TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 4/2003
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2003-01-23

spor o pristojnosti - stvarna pristojnost - predhoden preizkus tožbe - vročitev tožbe v odgovor

Okrožno sodišče se lahko izreče za stvarno nepristojno po uradni dolžnosti le v prvi izmed teh treh faz priprav na glavno obravnavo, se pravi, pred drugo fazo - vročitvijo tožbe zaradi odgovora.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrožno sodišče v Kopru.

Tožeča stranka je vložila 26.1.1996 na Okrožno sodišče v Kopru tožbo (zadeva Pg 232/96 in pozneje P 60/2002) zoper oba toženca in predlagala, naj sodišče obsodi na plačilo prvega toženca, če pa bo zahtevek zoper njega zavrnilo, naj obsodi na plačilo drugega toženca. Po delnem umiku proti prvemu tožencu se je Okrožno sodišče v Kopru izreklo za nepristojno in odstopilo zadevo Okrajnemu sodišču v Domžalah kot stvarno in krajevno pristojnemu. To sodišče (njegova zadeva P 69/2002) pa meni, da bi se lahko koprsko sodišče izreklo po uradni dolžnosti za stvarno nepristojno le ob predhodnem preizkusu tožbe, se pravi, do njene vročitve drugemu tožencu. Zato je predlagalo vrhovnemu sodišču, naj določi kot pristojno Okrožno sodišče v Kopru.

Pristojno je sodišče, ki je zadevo odstopilo.

Okrožno sodišče se lahko po uradni dolžnosti izreče za stvarno nepristojno za zadeve iz pristojnosti okrajnega sodišča ob predhodnem preizkusu tožbe (drugi odstavek 19. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Predhodnem preizkus tožbe je del priprav za glavno obravnavo, ki obsegajo poleg tega preizkusa še vročitev tožbe tožencu zaradi odgovora in razpis glavne obravnave (drugi odstopek 269. člena ZPP). Gre za tri faze priprav za glavno obravnavo, ki so med drugim tudi časovni mejniki za procesna dejanja sodišča. Tako se lahko okrožno sodišče izreče za stvarno nepristojno po uradni dolžnosti le v prvi izmed teh treh faz priprav, se pravi, pred drugo fazo - vročitvijo tožbe zaradi odgovora. Sodnica je sicer izdala 7.2.1996 (ko je še veljal ZPP iz leta 1977, ki pa je vseboval enake določbe glede priprav za glavno obravnavo - drugi odstavek 277. člena) odredbo, naj se tožba vroči le prvemu tožencu s pozivom, naj odgovori na tožbo. Vendar pa je sodišče vročilo tožbo s takšnim pozivom tudi drugemu tožencu (19.2.1996), kot to dokazuje povratnica. S tem dejanjem pa je nastopila tudi glede drugega toženca že druga faza priprav za glavno obravnavo, v kateri se, kot rečeno, okrožno sodišče ne more več izreči za stvarno nepristojno. Sodišče v Kopru je bilo potemtakem prekludirano za odločitev, ki jo je sprejelo. Spor o pristojnosti je bilo torej treba rešiti tako, da je za odločanje v tej zadevi pristojno Okrožno sodišče v Kopru, ki je zadevo neupravičeno odstopilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 8/2003
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2003-03-06

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov

Tožnikove trditve ostajajo na ravni sumničenj in občutkov domnevnih nepravilnosti in krivic. Vrhovno sodišče se sicer strinja s tožnikom, da se postopek na prvi stopnji nerazumno dolgo vleče (vse od leta 1995), vendar ta okolnost ne predstavlja predpisanih predpostavk za delegacijo.

Tožnik je kot upnik predlagal izvršbo na podlagi verodostojne listine zaradi izterjave 12.790 SIT. Zaradi toženkinega ugovora kot dolžnice je sodišče prve stopnje razveljavilo sklep o izvršbi in odločilo, da bo o sporu odločeno v pravdnem postopku. V nadaljevanju tega postopka je tožnik predlagal, da se določi drugo stvarno pristojno sodišče. V več vlogah opozarja na razne nepravilnosti, ki naj bi bile storjene zoper tožnika v raznih postopkih na sodišču, izraža nezadovoljstvo, ker ni uspel z izločitvijo določene sodnice, ne razume dolgotrajnosti reševanja spora vse od leta 1995 dalje ter predlaga, da vrhovno sodišče izloči sodišče v Mariboru.

Po določilu 67. člena Zakona o pravdnem postopku vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Vrhovno sodišče ugotavlja, da je tožnikov predlog v pravnem pogledu sicer pomanjkljivo sestavljen (tako terja izločitev sodišča, čeprav ZPP pozna le izločitev sodnika in podobno), da pa glede na zapisane razloge in podatke spisa omogoča zaključek, da želi doseči, da vrhovno sodišče določi za rešitev zadeve drugo stvarno pristojno sodišče. Tožnik po oceni vrhovnega sodišča ni utemeljil predlagane delegacije s kakšnimi tehtnimi razlogi, ki bi utemeljevali delegacijo na podlagi 67. člena ZPP. Njegove trditve namreč ostajajo na ravni sumnjičenj in občutkov domnevnih nepravilnosti in krivic. Vrhovno sodišče se sicer strinja s tožnikom, da se postopek na prvi stopnji nerazumno dolgo vleče (vse od leta 1995), vendar ta okolnost ne predstavlja predpisanih predpostavk za delegacijo, ki so navedene že spredaj. Ker v predlogu zatrjevani razlogi ne utemeljujejo delegacije na podlagi določb 67. člena ZPP, vrhovno sodišče tožnikovemu predlogu ni ugodilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 18/2003
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2003-03-13

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov

Dejstvo, da je toženčeva hčerka zaposlena pri stvarno in krajevno pristojnem sodišču in da jo je toženec poleg tega tudi pooblastil za zastopanje v tej zadevi, predstavlja drug tehten razlog za postopanje po navedeni zakonski določbi.

Za odločanje v tej pravdni zadevi se določi Okrajno sodišče v Celju.

V tej pravdni zadevi tožnica s tožbo zahteva ugotovitev, da je veljavna oporoka, imenovana darilna pogodba z dne 12.10.1987, zapustnice F. Z.. Okrajno sodišče v Žalcu je kot stvarno in krajevno pristojno sodišče predlagalo prenos pristojnosti na drugo sodišče, ker je toženčeva hčerka delavka pri tem sodišču in ker je toženec svojo hčerko 14.7.2002 tudi pooblastil za zastopanje v tej pravdni zadevi.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Po oceni vrhovnega sodišča dejstvo, da je toženčeva hčerka zaposlena pri stvarno in krajevno pristojnem sodišču in da jo je toženec poleg tega tudi pooblastil za zastopanje v tej zadevi, predstavlja drug tehten razlog za postopanje po navedeni zakonski določbi. Zato je vrhovno sodišče predlogu stvarno in krajevno pristojnega sodišča ugodilo in za odločanje v tej pravdni zadevi določilo Okrajno sodišče v Celju.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 256/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2003-02-13

dovoljenost revizije - vložitev revizije po pooblaščencu - opravljen pravniški državni izpit - zavrženje revizije

Po 86. členu ZPP v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena ZPP). Ker vloge ni sestavil odvetnik in ker tretja predlagateljica ne zatrjuje, da ima opravljen pravniški državni izpit (86. člen ZPP), je Vrhovno sodišče Republike Slovenije po 91. členu ZPP revizijo zavrglo.

Predlagateljice, ki niso zadovoljne z vpisanimi površinami na njihovih parcelah št. 2043/1 in 2043/2 k.o..., so se pritožile proti sklepu zemljiškoknjižnega sodišča na Višje sodišče v Kopru. Slednje je pod opr. št. Cp 697/99 dne 12.12.1999 sklenilo, da se njihova pritožba zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Predlagateljice, ki s tako odločitvijo niso zadovoljne, so 11.1.2000 vložile ugovor proti sklepu višjega sodišča, ki ga je sodišče prve stopnje štelo za revizijo in jo je kot nedovoljeno zavrglo s sklepom Dn št. 79/2000-3 z dne 13.1.2000. Po ponovnem ugovoru oziroma pritožbi je bila zadeva predložena Višjemu sodišču v Kopru, ki je s sklepom pod opr.št. I Cp 895/2000 dne 17.4.2001 zavrnilo pritožbo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

Proti temu sklepu so predlagateljice ponovno vložile "pritožbo". V njej so izrazile svojo zahtevo, da sodišče takoj izda odločbo oziroma popravek, s katero bo uskladilo stanje v zemljiški knjigi z listinami, ki se nahajajo v zemljiškem katastru. Navajajo posamezne parcele in pravne akte ter omenjajo tožbo, ki so jo vložile proti Geodetski upravi Koper.

Predlagateljice, ki se ne strinjajo s pravnomočno odločitvijo višjega sodišča, vlagajo pravno sredstvo, ki v rednem postopku ni predvideno, torej izredno pravno sredstvo. Toda po 86. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 12/03 - uradno prečiščeno besedilo) v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik (tretji odstavek 86. člena ZPP). Ker vloge ni sestavil odvetnik in ker tretja predlagateljica ne zatrjuje, da ima opravljen pravniški državni izpit (86. člen ZPP), je Vrhovno sodišče Republike Slovenije po 91. členu ZPP revizijo zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 295/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2003-03-13

dovoljenost revizije - premoženjskopravni spor - vrednost spornega predmeta - zavrženje revizije

Spor zaradi prenehanja vznemirjanja lastninske pravice ima pravno podlago v določbah ZTLR in je premoženjske narave. V obravnavani zadevi je tožnik v tožbi označil vrednost spora z zneskom 100.000 SIT. Ker ta znesek ne presega za dovoljenost revizije mejnega zneska iz drugega odstavka 367. člena ZPP, tožnikova revizija ni dovoljena.

Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za prenehanje poseganj v tožnikovo lastninsko pravico na parcelni številki 201 k.o..., za prepoved odvajanja meteorne vode z javne poti na njegovo parcelo, za zasutje prekopane leve strani te poti, za odstranitev ovir, za omogočanje nemotene uporabe tožnikove parcele in za prepoved bodočih takih in podobnih posegov.

Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožnikovo pritožbo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

Tožnik v pravočasni reviziji proti sodbi sodišča druge stopnje predlaga tako spremembo sodb obeh sodišč, da se njegovemu tožbenemu zahtevku v celoti ugodi.

Revizija je bila vročena tožencema, ki nanjo nista odgovorila, in Državnemu tožilstvu Republike Slovenije, ki se o njej ni izjavilo (tretji odstavek 375. člena novega Zakona o pravdnem postopku - ZPP).

V tej pravdni zadevi je sodišče prve stopnje izdalo sodbo po uveljavitvi novega ZPP, saj je ta na podlagi 503. člena začel veljati že 14.7.1999. Po prehodni določbi prvega odstavka 498. člena novega zakona se postopek nadaljuje po dosedanjih predpisih, če sta bila pred uveljavitvijo novega zakona na prvi stopnji izdana sodba ali sklep, s katerima se je postopek pred sodiščem prve stopnje končal. Zato je treba za postopke, ki do takrat na prvi stopnji še niso bili končani, uporabiti nov zakon. To velja za vse določbe novega zakona, razen izjem, ki so določene v 499. členu. Velja tudi za vprašanje dovoljenosti revizije, saj novi zakon ni sledil zgledu novel prejšnjega zakona, ki so v prehodnih določbah posebej uredile vprašanje dovoljenosti revizije zaradi sprememb denarnih zneskov v zakonu.

Procesna predpostavka za dovoljenost revizije je med drugim tudi vrednost revizijsko izpodbijanega dela sodbe. Ta vrednost mora v premoženjskih sporih po drugem odstavku 367. člena ZPP presegati znesek 1,000.000 SIT. Spor zaradi prenehanja vznemirjanja lastninske pravice ima pravno podlago v določbah Zakona o temeljnih lastninskopravnih razmerjih in je premoženjske narave. V obravnavani zadevi je tožnik v tožbi označil vrednost spora z zneskom 100.000 SIT. Ker ta znesek ne presega za dovoljenost revizije mejnega zneska iz drugega odstavka 367. člena ZPP, tožnikova revizija ni dovoljena.

Zato je revizijsko sodišče na podlagi 377. člena ZPP odločilo kot v izreku tega sklepa.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 641/2001, enako sklep II Ips 606/2001
Sklep I R 20/2003
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2003-03-06

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sodišča

Med tehtne razloge sodi tudi bližnje sorodstveno razmerje s katerim od sodnikov, ki so pristojni odločati v zadevi. Vrhovno sodišče sicer ocenjuje, da dejstvo, da je tožena stranka povezana s sodiščem, ki je pristojno za odločitev, ne bi vplivalo na subjektivno nepristranost sodnikov, ki se kaže v njihovem osebnem prepričanju v konkretni zadevi in se domneva; toda sodišče prve stopnje pravilno opozarja, da bi bila lahko prizadeta objektivna nepristranost sodišča, ki mora izključiti dvom, ki bi omajal zaupanje strank v odločanje sodišča.

Za odločanje v tej pravdni zadevi se določi Okrajno sodišče v Celju.

Predsednica Okrajnega sodišča v Velenju je predlagala, naj Vrhovno sodišče Republike Slovenije za odločanje v tej zadevi določi stvarno pristojno sodišče v drugem kraju. Kot tehten razlog je navedla dejstvo, da je tožena stranka sestrična ene izmed sodnic Okrajnega sodišča v Velenju.

V 23. členu Ustave Republike Slovenije (URS, Ur. l. RS, št. 33/91) je med človekovimi pravicami predvidena pravica do sodnega varstva, ki med drugim vsakomur omogoča, da mu sodi nepristransko sodišče.

Podobno določilo vsebuje tudi 6. člen Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP, Ur. l. RS, št. 33/94 - MP, št. 7). Uresničitev navedenega načela omogoča 67. člen Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 12/03 - uradno prečiščeno besedilo), ki pooblašča Vrhovno sodišče, da na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

Med tehtne razloge sodi tudi bližnje sorodstveno razmerje s katerim od sodnikov, ki so pristojni odločati v zadevi. Vrhovno sodišče sicer ocenjuje, da dejstvo, da je tožena stranka povezana s sodiščem, ki je pristojno za odločitev, ne bi vplivalo na subjektivno nepristranost sodnikov, ki se kaže v njihovem osebnem prepričanju v konkretni zadevi in se domneva; toda sodišče prve stopnje pravilno opozarja, da bi bila lahko prizadeta objektivna nepristranost sodišča, ki mora izključiti dvom, ki bi omajal zaupanje strank v odločanje sodišča.

Glede na to je Vrhovno sodišče Republike Slovenije ugodilo predlogu in za odločanje v zadevi določilo drugo okrajno sodišče v bližnjem kraju.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 307/2002, enako tudi II Ips 186/2002, II Ips 59/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2003-03-06

dovoljenost revizije - premoženjskopravni spor - vrednost spornega predmeta - zavrženje revizije

Po določilu drugega odstavka 367. člena ZPP je revizija v premoženjskih sporih dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 1.000.000 tolarjev. Ker v obravnavani zadevi izpodbijana vrednost pravnomočne sodbe ne presega 1.000.000 tolarjev, revizija ni dovoljena.

Sodišče prve stopnje je s sodbo naložilo tožencu, da mora plačati tožniku 642.800 SIT z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 7.11.1995 dalje in stroške postopka. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo zoper navedeno sodbo zavrnilo in prvostopenjsko sodbo potrdilo.

Revizijo je vložil toženec, ki je uveljavljal bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 1. točke 370. člena ZPP v zvezi s 14. točko drugega odstavka 339. člena ZPP in predlagal, naj se obe sodbi nižjih sodišč razveljavita. V pritožbi očita zmotno ugotovitev dejanskega stanja in napačno interpretacijo med pravdnima strankama sklenjenega dogovora. Glede na navedeno pa da so tudi razlogi sodbe nejasni in med seboj nasprotujoči.

Revizija je bila vročena Državnemu tožilstvu Republike Slovenije, ki se o njej ni izjavilo in tožniku, ki nanjo ni odgovoril (tretji odstavek 375. člean ZPP).

Predmetni spor je premoženjskopravne narave, ker tožnik v njem iztožuje od toženca vrnitev svoje denarne dajatve zaradi toženčeve neizpolnitve pogodbe. Po določilu drugega odstavka 367. člena ZPP je revizija v premoženjskih sporih dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 1.000.000 tolarjev. V obravnavani zadevi je vrednost celotne terjatve le 642.800 SIT, kar pomeni, da z revizijo izpodbijana vrednost pravnomočne sodbe ne presega 1.000.000 tolarjev. Ker glede na navedeno vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe, revizija v zadevi ni dovoljena, jo je moralo revizijsko sodišče zavreči po določbi 377. člena ZPP.

Opr. št: II Ips 186/2002, ECLI:SI:VSRS:2002:II.IPS.186.2002

Opr. št: II Ips 59/2002, ECLI:SI:VSRS:2002:II.IPS.59.2002

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 641/2001, enako sklep II Ips 606/2001
Sklep I R 14/2003
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2003-03-06

spor o pristojnosti - negativni kompetenčni spor - izbirna krajevna pristojnost

Po drugem odstavku 22. člena ZPP se sodišče ob predhodnem preizkusu tožbe lahko izreče za krajevno pristojno le, kadar je drugo sodišče izključno krajevno pristojno. V konkretni zadevi toženka res prebiva na območju Okrajnega sodišča v Celju, ki je po prvem odstavku 46. člena v zvezi s prvim odstavkom 47. člena ZPP splošno krajevno pristojno za odločanje v zadevi. Toda tožeča stranka je izbrala krajevno pristojnost Okrajnega sodišča v Krškem, ki je prav tako krajevno pristojno po določilu tretjega odstavka 52. člena ZPP. Gre namreč za spor, v katerem zavarovalnica zahteva regres odškodnine proti regresni dolžnici. Ker gre torej za izbirno in ne za izključno krajevno pristojnosti, je za odločitev pristojno Okrajno sodišče v Krškem.

Za odločitev v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Krškem.

Tožeča stranka je vložila tožbo, s katero zahteva vračilo odškodnine od tožene stranke, ki je imela z njo sklenjeno obvezno zavarovanje v prometu. Toženka je namreč povzročila prometno nesrečo in tožeča stranka je tretjim osebam, ki so bile poškodovane v nesreči, izplačala odškodnino. Tožbo je vložila pri Okrajnem sodišču v Krškem, ki je pod opr. št. P 186/2002-2 dne 18.11.2002 sklenilo, da ni krajevno pristojno za odločanje v tej zadevi in je zadevo odstopilo Okrajnemu sodišču v Celju, na čigar območju prebiva tožena stranka.

Okrajno sodišče v Celju pristojnosti ni sprejelo in je predlagalo, naj Vrhovno sodišče Republike Slovenije odloči v sporu o pristojnosti. Slednje je odločilo o pristojnosti na podlagi prvega odstavka 24. člena, v zvezi z drugim odstavkom 25. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 12/03 - uradno prečiščeno besedilo).

Vrhovno sodišče se strinja z razlago Okrajnega sodišča v Celju, da se po drugem odstavku 22. člena ZPP sodišče ob predhodnem preizkusu tožbe lahko izreče za krajevno pristojno le, kadar je drugo sodišče izključno krajevno pristojno. V konkretni zadevi toženka res prebiva na območju Okrajnega sodišča v Celju, ki je po prvem odstavku 46. člena v zvezi s prvim odstavkom 47. člena ZPP splošno krajevno pristojno za odločanje v zadevi. Toda tožeča stranka je izbrala krajevno pristojnost Okrajnega sodišča v Krškem, ki je prav tako krajevno pristojno po določilu tretjega odstavka 52. člena ZPP. Gre namreč za spor, v katerem zavarovalnica zahteva regres odškodnine proti regresni dolžnici. Ker gre torej za izbirno in ne za izključno krajevno pristojnosti, je za odločitev pristojno Okrajno sodišče v Krškem.

ZPP člen 22, 22/2, 24, 25, 46, 46/1, 47, 47/1, 52, 52/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 151/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2003-02-06

spor o pristojnosti - tožba na izpolnitev pogodbene obveznosti - splošna krajevna pristojnost

Podlaga tožnikovega tožbenega zahtevka je v pogodbi o kolektivnem nezgodnem zavarovanju in splošnih pogojih za nezgodno zavarovanje oseb NE-88. S tožbo se tedaj zahteva izpolnitev pogodbene obveznosti tožene stranke. Za odločanje v tovrstnih sporih pa je na podlagi določbe prvega odstavka 46. člena ZPP, v zvezi z 48. členom ZPP krajevno pristojno sodišče, na območju katerega ima tožena stranka svoj sedež.

Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

Tožeča stranka je vložila tožbo pri Okrajnem sodišču v Murski Soboti, tožena stranka pa je takoj ugovarjala, da to sodišče za odločanje ni krajevno pristojno. Zahtevek tožnika namreč temelji na pogodbi o kolektivnem nezgodnem zavarovanju, tedaj na zavarovalni pogodbi. Zato je treba glede krajevne pristojnosti sodišča uporabiti določbo 46. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP.

Okrajno sodišče v Murski Soboti je temu ugovoru tožene stranke sledilo in s sklepom z dne 19.6.1998 odločilo, da za odločanje v zadevi ni krajevno pristojno. Po pravnomočnosti sklepa je odstopilo spis Okrajnemu sodišču v Ljubljani.

Okrajno sodišče v Ljubljani je prejelo pravdni spis 13.7.1998, šele 20.12.2002 pa odločilo, da pristojnosti ne sprejema. Spis je zato predložilo Vrhovnemu sodišču z utemeljitvijo, da gre v obravnavani zadevi po vsebini v bistvu za spor o nepogodbeni odgovornosti za škodo, zaradi česar je na podlagi določbe 52. člena ZPP podana za odločanje stvarna in krajevna pristojnost sodišča, pri katerem je bila tožba vložena.

Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodšče v Ljubljani.

Podlaga tožnikovega tožbenega zahtevka je v pogodbi o kolektivnem nezgodnem zavarovanju in splošnih pogojih za nezgodno zavarovanje oseb NE-88. S tožbo se tedaj zahteva izpolnitev pogodbene obveznosti tožene stranke. Za odločanje v tovrstnih sporih pa je na podlagi določbe prvega odstavka 46. člena ZPP, v zvezi z 48. členom ZPP krajevno pristojno sodišče, na območju katerega ima tožena stranka svoj sedež.

V obravnavanem primeru ima tožena stranka sedež v Ljubljani. Za odločanje v sporu je zato krajevno pristojno sodišče v Ljubljani.

Glede na povedano je Vrhovno sodišče odločilo tako, kot je razvidno iz izreka sklepa.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.