Sklep III Ips 113/2003
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2004-11-30

pravni interes za tožbo - oblikovalna tožba - ugotovitvena tožba

Če tožnik vloži ugotovitveno tožbo, mora po določbi 2. odstavka 181. člena ZPP izkazati svojo pravo korist za vodenje postopka na podlagi take tožbe (razen, če je vložitev tožbe določena s posebnimi predpisi). Pri dajatveni ali oblikovalni tožbi je drugače.

Reviziji se ugodi, prvi odstavek sklepa sodišča druge stopnje in 1. točka odločbe sodišča prve stopnje (glede zavrženja dela tožbe) se razveljavita in se zadeva v tem delu vrne sodišču prve stopnje v novo odločanje.

Odločitev o stroških revizijskega postopka se pridrži za končno odločitev.

Sodišče prve stopnje je zavrglo del tožbe, s katerim je tožeča stranka zahtevala od tožene stranke sklenitev aneksa k pogodbi, ki sta jo pravdni stranki (za tožečo stranko njeni pravni prednici)

sklenili dne 2.10.1989. Pritožbo tožeče stranke je pritožbeno sodišče v tem delu (samo ta del je pomemben za odločanje o reviziji) zavrnilo in potrdilo sklep o zavrženju tožbe.

Sklep pritožbenega sodišča izpodbija z revizijo tožeča stranka zaradi zmotne uporabe materialnega prava in bistvene kršitve določb pravdnega postopka. Predlaga razveljavitev izpodbijanega dela sklepa sodišča druge stopnje in vrnitev zadeve v novo sojenje drugostopenjskemu sodišču, podrejeno pa prvostopenjskemu sodišču.

Revizija je bila vročena toženi stranki, ki je odgovorila, da ni utemeljena, in predlagala, naj jo revizijsko sodišče zavrne.

Tožba je bila (delno) zavržena zato, ker naj bi tožeča stranka ne imela pravnega interesa za uveljavljanje postavljenega zahtevka (na sklenitev aneksa), saj bi lahko plačilo dokončne cene dosegla kar neposredno z dajatvenim zahtevkom, torej brez (predhodne) sklenitve aneksa. Implicitna predpostavka takega sklepanja je, da tožeča stranka v tem sporu zasleduje en sam interes, namreč plačilo razlike med že plačano akontacijo in dokončno ceno, kar naj bi se sicer v skladu z določbo 5. člena Pogodbe o oddaji zemljišča in plačila sorazmernega dela stroškov urejanja v območju urejanja ... št... z dne 2.10.1989 uredilo z aneksom k pogodbi. Ker so vsi elementi, na podlagi katerih se izračuna dokončna cena, znani, je poračun med akontacijo in dokončno ceno zgolj stvar sorazmerno enostavne računske operacije, zaradi česar se zdi, da bi lahko bila sklenitev aneksa zgolj nepotrebna formalnost.

Vendar pa tožeča stranka z aneksom ne uveljavlja le plačila razlike med plačano akontacijo in dokončno ceno. V vsebino aneksa je vnesla tudi parceli št. 1508/1 in 1510, obe k.o..., ki ju Pogodba o oddaji zemljišča in plačila sorazmernega dela stroškov urejanja v območju urejanja ... ne zajema. V tem delu zahteva sklenitev (dopolnitev)

pogodbenega razmerja in ne le izpolnitev že prevzete pogodbene zaveze.

Pravni interes tožnika za vodenje postopka je procesna predpostavka, ki mora obstajati ves čas postopka. Če tožnik vloži ugotovitveno tožbo, mora po določbi 2. odstavka 181. člena ZPP izkazati svojo pravo korist za vodenje postopka na podlagi take tožbe (razen, če je vložitev tožbe določena s posebnimi predpisi). Pri dajatveni ali oblikovalni tožbi je drugače. Pravni interes tožnika se predpostavlja (glej npr. Triva - Belajac - Dika, Građansko parnično procesno pravo, Zagreb, 1986, str. 112; Lojze Ude, Civilno procesno pravo, Ljubljana, 2002, str. 208, 212). Tožena stranka je zgolj ugovarjala, da ni več pravnega interesa za sklenitev aneksa, ker naj bi vse, kar je dolgovala tožeči stranki, že plačala. To pa ne zadostuje za zavrženje tožbe.

Odločanje o dopustnosti tožbe je odločanje o tem, ali so podane procesne predpostavke za vodenje postopka. V tem stadiju se (še) ne odloča o utemeljenosti tožbenega zahtevka. Zato je pri odločanju o dopustnosti tožbe nepomembno, ali je sklep komisije pravnega prednika tožeče stranke za toženo stranko ustvaril kakšno zavezo (sklenitev pogodbe ali aneksa) ali ne; prav tako ni pomembno vprašanje, ali bi morala tožeča stranka zahtevati sklenitev nove pogodbe glede parcel št. 1508/1 in 1510, obe k.o..., ali pa je lahko zahtevala sklenitev aneksa k že sklenjeni pogodbi.

Revizijsko sodišče je na podlagi zgoraj navedenih razlogov razveljavilo sklepa obeh nižjih sodišč in zadevo vrnilo prvostopenjskemu sodišču (1. odstavek 379. člena ZPP), da odloči o utemeljenosti zahtevka, vsebovanega v zavrženem delu tožbe.

V skladu z določbo 3. odstavka 165. člena ZPP je revizijsko sodišče še sklenilo, da se odločitev o revizijskih stroških pridrži za končno odločbo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.