi sodnice.

Predlog za prenos pristojnosti ni utemeljen.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku na predlog pristojnega sodišča ali stranke odloči, da v zadevi odloča drugo sodišče, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Po oceni vrhovnega sodišča okoliščine, s katerimi toženec utemeljuje svoj predlog za prenos pristojnosti, niso razlog za delegacijo. Bivanje ene od strank na območju drugega sodišča se obravnava pri reševanju vprašanja krajevne pristojnosti, kar pa je omejeno na začetno fazo pravdnega postopka. Procesne napake sodišča se presojajo v postopku z rednim ali izrednim pravnim sredstvom. Izraz šikaniranje napeljuje na dvom v nepristranskost konkretne sodnice, kar je lahko razlog za njeno izločitev, ki jo je toženec že predlagal, pa o njegovem predlogu še ni odločeno, ni pa to razlog za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Zato je revizijsko sodišče zavrnilo toženčev neutemeljen predlog.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 6/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-01-26

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - posledice združitve zadev

Ni mogoče govoriti o smotrnosti prenosa pristojnosti v primeru, ko obstoji verjetnost, da bi združitev prenešene zadeve podaljšala odločanje o delu druge zadeve, ki je že zrela za odločitev.

Predlog za prenos pristojnosti se zavrne.

Denacionalizacijski upravni organ je Okrajnemu sodišču v Črnomlju 29.5.2003 odstopil zahtevo za denacionalizacijo A., ker naj bi do podržavljenja prišlo v okoliščinah iz 5. člena Zakona o denacionalizaciji. Okrajno sodišče v Črnomlju z dopisom, odpravljenim 11.1.2006, vrhovnemu sodišču predlaga, da prenese pristojnost na Okrajno sodišče v Sevnici, kjer že teče denacionalizacijski postopek med istimi udeleženci za denacionalizacijo B. d.d. Gre za povezano zadevo, saj sta bili družbi v razmerju hči mati. Okrajno sodišče v Sevnici se še ni izjavilo o predlogu, da odloči tudi o denacionalizaciji hčerinske družbe, je pa glede B. že pred izdajo delnega sklepa in je tam zadeva že precej razjasnjena. Ob enakem pravnem temelju, enakovrstni zadevi in istih strankah Okrajno sodišče v Črnomlju meni, da razlogi ekonomičnosti utemeljujejo predlog, da se odloči o celotnem zahtevku s sklepom enega sodišča.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi, da v zadevi postopa drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Povzeti razlogi sodišča za prenos pristojnosti pomenijo uveljavljanje razlogov za lažjo izvedbo postopka (oziroma ekonomičnosti) v smislu navedene zakonske določbe. Vendar vrhovno sodišče ocenjuje, da v obravnavani zadevi ne gre za tak primer. Gre za dva denacionalizacijska postopka, sicer med zatrjevano istimi strankami, vendar za denacionalizacijo dveh različnih podjetij. Čeprav sta bili podjetji v določeni povezanosti, samo ta okoliščina ne utemeljuje prenosa pristojnosti in nato združitve obeh zadev. Po mnenju vrhovnega sodišča bi taka pridružitev v postopku, pri katerem je že izveden dokazni postopek, pa čeprav le delno, in ki je zrel za izdajo delnega sklepa, tako izdajo dodatno odložila (dodatno zato, ker naj bi po izjavah predlagateljice drugo sodišče že enkrat ponovno otvorilo narok). Ali z drugimi besedami: ni mogoče govoriti o smotrnosti prenosa pristojnosti v primeru, ko obstoji verjetnost, da bi združitev prenešene zadeve podaljšala odločanje o delu druge zadeve, ki je že zrela za odločitev. Zato je vrhovno sodišče zavrnilo neutemeljen predlog za prenos pristojnosti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep III R 54/2004, enako tudi III R 48/2004
Sklep I R 3/2006, enako tudi I R 119/2005, I R 13/2006, I R 18/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-01-25

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - delovno razmerje stranke na manjšem pristojnem sodišču

Dejstvo, da je pravdna stranka uslužbenka krajevno pristojnega sodišča je razlog za delegacijo.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče B.

Upnik je proti dolžnici pri krajevno pristojnem Okrajnem sodišču A. vložil izvršilni predlog zaradi izterjave zneska 117.356 SIT na podlagi verodostojne listine.

Krajevno pristojno Okrajno sodišče A. je z dopisom z dne 27.12.2005 predlagalo Vrhovnemu sodišču RS, naj v skladu z določbo 67. člena ZPP za odločanje o stvari določi drugo stvarno pristojno sodišče. Po reorganizaciji organov za prekrške je namreč dolžnica v rednem delovnem razmerju pri Okrajnem sodišču A. in po razporedu dela sodnega osebja prva namestnica uslužbenca v sprejemni pisarni. Glede na majhno število zaposlenih pri tem sodišču je nemogoče, da tožnica ne bi dnevno prihajala v stik s sporno zadevo.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Okoliščina, da je dolžnica zaposlena na Okrajnem sodišču A., pri katerem je majhno število zaposlenih, je tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Ta okoliščina namreč utegne vzbuditi pri nasprotni stranki vtis pristranskosti. Zato je vrhovno sodišče predlogu ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče B.

Opr. št: I R 119/2005, ECLI:SI:VSRS:2005:I.R.119.2005

Opr. št: I R 13/2006, ECLI:SI:VSRS:2006:I.R.13.2006

Opr. št: I R 18/2006, ECLI:SI:VSRS:2006:I.R.18.2006

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 5/2006, enako tudi I R 130/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-01-26

spor o pristojnosti - krajevna pristojnost - naknadna kumulacija predmetov in sredstev izvršbe - izvršba na nepremičnine - dodatno sredstvo izvršbe - ustalitev pristojnosti

Za odločitev o predlogu za dodatno sredstvo izvršbe je pristojno sodišče, ki je odločilo o izvršilnem predlogu.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Škofji Loki.

Upnik je dne 23.11.2005 pri Okrajnem sodišču v Škofji Loki v izvršilni zadevi, opr. št. I 2003/50 predlagal dodatno sredstvo izvršbe, in sicer izvršbo na nepremičnino dolžnika, vpisano pri vl. št. 1014 k.o. R..

Okrajno sodišče v Škofji Loki se je s sklepom, opr. št. In 2005/00087 z dne 23.11.2005 izreklo za krajevno nepristojno za odločanje o tem predlogu in je zadevo odstopilo Okrajnemu sodišču v Piranu. Navedlo je, da leži dolžnikova nepremičnina, na katero je bila predlagana izvršba, na območju Okrajnega sodišča v Piranu.

Okrajno sodišče v Piranu ni sprejelo pristojnosti in je dne 27.12.2005 predlagalo, da Vrhovno sodišče Republike Slovenije odloči v sporu o pristojnosti.

Za odločitev o predlogu je krajevno pristojno Okrajno sodišče v Škofji Loki.

Sklep o krajevni nepristojnosti Okrajnega sodišča v Škofji Loki temelji na določbi 166. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju - ZIZ, po kateri je za odločitev o predlogu za izvršbo na nepremičnino in za samo izvršbo krajevno pristojno sodišče, na območju katerega je nepremičnina. Navedeno sodišče pa je prezrlo, da upnik ni vložil predloga za izvršbo, temveč predlog, da se dovoli, poleg dosedanjega sredstva izvršbe še dodatno novo sredstvo izvršbe. Zaradi izterjave upnikove terjatve že teče izvršilni postopek pri Okrajnem sodišču v Škofji Loki pod opr. št. I 2003/00050. Do konca izvršilnega postopka lahko sodišče po tretjem odstavku 34. člena ZIZ dovoli poleg že dovoljenih sredstev oziroma predmetov, izvršbo še z drugimi sredstvi ali na drugih predmetih. Mogoča je torej razširitev izvršbe oziroma naknadna kumulacija sredstev in predmetov izvršbe. Za odločitev o predlogu za dodatno sredstvo izvršbe pa je po prvem odstavku 35. člena ZIZ pristojno sodišče, ki je že odločilo o predlogu za izvršbo. To pa je Okrajno sodišče v Škofji Loki. Zato je vrhovno sodišče na podlagi drugega odstavka 25. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ odločilo, da je za odločitev o predlogu pristojno to sodišče.

ZIZ člen 34, 34/3, 35, 35/1, 166.ZPP člen 25.

Opr. št: I R 130/2005, ECLI:SI:VSRS:2005:I.R.130.2005

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 139/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-02-02

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - sorodstveno razmerje med stranko in pričo (sodnikom pritožbenega sodišča)

Vsako okrajno ali okrožno sodišče je neodvisno in so sodniki sposobni nepristranskega sojenja vsem osebam, tudi višjim sodnikom. V obravnavani zadevi pa je višji sodnik samo predlagan za pričo in nobenega razloga ni za dvome in za dodelitev zadeve v delo drugemu sodišču.

Predlog za določitev drugega sodišča se zavrne.

Tožnica je z vložitvijo tožbe za sklenitev pogodbe predlagala tudi "izločitev sodnikov z območja Višjega sodišča A". Kot razlog je navedla, da je kot priča v zadevi predlagan tudi njen sin A. A., ki je višji sodnik na Višjem sodišču A. Meni, da bi taka personalna povezava lahko vzbudila dvom v nepristranskost sodnikov pritožbenega sodišča, pa tudi sodnikov, ki delujejo na območju tega višjega sodišča. Predlaga določitev Okrajnega sodišča A.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Uradni list RS, št. 36/04 - 90/05) Vrhovno sodišče Republike Slovenije lahko določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Tožeča stranka v predlogu za delegacijo ne navaja razlogov ekonomičnosti, temveč razloge tehtnosti, ki pa niso utemeljeni. Vsako okrajno ali okrožno sodišče je neodvisno in so sodniki sposobni nepristranskega sojenja vsem osebam, tudi višjim sodnikom. V obravnavani zadevi pa je višji sodnik samo predlagan za pričo in nobenega razloga ni za dvome in za dodelitev zadeve v delo drugemu sodišču. Šele ko bo v zadevi odločeno in če bo prišlo do pritožbe, o kateri bo moralo odločati Višje sodišče A., bodo morebiti lahko nastopili dvomi in če bodo izkazani tehtni razlogi, bo mogoča dodelitev zadeve drugemu višjemu sodišču v odločanje. Zato je Vrhovno sodišče predlog tožeče stranke zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 2/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-02-02

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - zloraba procesnih pravic

Razlogi, ki jih predlagatelj navaja, niso tehtni in niso utemeljeni in Vrhovno sodišče ugotavlja, da sam ovira potek postopka s tem, da zlorablja ustavno varovano pravico do pravnega sredstva, saj vlaga različna mogoča in nemogoča pravna sredstva. Zato mu Vrhovno sodišče predlaga, naj se v postopku obnaša v skladu s procesnim zakonom in ga opozarja na določbo 11. člena ZPP, po kateri je mogoče zaradi zlorabe pravic izreči denarno kazen.

Okrožno sodišče v Kopru je v sporni zadevi, ki se je začela s tožbo dne 14.2.2002, opravilo več narokov in postavilo izvedenca, ki je že podal svoje mnenje. Toda 10.10.2005 je stranski intervenient na strani tožeče stranke predlagal izločitev sodnega izvedenca, izločitev razpravljajočega sodnika, ki je obenem tudi predsednik Okrožnega sodišča v Kopru, in izločitev predsednice Višjega sodišča v Kopru. Posledično je predlagal tudi določitev drugega sodišča izven koprskega območja. Meni, da sodnik ni nepristranski, kar utemeljuje z dolgotrajnostjo postopka, popuščanjem sodnemu izvedencu, ki svojega mnenja in dopolnitve ne izdela v danem roku, in s sumom, da favorizira toženo stranko.

O predlogu za izločitev okrožnega sodnika je predsednica Višjega sodišča v Kopru odločila potem, ko je predsednik Vrhovnega sodišča Republike Slovenije sklenil, da ni razlogov za njeno izločitev. Predlog je zavrnila, ker je ugotovila, da sodnik kontinuirano vodi postopek, da izvedenca opozarja na pretečene roke, a glede na obsežnost in zamotanost dela ne ukrepa strožje, in da doslej o zadevi še ni razsodil med drugim tudi zaradi ravnanja pravdnih strank.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Uradni list RS, št. 36/04 do 90/05) lahko Vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Predlagatelj ne navaja razlogov smotrnosti, temveč meri na druge tehtne razloge. Te je uveljavljal že v predlogu za izločitev razpravljajočega sodnika, a je bil predlog zavrnjen. Zato ni razlogov, da naravni sodnik ne bi o zadevi odločil in ni treba "posledično določiti pristojnost drugega" okrožnega sodišča v Republiki Sloveniji. Razlogi, ki jih navaja, niso tehtni in niso utemeljeni in Vrhovno sodišče ugotavlja, da predlagatelj sam ovira potek postopka s tem, da zlorablja ustavno varovano pravico do pravnega sredstva, saj vlaga različna mogoča in nemogoča pravna sredstva. Zato mu Vrhovno sodišče predlaga, naj se v postopku obnaša v skladu s procesnim zakonom in ga opozarja na določbo 11. člena ZPP, po kateri je mogoče zaradi zlorabe pravic izreči denarno kazen.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 4/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-01-19

spor o pristojnosti - izvršilni postopek - krajevna pristojnost - prebivališče dolžnika - materialno sosporništvo

V primeru dveh dolžnikov, ki sta materialna sospornika, je v izvršbi zoper oba dolžnika krajevno pristojno sodišče, ki je pristojno za enega izmed njiju.

Za odločanje v tej izvršilni zadevi proti dolžniku B. J. je pristojno Okrajno sodišče v Piranu.

Upnik je pri Okrajnem sodišču v Kopru zoper oba dolžnika kot družbenika sedaj izbrisane družbe D. d.o.o. K., vložil predlog za izvršbo zaradi izterjave 231.586,40 SIT.

Okrajno sodišče v Kopru se je s sklepom opr. št. I 2111/2005 z dne 8.11.2005 izreklo za krajevno nepristojno za odločanje v tej zadevi in je zadevo proti prvemu dolžniku odstopilo glede na prebivališče pristojnemu Okrajnemu sodišču v Piranu, zadevo proti drugemu dolžniku pa glede na prebivališče pristojnemu Okrajnemu sodišču v Ljubljani.

Okrajno sodišče v Ljubljani ni sprejelo pristojnosti in je s predlogom opr. št. Z 1853/2005 z dne 18.12.2005 sprožilo spor o pristojnosti.

Za odločanje v tej izvršilni zadevi je tudi za drugega dolžnika pristojno Okrajno sodišče v Piranu.

Upnik je predlog za izvršbo zaradi izterjave zneska 231.586,40 SIT kot obveznosti izbrisane družbe vložil zoper dva dolžnika kot družbenika te družbe. Gre za predlog za izvršbo zoper dva dolžnika, ki sta glede na naravo obveznosti materialna sospornika iz 1. točke prvega odstavka 191. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP - UPB 2, Uradni list RS, št. 36/2004). Glede na predlagano sredstvo izvršbe je po 100. členu Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ, Uradni list RS, št. 51/98 - 16/2004) za odločitev krajevno pristojno sodišče, na območju katerega ima prebivališče vsak od dolžnikov. V obravnavanem primeru zaradi različnih prebivališč ne bi bilo krajevno pristojno isto sodišče. Vendar pa je glede na določbo 49. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ, ker gre za dva dolžnika, ki sta materialna sospornika, za oba dolžnika krajevno pristojno sodišče, ki je krajevno pristojno za enega izmed dolžnikov. Ni spora med sodišči, da je za prvega dolžnika krajevno pristojno Okrajno sodišče v Piranu. Upoštevaje 49. člen ZPP v zvezi s 1. točko prvega odstavka 191. člena ZPP in 15. člen ZIZ je tako tudi za drugega dolžnika, čeprav ima prebivališče v Ljubljani, pristojno Okrajno sodišče v Piranu. Vrhovno sodišče je zato po pooblastilu 2. odstavka 25. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ tako tudi odločilo.

ZPP člen 25, 25/2, 49, 191, 191/1-1.ZIZ člen 15, 100.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS sklep I R 7/2015, enako tudi I R 53/2015, I R 24/2015
Sklep I R 9/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-02-02

delegacija pristojnosti - dovoljenost revizije - revizija, ki jo vloži stranka sama - pravniški državni izpit - zavrženje revizije

V postopku za obnovo postopka je toženka sama vložila zahtevo za delegacijo. Vrhovno sodišče je vlogo zavrglo, ker ni dovoljena. Po tretjem odstavku 86. člena ZPP lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če gre za pravdno stranko, ki ima opravljen pravniški državni izpit, kar pa toženka ne izkazuje. Zato je Vrhovno sodišče njeno vlogo po 91. členu ZPP zavrglo.

Okrajno sodišče v Celju je pod opr. št. P 505/2002-117 dne 21.10.2002 razveljavilo izročilno pogodbo, ki sta jo sklenili tožnica U. L. kot izročevalka in toženka G. H. kot prevzemnica ter omogočilo ureditev zemljiškoknjižnega stanja. Ta sodba je postala pravnomočna s sodbo Višjega sodišča v Celju, ki je pod opr. št. Cp 252/03 dne 19.5.2004 zavrnilo toženkino pritožbo in potrdilo izpodbijano sodbo.

Dne 26.8.2004 je za toženko pooblaščena odvetniška družba vložila predlog za obnovo postopka, ki ga je sodišče prve stopnje pod opr. št. P 505/2002-176 dne 19.10.2005 zavrnilo. Proti temu sklepu je vložila pritožbo in nato še dopolnitev pritožbe, v kateri je zahtevala izločitev sodnikov Višjega sodišča v Celju, in sicer ..., ki so odločali o toženkini pritožbi proti sodbi, s katero je bilo ugodeno tožbenemu zahtevku. K temu pa je na sodišče pisala še G. H. sama in zahtevala določitev drugega sodišča. V svoji vlogi je navedla, da dopolnjuje predlog pooblaščene odvetniške družbe ter laično razložila nepravilnosti, ki naj bi se zgodile pri odločanju o tožbi za razveljavitev pogodbe in v postopku za obnovo postopka.

O vlogi odvetniške družbe za izločitev treh sodnikov Višjega sodišča v Celju bo po 73. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Uradni list RS, št. 36/04 - 90/05) odločil predsednik Višjega sodišča v Celju. Glede vloge, ki jo je na sodišče vložila neposredno tožena stranka po 67. členu ZPP, pa Vrhovno sodišče ugotavlja, da ni dovoljena. Po tretjem odstavku 86. člena ZPP lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če gre za pravdno stranko, ki ima opravljen pravniški državni izpit, kar pa toženka ne izkazuje. Zato je Vrhovno sodišče njeno vlogo po 91. členu ZPP zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 198/2005, enako tudi II Ips 188/2004
Sklep I R 17/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-02-09

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - utemeljitev predloga za delegacijo pristojnosti

Zavrnitev predloga zaradi neargumentiranih trditev o pristranosti.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

Pri Okrajnem sodišču v Domžalah je upnica proti dolžniku vložila predlog za izvršbo zaradi dosege dejanj. S sklepom z dne 7.12.2005, opr. št. In 98/01091 pa je Okrajno sodišče v Domžalah odločilo, da se izvršilni postopek ustavi.

Dolžnik se je proti navedenemu sklepu pritožil, obenem pa Vrhovnemu sodišču RS predlagal določitev drugega sodišča druge stopnje, ki bo odločalo o njegovi pritožbi. Zatrjuje, da ne more pričakovati, da se bo lahko opravil pošten pritožbeni postopek pred Višjim sodiščem v Ljubljani, ki je stvarno in krajevno pristojno za rešitev pritožbe. V vseh dosedanjih odločitvah krajevno pristojnega pritožbenega sodišča naj bi namreč šlo za neenako, drugačno in nepravilno uporabo predpisov in sodne prakse, s tem pa za evidentno kršitev Evropske konvencije o človekovih pravicah in kršitve ustave.

Po določbi 67. člena ZPP lahko vrhovno sodišče tudi na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. V obravnavanem primeru dolžnik predlaga, naj se za odločanje o njegovi pritožbi določi drugo stvarno pristojno sodišče in ne krajevno pristojno Višje sodišče v Ljubljani. Vendar pa v svojem predlogu navaja kot tehten razlog le nezadovoljstvo z dosedanjimi odločitvami krajevno pristojnega pritožbenega sodišča. Svojih trditev, ki se nanašajo na kršitve človekovih pravic v pritožbenem postopku, ni z ničemer obrazložil in konkretiziral. Na podlagi takšnih splošnih trditev pa določbe 67. člena ZPP s stališča opredelitve tehtnih razlogov za prenos pristojnosti ni mogoče uporabiti. Zato je bilo treba dolžnikov predlog zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 20/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2006-02-23

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - trajnejše pogodbeno razmerje stranke s sodiščem - objektivna nepristranskost

Trajnejše pogodbeno razmerje stranke s sodiščem za opravljanje čiščenja na sodišču lahko negativno vpliva na percepcijo javnosti o nevtralnosti tega sodišča, torej o njegovi objektivni nepristranskosti v sporu, v katerem je stranka trajnejši pogodbenik sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče B.

V tej pravdni zadevi Okrajno sodišče A. v predlogu z dne 10.2.2006 predlaga prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, ker tožena stranka po pogodbi od 1.12.2005 dalje opravlja na sodišču dejavnost čiščenja kot čistilni servis in nimajo več zaposlene posebne čistilke.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi, da v zadevi postopa drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Po mnenju vrhovnega sodišča v predlogu uveljavljani razlog sodi med druge tehtne razloge v smislu navedene zakonske določbe. Trajnejše pogodbeno razmerje stranke s sodiščem za opravljanje čiščenja na sodišču lahko negativno vpliva na percepcijo javnosti o nevtralnosti tega sodišča, torej o njegovi objektivni nepristranskosti v sporu, v katerem je stranka trajnejši pogodbenik sodišča. Zato je vrhovno sodišče predlogu ugodilo in zadevo delegiralo na krajevno najbližje stvarno pristojno sodišče, torej Okrajno sodišče B.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.