Sklep II Ips 499/2003
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2004-06-24

pooblastilo za zastopanje - zakoniti zastopnik - zastopanje pravne osebe - uprava delniške družbe (d.d.) - bistvena kršitev določb pravdnega postopka

V primeru, da stranke, ki je pravna oseba, v pooblastilnem razmerju ne zastopa tisti, ki jo je po zakonu upravičen zastopati, je lahko podana absolutna bistvena kršitev določb pravdnega postopka.

Reviziji se ugodi, sodbi sodišč druge in prve stopnje se razveljavita in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v ponovno sojenje.

Sodišče prve stopnje je razsodilo, da mora toženec plačati tožnici 5.610.749 SIT z zakonskimi zamudnimi obrestmi od zneska 491.335,10 SIT od 30.3.1994 dalje do plačila, od zneska 533.003,70 SIT od 6.10.1994 dalje do plačila, od zneska 578.783,10 SIT od 16.3.1995 dalje do plačila, od zneska 593.982,60 SIT od 2.10.1995 dalje do plačila, od zneska 623.063,90 SIT od 25.3.1996 dalje do plačila, od zneska 659.429,60 SIT od 23.9.1996 dalje do plačila, od zneska 679.460,00 SIT od 06.3.1997 dalje do plačila, od zneska 708.499,90 SIT od 03.9.1997 dalje do plačila in od zneska 743.191,10 SIT od 6.3.1998 dalje do plačila in povrniti tožnici pravdne stroške v znesku 238.012,70 SIT, vse v petnajstih dneh. Pritožbeno sodišče je toženčevo pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

Toženec je vložil revizijo proti sodbi sodišča druge stopnje zaradi razlogov bistvene kršitve določb pravdnega postopka (1. in 2. točka 370. člena Zakona o pravdnem postopku v zvezi z drugim in prvim odstavkom 339. člena ZPP) in zmotne uporabe materialnega prava (3. točka 370. člena ZPP). Revident je med drugim izpostavil tudi trditev, da sta nižji sodišči bistveno kršili določbe pravdnega postopka, ker sta pri odločanju upoštevali pravdna dejanja odvetnika M. R., ki ni predložil ustreznega pooblastila tožeče stranke.

Pooblastila ni podpisal predsednik uprave dr. B.T. Tožnica je delniška družba in zato zanjo veljajo določbe Zakona o gospodarskih družbah (248. in 260. člen), po katerih je pristojnost in odgovornost za zastopanje dana samo članom uprave in njihovim uradnim namestnikom. Enako kot predsednik uprave imajo tudi ostali pooblaščenci tožnice ime in priimek ter funkcijo, sporno listino pa je očitno podpisala neka druga oseba.

Revizija je bila vročena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in tožeči stranki, ki nanjo ni odgovorila.

Revizijsko sodišče preizkusi izpodbijano sodbo v tistem delu, v katerem se izpodbija z revizijo in v mejah razlogov, ki so v njej navedeni, na pravilno uporabo materialnega prava pa pazi po uradni dolžnosti (371. člen ZPP). Toženec uveljavlja revizijski razlog iz 1. točke prvega odstavka 370. člena ZPP, ki ga predstavlja bistvena kršitev določb pravdnega postopka iz 11. točke drugega odstavka 339. člena ZPP. Revident posebej izpostavi dejstvo, da je pooblastilo podpisala oseba, ki očitno ni v pooblastilu navedeni predsednik uprave dr. B.T. in tudi ne drug član uprave ali njegov uradni namestnik. V zvezi z zastopanjem družbe zakon določa, da družbo zastopajo osebe, ki so po zakonu določene za zastopnike družbe, ali ki jih kot zastopnike družbe na podlagi zakona določa akt o ustanovitvi (32. člen Zakona o gospodarskih družbah). Tožnica je delniška družba in jo zato praviloma zastopa uprava (prvi odstavek 248. člena ZGD). V primeru, da ima uprava več članov, zastopajo družbo skupno, če statut ne določa drugače (drugi odstavek 248. člena ZGD). Iz spornega pooblastila (priloga sodnega spisa A/14) ni razvidno, da je pooblastilo podpisal zakoniti zastopnik tožeče stranke dr. B.T., saj je na pooblastilu nečitljiv podpis s pristavkom "za". Zato ni izkazano, da je tožečo stranko, ki je pravna oseba, v pooblastilnem razmerju zastopal tisti, ki jo je po zakonu upravičen zastopati, s tem v zvezi pa je podana absolutna bistvena kršitev določb pravdnega postopka po 11. točki drugega odstavka 339. člena ZPP v zvezi s 1. točko prvega odstavka 370. člena ZPP.

Revizijsko sodišče je s tem v zvezi razveljavilo sodbi sodišča druge stopnje in sodišča prve stopnje in vrnilo zadevo v novo sojenje sodišču prve stopnje (prvi odstavek 379. člena ZPP). Revizijsko sodišče se z drugimi revizijskimi trditvami ni ukvarjalo, ker te, glede na ugotovljeno absolutno bistveno kršitev določb pravdnega postopka, ne morejo vplivati tako, da bi bila odločitev revizijskega sodišča drugačna od sprejete.

ZGD člen 32, 248, 248/1.ZPP člen 339, 339/2-11.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.