Sklep II Ips 575/2003
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2004-11-10

preživljanje otrok - višina preživnine - otroški dodatek - bistvena kršitev določb pravdnega postopka pred sodiščem druge stopnje - razlogi za pritožbo - presoja pritožbenih navedb odločilnega pomena

Pritožbeno sodišče ni odgovorilo na pomembne pritožbene trditve o otroškem dodatku za oba otroka v skupnem znesku 26.000 SIT. Zato je na pritožbeni stopnji prišlo do relativne procesne kršitve iz prvega odstavka 360. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 339. člena ZPP, ki jo tožnik v reviziji vsebinsko uveljavlja.

Reviziji se ugodi, sodba sodišča druge stopnje se v izpodbijanem delu glede odločitve o preživnini in pravdnih stroških razveljavi ter zadeva v tem obsegu vrne pritožbenemu sodišču v novo sojenje. Odločitev o revizijskih stroških se pridrži za končno odločbo.

Sodišče prve stopnje je razvezalo zakonsko zvezo pravdnih strank (izrek pod točko 1), skupni hčerki dne 15.5.1992 rojeno N. in dne 4.2.2000 rojeno E. dodelilo v varstvo in vzgojo materi (izrek pod točko 2), očetu pa naložilo, da mora od 1.3.2003 dalje plačevati za starejšo hčerko 35.000 SIT, za mlajšo pa 25.000 SIT mesečne preživnine (izrek pod točko 3). Odločilo je še o stroških postopka (izrek pod točko 4).

Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo zavrnilo in v izpodbijanih delih pod točkami 2, 3 in 4 potrdilo prvostopenjsko sodbo.

Tožnik v pravočasni reviziji proti drugostopenjski sodbi uveljavlja revizijska razloga bistvene kršitve določb pravdnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava. Izpodbija odločitev o preživnini in predlaga razveljavitev drugostopenjske sodbe in vrnitev zadeve pritožbenemu sodišču v novo sojenje. Opozarja na svoje pritožbeno izpodbijanje razlogov prvostopenjske sodbe, da je zmožen plačevati določeno preživnino tudi zato, ker prejema otroški dodatek. V zvezi s tem se je skliceval na 38. in 42. člen Zakona o družinskih prejemkih, da ima pravico do otroškega dodatka tisti od staršev, pri katerem otrok živi. Pritožbi je priložil tudi zapisnik centra za socialno delo o prenakazilu otroškega dodatka na toženkin račun. O pritožbenih navedbah, da je preživnina odmerjena previsoko, ker tožnik ne prejema otroškega dodatka in so njegove zmožnosti torej drugačne, se sodišče druge stopnje ni opredelilo niti z besedo. Zato sodbe ni mogoče preizkusiti. Moralo bi uporabiti materialno pravo iz 38. in 42. člena Zakona o družinskih prejemkih in v povezavi s tem tudi ugotoviti tožnikove zmožnosti po 79. členu Zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih. Tožnik se ne strinja z razlogi, s katerimi je pritožbeno sodišče zavrnilo njegovo trditev o 80.000 SIT dohodka, češ da drugače pravdni stranki ne bi mogli zgraditi hiše. Opozarja, da je hiša zgrajena na njegovi zemlji, ki je njegovo posebno premoženje, gradnja pa je bila financirana pretežno iz denarnih sredstev, ki jih je tožnik pridobil v zapuščinskih postopkih. Zato pritožbeno sodišče za grajane razloge ni imelo podlage v dejanskih ugotovitvah prvostopenjske sodbe, saj stranki nista izpovedali, kako sta zgradili hišo. Pritožbeno sodišče tudi ni odgovorilo na tožnikove pritožbene navedbe, da je toženka mlada, delovno sposobna in dolžna poskrbeti, da si ustvari dohodek in tako prispeva k preživljanju otrok.

Revizija je bila vročena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in toženki, ki nanjo ni odgovorila (370. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP).

Sodišče prve stopnje je preživnino določilo s sodbo z dne 24.2.2003 za čas od 1.3.2003 dalje. V razlogih je poleg ostalega navedlo, da znašajo potrebe starejše hčerke 40.000 SIT, mlajše 35.000 SIT, da mati ni zaposlena in ne more dobiti zaposlitve, da tožnik zasluži 130.000 SIT mesečno, da preživnino določa v mesečnih zneskih 35.000 SIT in 25.000 SIT, kar sicer predstavlja skoraj celoto ocenjenih stroškov za preživljanje, to pa iz razloga, ker tožnik prejema otroški dodatek, ki znaša skupaj za oba otroka 26.000 SIT. Tem razlogom je tožnik v pritožbi ugovarjal in se skliceval na zakonsko ureditev, da otroški dodatek pripada tistemu od staršev, pri katerem otrok živi, glede na izpodbijanje povzetih razlogih prvostopenjske sodbe o otroškem dodatku pa je pritožbi priložil tudi listino.

Na te pritožbene razloge tožnik res ni dobil odgovora pritožbenega sodišča. Po drugem odstavku 350. člena ZPP bi pritožbeno sodišče te uveljavljane razloge moralo preizkusiti, saj bi utegnili vplivati na drugačno odločitev. Otroški dodatek je dohodek otroka, ki delno krije potrebe otroka in s tem pomaga ugotoviti nekriti del potreb, za katerega pa morata poskrbeti starša. Ker gre za pomembne navedbe, bi v skladu s prvim odstavkom 360. člena ZPP pritožbeno sodišče moralo nanje odgovoriti, pa ni. S takim ravnanjem je na pritožbeni stopnji prišlo do relativne procesne kršitve iz prvega odstavka 339. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 360. člena ZPP. Zato je podan revizijski razlog iz 2. točke prvega odstavka 370. člena ZPP, ki ga tožnik vsebinsko uveljavlja v reviziji s trditvijo, da ni dobil odgovora na svoje pritožbene trditve.

Zato je revizijsko sodišče na podlagi prvega odstavka 379. člena ZPP odločilo kot v izreku tega sklepa. Odločitev o tožnikovih priglašenih revizijskih stroških temelji na tretjem odstavku 165. člena ZPP.

ZPP člen 339, 339/1, 360, 360/1, 370, 370/1-2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.