TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 81/2004
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2004-10-27

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti zaradi dvoma v nepristranskost sodnika

Izločitveni razlogi sami po sebi ne utemeljujejo prenosa pristojnosti.

Predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se ne ugodi.

Tožeča stranka je proti toženi stranki pri Okrajnemu sodišču na Ptuju vložila tožbo zaradi plačila odškodnine. Dne 31.12.2003 pa je predlagala prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče in obenem izločitev razpravljajoče okrajne sodnice.

Predsednik krajevno pristojnega sodišča je s sklepom z dne 6.5.2004 zahtevo tožnice za izločitev razpravljajoče sodnice zavrnil. V vlogi z dne 31.12.2003, ki jo tožnica imenuje "prošnja za prenos krajevne pristojnosti na drugo sodišče", pa tožnica za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče navaja enake razloge, ki jih postavlja kot podlago za izločitev razpravljajoče sodnice. Ta bi naj bila pristranska, zaradi česar se je tožnica dvakrat pritožila pri predsedniku sodišča.

Po določbi 67. člena ZPP lahko vrhovno sodišče tudi na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Po stališču tožeče stranke naj bi bil tehten razlog za prenos pristojnosti v pristranskem ravnanju razpravljajoče sodnice pri krajevno pristojnem sodišču. Drugih okoliščin, s katerimi bi utemeljevala delegacijo pristojnosti, tožeča stranka ne navaja. Tožničine očitke sodnici je kot podlago za njeno izločitev zavrnil že predsednik krajevno pristojnega sodišča. Gre za izločitvene razloge, ki pa brez dodatnih argumentov ne morejo biti istočasno tudi podlaga za delegacijo pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče.

Določbe zakona o sodniški službi (2. člen) med drugim sodniku nalagajo varovanje nepristranskosti in neodvisnosti sojenja. Zato predlogu za prenos pristojnosti ni bilo mogoče ugoditi.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 102/2004
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2004-10-27

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - ena od sodnic pristojnega sodišča je bivša pooblaščenka stranke

Emna od sodnic krajevno pristojnega sodišča je bivša odvetnica tožene stranke; vendar to samo po sebi ne utemeljuje prenosa pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče.

Predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se ne ugodi.

Tožeča stranka je proti tožencu pri Okrajnem sodišču v Kranju vložila tožbo zaradi ugotovitve lastninske pravice. V vlogi z dne 18.10.2004, imenovani "zahteva za izločitev vseh sodnikov Okrajnega sodišča v Kranju", pa je predlagala določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, da odloča o zadevi. Okrajna sodnica pri krajevno pristojnem sodišču, A.A., je namreč svoj čas kot odvetnica po pooblastilu zastopala toženo stranko, zaradi česar je gotovo, da bo poskušala vplivati na razpravljajočo sodnico, pa tudi na ostale sodnike krajevno pristojnega sodišča, vse v škodo tožeče stranke.

Po določbi 67. člena ZPP lahko vrhovno sodišče tudi na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Po stališču tožeče stranke naj bi bil tehten razlog za prenos pristojnosti v tem, da je bivša pooblaščenka tožene stranke postala okrajna sodnica pri krajevno pristojnem sodišču, zaradi česar ima možnost, da vpliva na ostale sodnike, tudi na sodnico, ki ji je zadeva dodeljena v delo. Vendar pa ta okoliščina sama po sebi še ne predstavlja tehtnega razloga za delegacijo pristojnosti v skladu s citirano zakonsko določbo. Vsak sodnik je namreč pri svojem delu samostojen in neodvisen, pa tudi določbe Zakona o sodniški službi (2. člen) mu med drugim nalagajo varovanje nepristranskosti in neodvisnosti sojenja. Zato predlogu za prenos pristojnosti ni bilo mogoče ugoditi.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 126/2004
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2004-12-23

spor o pristojnosti - izvršilni postopek - izvršba na premičnine - krajevna pristojnost - sprememba naslova stalnega bivališča dolžnika

Poprava naslova stalnega bivališča dolžnika pred odločitvijo o izvršbi odkaže pravilno krajevno pristojnost izvršilnega sodišča ne glede na to, da je upnik izvršilni predlog vložil na drugo sodišče.

Za odločanje v tej zadevi je pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

Upnik je na izvršilni oddelek Okrajnega sodišča v Ljubljani dne 20.4.2004 vložil predlog na izvršbo proti dolžniku A.A. iz ... pri Dobrovi pri Ljubljani zaradi izterjave zneska 71.134 SIT. Predlagal je izvršbo z rubežem in cenitvijo stvari, ki naj bi se nahajale na naslovu dolžnika v Piranu ... Okrajno sodišče v Ljubljani pa se je s sklicevanjem na določbo 77. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) izreklo za krajevno nepristojno in odločilo, naj se po pravnomočnosti sklepa zadeva odstopi Okrajnemu sodišču v Piranu kot krajevno pristojnemu sodišču.

Okrajno sodišče v Piranu, kateremu je zadeva bila odstopljena, je sprožilo spor o pristojnosti (25. člen ZPP). Upnik sam je namreč kmalu po vložitvi izvršilnega predloga navedel, da se dolžnikove stvari nahajajo na naslovu ... Dobrova pri Ljubljani. Po določbi 77. člena ZIZ pa je za odločitev o predlogu za izvršbo krajevno pristojno sodišče, na katerega območju so stvari.

Za odločanje o izvršbi v tej stvari je krajevno pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

Upnik je podal predlog za izvršbo dne 20.4.2004, že dne 3.5.2004 pa je vložil popravo predloga za izvršbo s pravilno navedbo naslova, na katerem naj se opravi rubež in cenitev stvari, ki se tam nahajajo. Ker Okrajno sodišče v Ljubljani, kamor je upnik vložil predlog za izvršbo, pred popravo še ni odločalo, velja, kot da je upnik že v izvršilnem predlogu navedel pravilni naslov.

Ker je za odločitev o predlogu za izvršbo na premičnine krajevno pristojno sodišče, na območju katerega so stvari (77. člen ZIZ), ne more biti dvoma, da je za opravo izvršbe krajevno pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani in ne Okrajno sodišče v Piranu. V sporu o pristojnosti (25. člen ZPP) je torej vrhovno sodišče sprejelo pravilno stališče Okrajnega sodišča v Piranu in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Ljubljani.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 118/2004
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2004-12-23

spor o pristojnosti - izvršilni postopek - izvršba na denarno terjatev - krajevna pristojnost - stalno bivališče solidarnih dolžnikov

Izvršilno sodišče, ki je krajevno pristojno za prvega od solidarnih dolžnikov, je pristojno tudi za ostalo (146. člen ZIZ).

Za odločanje v tej izvršilni zadevi je krajevno pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

Na podlagi že pravnomočnega sklepa o dovolitvi izvršbe proti dolžniku A. d.o.o., Ajdovščina, je upnik na Okrajno sodišče v Novi Gorici vložil predlog za izvršbo proti dolžnikoma (ker je družba A. d.o.o. prenehala obstajati). Dne 23.4.2004 pa je upnik sodišču sporočil, da ima dolžnik A.A. prijavljeno stalno bivališče na naslovu ..., Ljubljana, dolžnica B.A. pa na naslovu Čepovan ...

Zaradi sporočila upnika o novem naslovu dolžnika se je Okrajno sodišče v Novi Gorici s sklepom z dne 10.6.2004 izreklo za krajevno nepristojno za odločanje in zadevo odstopilo v reševanje stvarno in krajevno pristojnemu Okrajnemu sodišču v Ljubljani. To sodišče pa je sprožilo spor o pristojnosti (25. člen ZPP) z utemeljitvijo, da je po 34. in 35. členu ZIZ za nadaljevanje že dovoljene izvršbe (torej izvršbe, predlagane pred Okrajnim sodiščem v Ajdovščini proti dolžniku A. d.o.o.) krajevno pristojno Okrajno sodišče v Ajdovščini.

Za odločanje v tej zadevi je krajevno pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

Po vložitvi izvršilnega predloga, ki ga je upnik naslovil na Okrajno sodišče v Novi Gorici kot krajevno pristojno sodišče, je upnik z vlogo z dne 23.4.2004 sporočil nov naslov stalnega bivališča prvega dolžnika A.A. Slednji ima prijavljeno stalno prebivališče na naslovu ..., Ljubljana, torej na območju Okrajnega sodišča v Ljubljani. Po določbi 100. člena ZIZ je za odločitev o predlogu za izvršbo na denarno terjatev krajevno pristojno sodišče, na območju katerega ima dolžnik stalno prebivališče. Za odločanje o izvršbi v tej zadevi je torej krajevno pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani. Res je sicer, da ima druga dolžnica B.A. (sedaj poročena C.) bivališče v Čepovanu ..., vendar po določbi 146. člena ZIZ izda sodišče en sam sklep o izvršbi proti dvema dolžnikoma, ki po izvršilnem naslovu solidarno odgovarjata za isto terjatev. Po določbi drugega odstavka navedene zakonske določbe se terjatev izterja od dolžnikov po vrstnem redu, kot so navedeni v predlogu za izvršbo. Zato je ne glede na bivališče druge dolžnice za odločanje krajevno pristojno Okrajno sodišče v Ljubljani.

Okrajno sodišče v Ljubljani se sicer sklicuje na določila 34. in 35. člena ZIZ, po katerih je za nadaljevanje že dovoljene izvršbe pristojno tisto sodišče, ki je pristojno za odločanje o predlogu za izvršbo, zaradi česar bi moglo v tej zadevi nastopati kot izvršilno sodišče Okrajno sodišče v Ajdovščini. Vendar pa v obravnavanem primeru ni mogoče govoriti o nadaljevanju že dovoljene izvršbe. Upnik je namreč vložil nov predlog za izvršbo celo pri drugem krajevno pristojnem sodišču in ne pri tistem sodišču, ki je o predlogu za izvršbo proti firmi A. d.o.o. že odločalo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 262/2004
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2004-12-23

dovoljenost revizije - opredelitev vrednosti spornega predmeta - zavrženje revizije

Vrednost spornega predmeta ni opredeljena - revizija ni dovoljena.

Sodišče prve stopnje je toženima strankama naložilo, da morata izprazniti enosobno stanovanje št. 8 v stanovanjski hiši ... in ga v 60 dneh po pravnomočnosti praznega oseb in stvari izročiti tožeči stranki. Odločilo je tudi, da toženima strankama drugo stanovanje ne pripada. Pritožbo toženih strank je sodišče druge stopnje zavrnilo in sodbo sodišča prve stopnje potrdilo.

Tožena stranka M.L. vlaga revizijo iz revizijskih razlogov po določbi 370. člena ZPP in predlaga razveljavitev sodb sodišč druge in prve stopnje in vrnitev zadeve v novo sojenje. Vztraja pri stališču, da je bilo najemno razmerje za sporno stanovanje sklenjeno za nedoločen čas. Materialno pravo je bilo zmotno uporabljeno glede ugotavljanja, ali gre za najem službenega stanovanja (40. člen SZ). V nasprotju z določbami ZPP je v pravdi kot pooblaščenec tožeče stranke nastopala pravna oseba, ki nima poslovne sposobnosti.

Revizija je bila dostavljena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in tožeči stranki, ki pa nanjo ni odgovorila.

Revizija je izredno pravno sredstvo, zaradi česar si mora po določbi drugega odstavka 180. člena ZPP pravdna stranka zagotoviti pravico do njene vložitve z opredelitvijo vrednosti spornega predmeta, kadar predmet tožbenega zahtevka ni denarni znesek. Iz spisa je razvidno, da vrednosti spornega predmeta ni opredelila niti tožeča stranka v tožbi, niti ni tožena stranka v pogojih iz tretjega odstavka 44.

člena ZPP predlagala opredelitve te vrednosti. Po določbi drugega odstavka 367. člena ZPP pa je v premoženjskih sporih revizija dovoljena le tedaj, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 1,000.000 SIT.

Revizijsko sodišče ugotavlja, da si v tem postopku nobena od pravdnih strank ni zagotovila pravice do revizije, zaradi česar jo je kot nedovoljeno zavrglo (377. člen ZPP).

ZPP člen 44, 44/3, 180, 180/2, 367, 367/2, 377.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 624/2004
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2004-12-29

obnova postopka - rok za vložitev predloga za obnovo - zavrženje predloga

Petletni objektivni rok iz 2. odstavka 423. člena ZPP (v katerem je mogoče predlagati obnovo postopka) se je iztekel pred vložitvijo predloga za obnovo. Predlog za obnovo je zato prepozen in sodišče prve stopnje ga je moralo zavreči (1. odstavek 425. člena ZPP).

Sodišče prve stopnje je zavrglo toženčev predlog za obnovo postopka, pritožbeno sodišče pa je toženčevo pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje. Po mnenju obeh sodišč je namreč toženčev predlog za obnovo postopka prepozen (vložen po izteku petletnega roka iz 2. odstavka 423. člena Zakona o pravdnem postopku - Uradni list SFRJ, št. 4/77-27/90 - ZPP).

Zoper ta sklep je toženec vložil revizijo zaradi bistvene kršitve določb pravdnega postopka. V njej navaja, da ZPP sicer res določa petletni prekluzivni rok za vložitev predloga za obnovo postopka ter da se je ugotavljanje očetovstva z metodo DNK uporabljalo že pred letom 1997 (ko je preteklo pet let od pravnomočnosti s predlogom za obnovo izpodbijane sodbe). Vendar v tej zadevi ne gre za kakršnokoli civilnopravno razmerje, pač pa za toženčevo pravico pristopa do vseh dosežkov medicinske stroke. Ta pravica je osebnostna in zato ne zastara. Če je tako, pa ne zastara niti sama pravica do sodnega varstva, ki iz te pravice izvira. Razlogi sodbe o ugotovitvi očetovstva vzbujajo sum v pravilnost ugotovitve biološkega očetovstva. Izpodbijani sklep (in sklep sodišča prve stopnje) se zgolj formalistično sklicuje na ZPP, ne da bi upošteval Konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki določa, da ima vsakdo pravico do učinkovitih pravnih sredstev in pravico, da se o njegovi pravici odloča pravilno.

Revizija je bila vročena Vrhovnemu državnemu tožilstvu Republike Slovenije in tožnicama, ki nanjo nista odgovorili.

Kot sta pravilno navedli sodišči prve in druge stopnje (in čemur pritrjuje tudi revident), je petletni objektivni rok iz 2. odstavka 423. člena ZPP (v katerem je mogoče predlagati obnovo postopka)

iztekel pred vložitvijo predloga za obnovo. Predlog za obnovo je zato prepozen in sodišče prve stopnje ga je moralo zavreči (1. odstavek 425. člena ZPP). Res je, da ima vsakdo pravico do učinkovitih pravnih sredstev in pravico, da se o njegovi pravici odloča pravilno. Vendar ne Evropska konvencija o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah niti Ustava RS strankam ne dajeta časovno neomejene pravice do pravnega sredstva. Koncept, kot ga zastopa revizija, bi bil v nasprotju z načelom zaupanja v pravo, v svojem bistvu pa bi nasprotoval tudi pravici do sodnega varstva (ki se daje z nespremenljivo sodno odločbo, s katero se dokončno urejajo razmerja med strankami). Revizijsko sodišče je zato revizijo zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 87/2004, enako tudi I R 88/2004, I R 91/2004, I R 89/2004, I R 90/2004.
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2004-11-11

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti zaradi dvoma v nepristranskost sodišča

Pri odločanju je treba izključiti vsak dvom, ki bi lahko omajal zaupanje strank v odločanje sodišča.

Za odločanje v tej zadevi so določi Okrajno sodišče v Kranju.

Tožeča stranka je vložila tožbo pri pristojnem Okrajnem sodišču ... Predsednica tega sodišča je naslovnemu sodišču predlagala, naj za postopanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. V predlogu navaja, da je med postopkom tožnik umrl. Kot izhaja iz zapuščinskega spisa, so k dedovanju poklicani kot zakoniti dediči brata ter sestra. Slednja je mati A. A., ki je sodnik na Okrajnem sodišču ... Zato predsednica meni, da "sodišče ... ne more odločati v tej zadevi, ker bi kakršnokoli postopanje tega sodišča pri strankah vzbudilo dvome o nepristranosti."

Vrhovno sodišče RS lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da so bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 36/2004, uradno prečiščeno besedilo, ZPP).

Pristojno sodišče svoj predlog utemeljuje z "drugimi tehtnimi razlogi". Mednje je mogoče uvrstiti tudi situacijo, v kakršni je pristojno sodišče. Na majhnem sodišču je okoliščina, da je sodnik v bližnjem sorodstvenem razmerju s strankami postopka (sin in nečak zakonitih dedičev) lahko razlog za oteženo delo sodišča. Sorodstveno razmerje je sicer v zakonu predviden razlog za izločitev sodnika (3. točka 70. člena ZPP). Po oceni Vrhovnega sodišča okoliščina, da je sodnik v sorodstvenem razmerju s strankami postopka, ne bi vplivala na subjektivno nepristranost sodnikov, ki bi jim bila zadeva dodeljena v reševanje. Vendar gre za relativno majhno sodišče. Zato je treba upoštevati, da bi bila lahko prizadeta objektivna nepristranost sodišča. Povedano drugače: treba je izključiti vsak dvom, ki bi lahko omajal zaupanje strank v odločanje sodišča.

Vrhovno sodišče RS je zato predlogu predsednice Okrajnega sodišča ... ugodilo in za odločanje v tej pravdni zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče. Pri določitvi tega je upoštevalo načelo ekonomičnosti postopka in bližino ter dostopnost Okrajnega sodišča v Kranju.

Opr. št: I R 88/2004, ECLI:SI:VSRS:2004:I.R.88.2004

Opr. št: I R 91/2004, ECLI:SI:VSRS:2004:I.R.91.2004

Opr. št: I R 89/2004, ECLI:SI:VSRS:2004:I.R.89.2004

Opr. št: I R 90/2004., ECLI:SI:VSRS:2004:I.R.90.2004.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 92/2004
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2004-11-11

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti zaradi dvoma v nepristranskost sodišča

Pri odločanju je treba izključiti vsak dvom, ki bi lahko omajal zaupanje strank v odločanje sodišča.

Za odločanje o ugovoru zoper sklep Dn. št. 999/2003-7 z dne 3.6.2004 se določi Okrajno sodišče v Kranju.

Upravna enota ... je predložila v izvršitev dve odločbi za vknjižbo. S sklepom je referentka predlog obrazloženo zavrnila. Ta sklep je bil vročen predlagateljici in pooblaščenki V. A., ki je lastnik stavbe, ki stoji na parc. št. 155/8 k.o... Po podatkih zemljiške knjige je lastnik te nepremičnine A. A., sodnik Okrajnega sodišča ...

Pooblaščenka je vložila ugovor zoper sklep o zavrnitvi predlagane vknjižbe.

Predsednica Okrajnega sodišča ... je naslovnemu sodišču predlagala, naj za postopanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. V predlogu navaja, da je po stanju zemljiške knjige kot lastnik sporne nepremičnine vknjižen sodnik A. A., ki je nepremičnino podedoval, ko je bila v postopku denacionalizacije vrnjena M. R.

Pooblaščenka predlagatelja v vlogi nerazumljivo vztraja pri neresničnem prikazovanju funkcij sodnika na sodišču. Predsednica meni, da sodišče ... "ne more odločati v tej zadevi, kakršno koli postopanje tega sodišča bi glede na potek dosedanjega dogajanja pri udeležencih vzbudilo dvome v nepristransko odločanje."

Vrhovno sodišče RS lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da so bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi (67. člen Zakona o pravdnem postopku, Ur. l. RS, št. 36/2004, uradno prečiščeno besedilo, ZPP).

Pristojno sodišče svoj predlog utemeljuje z "drugimi tehtnimi razlogi". Mednje je mogoče uvrstiti tudi situacijo, v kakršni je pristojno sodišče. Na majhnem sodišču je okoliščina, da je v teku več nepravdnih, pravdnih in zemljiškoknjižnih postopkov, v katerih je eden od udeležencev sodnik, lahko razlog za oteženo delo sodišča. Sodnik ne sme opravljati svoje funkcije, če je sam stranka postopka in je to v zakonu predviden razlog za izločitev sodnika (1. točka 70. člena ZPP). Vendar gre za relativno majhno sodišče. Zato je treba upoštevati, da bi bila lahko prizadeta objektivna nepristranost sodišča. Povedano drugače: treba je izključiti vsak dvom, ki bi lahko omajal zaupanje strank v odločanje sodišča. Ker je predmet odločanja zemljiškoknjižna zadeva, je Vrhovno sodišče RS predlogu za delegacijo ugodilo le glede odločanja o ugovoru. Za vpise v zemljiško knjigo je namreč izključno pristojno zemljiškoknjižno sodišče (primerjaj 4. in 5. člen Zakona o zemljiški knjigi (Ur. l. RS, št. 33/95, ZZK).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 87/2004, enako tudi I R 88/2004, I R 91/2004, I R 89/2004, I R 90/2004.
Sklep I R 117/2004
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2004-12-02

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti zaradi dvoma v nepristranskost sodišča

Okoliščina, da je tožničina mati redno zaposlena pri pristojnem sodišču in sicer kot strojepiska pravdnega oddelka, s katero redno sodelujejo vsi pravdni sodniki tega sodišča, je po presoji vrhovnega sodišča tehten razlog iz 67. člena ZPP. Zaradi navedenega dejstva bi bila lahko prizadeta objektivna nepristranskost sodišča, ki mora izključiti vsak dvom, ki bi omajal zaupanje strank v odločanje sodišča. Na tako odločitev sodišča je vplivala tudi narava postopka, saj je predmet pravde preživninska terjatev in gre za osebno občutljivo zadevo.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Ljubljani.

Tožeča stranka je vložila tožbo pri pristojnem Okrožnem sodišču v ... Predsednica Okrožnega sodišča ... je Višjemu sodišču v Ljubljani odstopila spis s predlogom, da skladno z določbo 66. člena ZPP določi za odločanje drugo stvarno pristojno sodišče. Višje sodišče v Ljubljani je zadevo odstopilo v odločanje Vrhovnemu sodišču.

Pojasnjuje, da za odločitev o predlogu ni pristojno, saj je treba predlog Okrožnega sodišča obravnavati kot predlog za prenos pristojnosti zaradi tehtnih razlogov v smislu 67. člena ZPP.

Predsednica Okrožnega sodišča ... predlaga, da se za odločanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. V predlogu ugotavlja, da je mati tožnice kot strojepiska zaposlena na njihovem sodišču in sodeluje z vsemi pravdnimi sodniki, ki zato v zadevi ne morejo postopati.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur.l. RS, 36/2004, uradno prečiščeno besedilo) Vrhovno sodišče Republike Slovenije na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi, da postopa v posamezni zadevi drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako postopek laže opravil, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

Okoliščina, da je tožničina mati redno zaposlena pri Okrožnem sodišču v ... in sicer kot strojepiska pravdnega oddelka, s katero redno sodelujejo vsi pravdni sodniki tega sodišča, je po presoji vrhovnega sodišča tehten razlog iz 67. člena ZPP. Zaradi navedenega dejstva bi bila lahko prizadeta objektivna nepristranskost sodišča, ki mora izključiti vsak dvom, ki bi omajal zaupanje strank v odločanje sodišča. Na tako odločitev sodišča je vplivala tudi narava postopka, saj je predmet pravde preživninska terjatev in gre za osebno občutljivo zadevo.

Zato je vrhovno sodišče za sojenje v tej zadevi določilo drugo stvarno pristojno sodišče, in sicer Okrožno sodišče Ljubljani. Pri določitvi tega sodišča je v okviru načela ekonomičnosti postopka upoštevalo njegovo bližino in dostopnost.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 87/2004, enako tudi I R 88/2004, I R 91/2004, I R 89/2004, I R 90/2004.