TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 75/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-06-16

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - opredelitev razlogov za delegacijo pristojnosti

Trditev, da krajevno pristojno sodišče ne zagotavlja "poštenega in nepristranskega" sojenja, je tako splošne narave, da je ni mogoče preizkusiti, in sicer ne glede na to, da gre v obravnavanem primeru za izvršilni postopek, ko je odločanje zoženo le na izvršilna dejanja v zvezi s pravnomočno sodbo.

Predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se ne ugodi.

Pri Okrajnem sodišču v Domžalah je v teku izvršba po predlogu upnice A. A. proti dolžniku B. A. zaradi dosege dejanj. Med postopkom je dne 10.11.2004 dolžnik predlagal vrhovnemu sodišču, da določi drugo stvarno pristojno sodišče, ki bo opravilo izvršbo. V postopku pri krajevno pristojnem Okrajnem sodišču v Domžalah naj bi namreč dolžniku ne bilo zagotovljeno pošteno in nepristransko odločanje.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča ni utemeljen.

Po določbi 67. člena ZPP lahko vrhovno sodišče tudi na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Iz podatkov spisa je razvidno, da izvršilni postopek na upničin predlog proti dolžniku pri krajevno pristojnem Okrajnem sodišču v Domžalah teče že od 10.11.2000 dalje. Z vlogo z dne 12.11.2004 pa je dolžnik poleg izločitvenega predloga za razpravljajočo sodnico podal tudi predlog na prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Vendar pa v svojem predlogu ne navaja okoliščin, ki bi bile tehtne narave in ki bi utemeljeno pogojevale delegacijo pristojnosti. Trditev, da krajevno pristojno sodišče ne zagotavlja "poštenega in nepristranskega" sojenja, je tako splošne narave, da je ni mogoče preizkusiti, in sicer ne glede na to, da gre v obravnavanem primeru za izvršilni postopek, ko je odločanje zoženo le na izvršilna dejanja v zvezi s pravnomočno sodbo.

Nepristranskost sojenja in varovanje ugleda sodniške službe pa sicer terja od sodnika tudi Zakon o sodniški službi. Zato je bilo treba neutemeljen predlog za delegacijo pristojnosti zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 38/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-04-07

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - sodnik pristojnega sodišča kot dedič v zapuščinskem postopku

Dejstvo, da eden od dedičev opravlja sodniško funkcijo na istem sodišču, drugi pa jo je opravljal do pred kratkim, utegne na manjšem sodišču zaradi poznavanja razmer obeh dedičev in zaradi same narave zapuščinskega postopka, v katerem lahko pridejo na dan dodatne osebne in družinske razmere dedičev, do take mere otežiti delo samemu sodišču na eni strani in omejevati pripravljenost za procesna in druga dejanja dedičev na drugi strani, da je v tej zadevi smotrno prenesti pristojnost.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kranju.

Pri Okrajnem sodišču v A. teče zapuščinski postopek po pokojni B. B., po kateri sta zakonita dediča njen sin C. B. in njena hči D. B., ki je hkrati tudi oporočna dedinja. Dediča se na dopise sodišča ne odzivata in bo tako treba razpisati zapuščinsko obravnavo. Zato je sodišče z dopisom z dne 15.3.2005 predlagalo določitev drugega stvarno pristojnega sodišča in svoj predlog utemeljilo z razlogom, da zapustničina hči opravlja pri tem sodišču sodniško funkcijo, zapustničinemu sinu pa je pri istem sodišču sodniška funkcija prenehala 13.10.2004.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena ZPP (v zvezi s 163. členom ZD) na predlog pristojnega sodišča ali stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Vrhovno sodišče ugotavlja, da uveljavljani razlogi pomenijo drug tehten razlog v smislu navedene zakonske določbe. Dejstvo, da eden od dedičev opravlja sodniško funkcijo na istem sodišču, drugi pa jo je opravljal do pred kratkim, utegne na manjšem sodišču zaradi poznavanja razmer obeh dedičev in zaradi same narave zapuščinskega postopka, v katerem lahko pridejo na dan dodatne osebne in družinske razmere dedičev, do take mere otežiti delo samemu sodišču na eni strani in omejevati pripravljenost za procesna in druga dejanja dedičev na drugi strani, da je v tej zadevi smotrno prenesti pristojnost. Zato je vrhovno sodišče predlogu krajevno pristojnega sodišča ugodilo in odločilo kot v izreku tega sklepa.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 42/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-03-30

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo stranke s procesnim vodenjem

Nezadovoljstvo stranke z vodenjem procesa ni utemeljen razlog za prenos pristojnosti.

Predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se ne ugodi.

Tožeča stranka je pri stvarno in krajevno pristojnem Okrajnem sodišču v Litiji proti toženi stranki vložila tožbo na ugotovitev neveljavnosti vknjižbe in vzpostavitve prejšnjega zemljiškoknjižnega stanja. Na naroku dne 19.1.2005 pa je tožena stranka najprej zahtevala izločitev razpravljajoče sodnice, nato pa podala predlog za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče z utemeljitvijo, da so podane okoliščine, ki vzbujajo dvom v objektivnost in nepristranskost odločanja krajevno pristojnega sodišča. Zemljiška knjiga tega sodišča je namreč po mnenju tožene stranke zagrešila nepravilen vpis, ki je predmet tega postopka, kar kaže na neobjektivnost odločanja.

Zahteva za izločitev razpravljajoče sodnice je bila s sklepom podpredsednika višjega sodišča v Ljubljani z dne 11.12.2005 zavrnjena.

Predlog za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče ni utemeljen.

Po določbi 67. člena ZPP lahko vrhovno sodišče tudi na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. V predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča pa tožena stranka ne navaja okoliščin, ki bi pogojevale delegacijo pristojnosti zaradi razlogov ekonomičnosti ali drugih razlogov, ki bi bili tehtne narave. Med slednje nikakor ni mogoče uvrstiti nezadovoljstva stranke z vodenjem procesa ali odločanjem, saj ima v tem primeru na voljo vsa redna pravna sredstva. Zato zatrjevana neveljavnost vknjižbe v zemljiški knjigi ne podpira očitka neobjektivnosti odločanja, pri čemer naj bi se to raztezalo celo na ostale službe pristojnega sodišča. Neutemeljen predlog za delegacijo pristojnosti je bilo zato treba zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 382/2004
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-04-13

dovoljenost revizije - postranske terjatve - zamudne obresti - zavrženje revizije

Ker se izpodbijana sodba nanaša le na obrestni del zahtevka, revizija ni dovoljena.

Sodišče prve stopnje je toženo stranko zavezalo, da mora tožniku plačati 1,555.531,60 SIT odškodnine z zakonskimi zamudnimi obrestmi od izdaje sodbe. Zahtevek za plačilo zakonskih zamudnih obresti od zneska 984,784,20 SIT od 23.11.1993 dalje je zavrnilo. Toženo stranko je zavezalo, da mora tožniku povrniti 602.751,50 SIT stroškov postopka z zakonskimi zamudnimi obrestmi od dneva izdaje sodbe.

Zoper zavrnilni del te sodbe je tožnik vložil pritožbo, pritožbeno sodišče pa jo je zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

Proti tej sodbi je tožnik vložil revizijo.

Sodišče prve stopnje je zavrnilo le tožnikov obrestni zahtevek za plačilo zakonskih zamudnih obresti od zneska 984,784,20 SIT od 23.11.1993 dalje. Izpodbijana sodba, s katero je pritožbeno sodišče zavrnilo tožnikovo pritožbo zoper ta del sodbe, se torej nanaša le na obrestni zahtevek. Ker pa se za ugotovitev pravice do revizije vzame kot vrednost spornega predmeta samo vrednost glavnega zahtevka, obresti, pravdni stroški, pogodbena kazen in druge postranske terjatve pa se ne upoštevajo, če se ne uveljavljajo kot glavni zahtevek (prim. 39. člen Zakona o pravdnem postopku - Ur. l. RS, št. 26/99 - 2/2004 - ZPP), revizija (že iz tega razloga) ni dovoljena. Zato jo je revizijsko sodišče zavrglo (377. člen ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 146/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-04-07

CIVILNO PROCESNO PRAVO - ZEMLJIŠKA KNJIGA

dovoljenost revizije v zemljiškoknjižnem postopku - zavrženje revizije

V zapuščinskem postopku revizija ni dovoljena.

Sodišče prve stopnje je s sklepom zavrnilo predlagateljev ugovor proti zemljiškoknjižnemu sklepu Dn. št. 6602/99 z dne 14.5.2001, s katerim je bil zavrnjen zemljiškoknjižni predlog. Pritožbeno sodišče je zavrnilo predlagateljevo pritožbo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

Predlagatelj je vložil revizijo proti sklepu pritožbenega sodišča, ker sta bila "napačno uporabljena materialno pravo in določbe pravdnega postopka".

Revizija je bila poslana Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije.

Zakon o zemljiški knjigi (ZZK -1, Uradni list RS, št. 58-2857/03 z dne 18.6.2003 in v veljavi od 16.9.2003) določa v 246. členu, da se določbe tega zakona uporabljajo za vsa razmerja, v katerih zemljiškoknjižno sodišče do uveljavitve tega zakona še ni odločilo o vpisu. V konkretnem primeru je zemljiškoknjižno sodišče odločilo o vpisu s sklepom dne 15.4.2001 in je zato potrebno uporabiti določbe starega Zakona o zemljiški knjigi (ZZK). V 97. členu ZZK je določeno, da v zemljiškoknjižnem postopku ni revizije (enako določbo ima tudi tretji odstavek 120. člena ZZK-1). Na podlagi drugega odstavka 374. člena Zakona o pravdnem postopku (ki se smiselno uporablja glede vprašanj, ki niso urejena v ZZK in Zakonu o nepravdnem postopku)

revizija ni dovoljena, če je vložena proti sodni odločbi, zoper katero je po zakonu ni mogoče vložiti. Zato je revizijsko sodišče revizijo zavrglo (377. člen ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 10/2005, enako tudi II Ips 593/2004
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-03-24

dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - revizija, ki jo vloži stranka sama - pravniški državni izpit - zavrženje revizije

Revizija ni dovoljena, saj jo je vložila stranka sama, poleg tega pa vrednost izpodbijanega dela sodbe ne presega 1.000.000 tolarjev.

Sodišče prve stopnje je ugodilo tožbenemu zahtevku, po katerem se je toženec dolžan v 60 dneh izseliti iz stanovanja v Celju. Sodišče druge stopnje je pritožbo toženca zavrnilo ter potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

Zoper sodbo pritožbenega sodišča je toženec naslovil na sodišče vlogo, ki jo je naslovil kot ugovor, po vsebini pa gre za revizijo. V tej laični vlogi revident izrecno ne uveljavlja nobenega izmed revizijskih razlogov. Revident podaja navedbe, ki jih zaradi nedovoljenosti revizije revizijsko sodišče na tem mestu ne bo povzemalo.

Revizija je bila vročena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije (375. člen Zakona o pravdnem postopku, Uradni list RS, št. 26/99 - 2/2004; ZPP) ter tožeči stranki, ki nanjo ni odgovorila.

V obravnavani zadevi je revizija nedovoljena iz dveh razlogov.

Najprej zato, ker jo je vložila stranka sama, obenem pa tudi zato, ker vrednost spornega predmeta ne presega zneska 1.000.000 SIT.

Revizija spada med izredna pravna sredstva (šestindvajseto poglavje ZPP). V postopku z njimi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena ZPP).

Izjemoma smeta pravdna dejanja v takšnem postopku opravljati stranka sama ali njen zakoniti zastopnik, če imata opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP). Toženec ni ne med postopkom na prvi in drugi stopnji ne ob vložitvi revizije zatrjeval, da ima opravljen pravniški državni izpit niti ni predložil dokaza o njem. Tako se je izkazalo, da je revizijo vložil toženec sam, ki te pravice nima. Takšna revizija je nedovoljena (drugi odstavek 374.

člena ZPP). Ker je ni zavrglo že sodišče prve stopnje, je to moralo storiti revizijsko sodišče (377. člen ZPP).

Obenem pa revizijsko sodišče pojasnjuje, da revizija tudi sicer ne bi bila dovoljena. V premoženjskih sporih je ta namreč dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 1.000.000 tolarjev. Če se tožbeni zahtevek ne nanaša na denarni znesek, je odločilna vrednost spornega predmeta, ki jo je tožeča stranka navedla v tožbi (drugi odstavek 44. člena ZPP). V obravnavani zadevi je tožeča stranka kot vrednost spornega predmeta označila znesek 95.000 SIT, tožena stranka pa takšni navedbi ni oporekala. Revizija torej tudi iz tega razloga ni dovoljena.

ZPP člen 44, 44/2, 86, 86/3, 367, 367/2, 377.

Opr. št: II Ips 593/2004, ECLI:SI:VSRS:2004:II.IPS.593.2004

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 198/2005, enako tudi II Ips 188/2004
Sklep II Ips 601/2004
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-09-22

dovoljenost revizije - glavna in postranske terjatve - vrednost spornega predmeta - kapitalizirane obresti - zavrženje revizije

Pri določitvi vrednosti spornega predmeta se obresti ne upoštevajo, tudi ne, če dosežejo ali presežejo glavni zahtevek, in ne glede na to v kakšni tehnični obliki jih tožnik uveljavlja. Tudi če jih kapitalizira, ostajajo postranska terjatev.

Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da mora toženka tožniku plačati 1.878.753 SIT z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 4.10.1994. Tožnika je zavezalo, da mora toženki povrniti 924.951 SIT pravdnih stroškov. Pritožbeno sodišče je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

Zoper to sodbo je tožnik vložil revizijo zaradi bistvenih kršitev določb pravdnega postopka ter zmotne uporabe materialnega prava.

Revizija je bila vročena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in toženki, ki nanjo ni odgovorila.

Tožnik je zahteval plačilo glavnice 385.545 SIT, temu znesku pa je prištel kapitalizirane zamudne obresti v znesku 1.493.208 SIT (ki so se natekle do vključno 27.9.1994), tako da znaša končni zahtevani znesek 1.878.753 SIT. Od tega zneska je zahteval še procesne obresti od vložitve tožbe.

Pri določitvi vrednosti spornega predmeta se obresti ne upoštevajo (drugi odstavek 39. člena Zakona o pravdnem postopku - Uradni list RS, št. 26/99 in nasl. ZPP), tudi ne, če dosežejo ali presežejo glavni zahtevek (op1), in ne glede na to, v kakšni tehnični obliki jih tožnik uveljavlja. Tudi če jih kapitalizira, ostajajo postranska terjatev (op2). Vrednost spornega predmeta, od katere je odvisna pravica do revizije, se tako ravna samo po višini glavnice. Ker ta v konkretnem primeru ne presega 1.000.000 SIT (znaša namreč le 385.545 SIT), revizija ni dovoljena (drugi odstavek 367. člena ZPP).

Revizijsko sodišče jo je zato zavrglo (377. člen ZPP).

Opomba 1: Prim. sklepa VS RS II Ips 601/2003 in II Ips 214/2003.

Opomba 2: Prim. sodba in sklep VS RS III Ips 47/2002 ter sklepa II Ips 403/2003 in II Ips 576/2003.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 254/2004, enako tudi II Ips 89/2004
Sklep II Ips 302/2004
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-10-06

prepozna revizija - rok za vložitev revizije - zastopanje po pooblaščencu - odpoved pooblastila - vročanje - zavrženje revizije

Tudi ob upoštevanju zadnje vročitve je revizija vložena po izteku revizijskega roka. Rok za vložitev revizije je začel teči naslednji dan po vročitvi drugostopenjske sodbe, potekel pa je trideseti dan, torej v petek 6.2.2004. Ker to ni bil dela prost dan, se rok ni podaljšal do ponedeljka 9.2.2004, ko je bila vložena revizija.

Sodišče prve stopnje je naložilo toženki, da plača tožnici 3,977.582 SIT z zakonskimi zamudnimi obresti od 3.7.2000 dalje, presežni obrestni del tožbenega zahtevka je zavrnilo in še odločilo o pravdnih stroških.

Sodišče druge stopnje je toženkini pritožbi ugodilo in prvostopenjsko sodbo v izpodbijanem prisodilnem delu spremenilo tako, da je zavrnilo tudi ta del tožbenega zahtevka ter drugače odločilo o pravdnih stroških.

Tožnica v reviziji proti drugostopenjski sodbi uveljavlja revizijski razlog zmotne uporabe materialnega prava in predlaga tako spremembo izpodbijane sodbe, da se toženkina pritožba zavrne in potrdi prvostopenjska sodba.

Revizija je bila vročena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in toženki, ki nanjo ni odgovorila (375. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP).

Proti pravnomočni drugostopenjski sodbi lahko stranka po določbi prvega odstavka 367. člena ZPP vloži revizijo le v roku 30 dni od vročitve prepisa sodbe.

V obravnavani zadevi je med pritožbenim postopkom prišlo do odpovedi pooblastila prejšnjega tožničinega pooblaščenca, zato je bila odločitev drugostopenjske sodbe njemu napačna. Sodišče je nato 18.12.2003 odredilo vročitev neposredno tožnici, ki je drugostopenjsko sodbo prejela 19.12.2003. Dne 18.12.2003 pa je prišlo pa faxu na sodišče tudi pooblastilo sedanjega tožničinega pooblaščenca. Sodišče je poslalo drugostopenjsko sodbo še njemu, prejel pa jo je 7.1.2004. Revizijo je vložil 9.2.2004, ko jo je oddal priporočeno na pošto.

Revizijsko sodišče ugotavlja, da je tudi ob upoštevanju zadnje vročitve revizija vložena po izteku revizijskega roka. Rok za vložitev revizije je začel teči naslednji dan po vročitvi drugostopenjske sodbe, potekel pa je trideseti dan, torej v petek 6.2.2004. Ker to ni bil dela prost dan, se rok ni podaljšal do ponedeljka 9.2.2004, ko je bila vložena revizija.

Revizijsko sodišče je zato na podlagi 377. člena ZPP odločilo kot v izreku tega sklepa, ki zajema tudi odločitev o priglašenih tožničinih revizijskih stroških.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 436/2009, enako tudi VS RS Sklep II DoR 860/2010, VS RS Sklep II DoR 504/2009
Sklep II Ips 533/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-10-20

dovoljenost revizije - nepravdni postopek - določitev odškodnine - opredelitev vrednosti izpodbijanega dela pravnomočne odločbe - zavrženje revizije

Če revident ne določi vrednosti izpodbijanega dela pravnomočnega sklepa o določitvi odškodnine, revizija ni dovoljena.

Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se nasprotnemu udeležencu vzame lastninska pravica na določenih nepremičninah, predlagateljica pa mu mora za razlaščeno zemljišče plačati denarno odškodnino 2.306.718,97 SIT. Sodišče je tudi ugodilo predlogu za izročitev nepremičnine v posest pred pravnomočnostjo sklepa pod pogojem, da predlagateljica plača razlaščencu najmanj 75% vrednosti nepremičnine. Pritožbeno sodišče je zavrnilo pritožbi predlagateljice in nasprotnega udeleženca.

Nasprotni udeleženec z revizijo v celoti izpodbija sklep pritožbenega sodišča. V reviziji ni navedena vrednost izpodbijanega dela pravnomočne odločbe. Stališče revidenta je, da je upravičen do odškodnine, ki velja za nezazidana stavbna zemljišča, nepremičnine pa ni dolžan izročiti pred pravnomočnostjo sodnega sklepa.

Revizija je bila poslana predlagateljici, ki nanjo ni odgovorila in Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije.

V nepravdnem postopku revizija načeloma ni dovoljena (34. člen Zakona o nepravdnem postopku - ZNP). Izjemo predstavlja postopek za določitev odškodnine, v katerem je zoper odločbo sodišča druge stopnje dovoljena revizija, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne odločbe presega vrednost, ki jo Zakon o pravdnem postopku - ZPP predpisuje kot predpostavko za dovoljenost revizije (103. člen ZNP). V skladu z drugim odstavkom 367. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP (v zvezi s 37. členom ZNP) bi bila tako revizija dovoljena, če bi vrednost izpodbijanega dela pravnomočne odločbe o odškodnini presegala 1.000.000 SIT.

Nasprotni udeleženec nima pravnega interesa za revizijsko izpodbijanje že določene odškodnine (v znesku 2.306.718,97 SIT). Glede višje odškodnine, ki naj bi jo predstavljala razlika med vrednostjo nezazidanega stavbnega zemljišča in vrednostjo kmetijskega zemljišča, pa nasprotni udeleženec v reviziji ni določil denarne vrednosti. Ker vrednost tako izpodbijanega dela pravnomočne odločbe ni določena, revizija tudi v tem delu ni dovoljena.

Revizijsko sodišče je zavrglo nedovoljeno revizijo na podlagi 377. člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP.

ZNP člen 34, 103.ZPP člen 367, 367/2, 377.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 350/2005
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2005-09-15

dovoljenost revizije - sklep o sodnih taksah - revizija, ki jo vloži stranka sama - pravniški državni izpit - zavrženje revizije

Proti sklepu o sodnih taksah ni revizije.

Sodišče prve stopnje je s sklepom delno ugodilo tožnikovemu predlogu za oprostitev plačila sodnih taks in znižalo takso za tožbo na 190.000 SIT (z obročnim plačilom v desetih enakih mesečnih obrokih). Pritožbeno sodišče je zavrnilo tožnikovo pritožbo proti sklepu sodišča prve stopnje.

Tožnik je sam vložil revizijo proti navedenemu sklepu sodišča druge stopnje.

V skladu s 375. členom Zakona o pravdnem postopku - ZPP je bila revizija vročena toženi stranki, ki na revizijo ni odgovorila in Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije.

V postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, sama pa le, če ima opravljen pravniški državni izpit (tretji in četrti odstavek 86. člena ZPP). Revident ni niti postavil trditve, da je opravil pravniški državni izpit in je že zato revizija nedovoljena (drugi odstavek 374. člena ZPP). Poleg tega sklep o sodnih taksah ne predstavlja sklepa sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan in je zato revizija nedovoljena tudi upoštevaje prvi odstavek 384. člena ZPP. Revizijsko sodišče je zavrglo revizijo na podlagi določb 377. člena ZPP.

ZPP člen 86, 86/3, 86/4, 374, 374/2, 384, 384/1, 377.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 198/2005, enako tudi II Ips 188/2004