Sklep I R 144/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2003-03-06

spor o pristojnosti - izvršba na nematerializirane vrednostne papirje - izvršba na denarno terjatev - krajevna pristojnost

Za poplačilo denarne terjatve je upnik predlagal več sredstev izvršbe, torej več sodnih dejanj, s katerimi je mogoče doseči namen izvršbe. Ker je krajevna pristojnost sodišča odvisna od predmeta izvršbe in od predlaganih izvršilnih sredstev, je v 35. členu ZIZ določeno, da je za odločitev o izvršilnem predlogu krajevno pristojno tisto sodišče, ki je krajevno pristojno za odločanje po prvo navedenem sredstvu izvršbe. V konkretnem primeru je pristojno tisto sodišče, ki je pristojno za rubež nematerializiranih vrednostnih papirjev.

Izvršba na nematerializirane vrednostne papirje spada med sredstva izvršbe, ki so navedena v 30. členu ZIZ, toda ta zakon je posebej ne ureja. Splošni pojem vrednostnih papirjev je določen v ZOR, pojem, način izdaje in prenosa nematerializiranih vrednostnih papirjih pa ureja ZNVP, ki v 3. členu opredeli centralni register vrednostnih papirjev, v členih od 60 do 64 pa ureja pridobitev in prenos pravic na podlagi sodne odločbe. Toda ZVNP ne vsebuje nobene določbe o krajevni pristojnosti sodišča in ker je ne vsebuje niti ZIZ, je treba uporabiti splošno določbo o krajevni pristojnosti za izvršbo na denarno terjatev dolžnika, ki je določena v 100. členu ZIZ.

Za odločitev o predlogu za izvršbo je krajevno pristojno Okrajno sodišče v Mariboru.

Upnica je pred Okrajnim sodiščem v Mariboru predlagala izvršbo zaradi izterjave denarne terjatve. V izvršilnem predlogu je predlagala, naj sodišče dovoli izvršbo z rubežem in prodajo dolžničinih nematerializiranih vrednostnih papirjev in z rubežem in prodajo dolžničinih premičnih stvari. Toda Okrajno sodišče v Mariboru je sklenilo, da po 35. členu Zakona o izvršbi in zavarovanju ni pristojno za izvršbo na tožničine nematerializirane vrednostne papirje in je zadevo s sklepom odstopilo Okrajnemu sodišču v Ljubljani, ker je na njegovem območju centralni register nematerializiranih vrednostnih papirjev.

Okrajno sodišče v Ljubljani pristojnosti ni sprejelo in je predlagalo, naj Vrhovno sodišče Republike Slovenije odloči v sporu o pristojnosti. Slednje je odločilo o pristojnosti na podlagi prvega odstavka 24. člena, v zvezi z drugim odstavkom 25. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 12/03 - uradno prečiščeno besedilo). Pri presoji je uporabilo določila Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ, Ur. l. RS, št. 51 /98) ) in ni upoštevalo kasneje uveljavljene novele ZIZ-A (Ur. l. RS, št. 75/02). Razlog je v tem, da je ZIZ veljal v času pravnomočne odločitve o krajevni (ne)pristojnosti in da je v 122. členu ZIZ-A določeno, da se postopki, v katerih je bil predlog za izvršbo vložen pred uveljavitvijo ZIZ-A, nadaljujejo in dokončajo po določbah dotlej veljavnega zakona.

Vrhovno sodišče Republike Slovenije se strinja z Okrajnim sodiščem v Mariboru, da je upnica predlagala več sredstev izvršbe, torej več sodnih dejanj, s katerimi je mogoče doseči namen izvršbe. Ker je krajevna pristojnost sodišča odvisna tudi od predlaganih izvršilnih sredstev, je v 35. členu ZIZ določeno, da je za odločitev o predlogu krajevno pristojno tisto sodišče, ki je krajevno pristojno za odločanje po prvo navedenem sredstvu izvršbe. V konkretnem primeru je torej krajevno pristojno tisto sodišče, ki je pristojno za rubež nematerializiranih vrednostnih papirjev.

Ne strinja pa se z interpretacijo, da je za rubež nematerializiranih vrednostnih papirjev pristojno sodišče, na čigar območju je centralni register nematerializiranih vrednostnih papirjev. Izvršba na nematerializirane vrednostne papirje spada med sredstva izvršbe, ki so navedena v 30. členu ZIZ, toda zakon je posebej ne ureja. Splošni vsebinski pojem vrednostnih papirjev je določen v členih 234 - 257 Zakona o obligacijskih razmerjih (ZOR, Ur. l. SFRJ, št. 29/78 do 57/89), pojem, način izdaje in prenosa nematerializiranih vrednostnih papirjih pa ureja Zakon o nematerializiranih vrednostnih papirjih (ZNVP Ur. l. RS, št. 23/99), ki v 3. členu opredeli centralni register vrednostnih papirjev, v členih od 60. do 64. pa ureja pridobitev in prenos pravic na podlagi sodne odločbe. Toda ZVNP ne vsebuje nobene določbe o krajevni pristojnosti sodišča in ker je ne vsebuje niti ZIZ, je treba uporabiti splošno določbo o krajevni pristojnosti za izvršbo na denarno terjatev dolžnika, ki je določena v 100. členu ZIZ. Ta določa krajevno pristojnost sodišča po prebivališču dolžnice.

Ne glede na povedano sodišče še pojasnjuje, da je Zakon o izvršilnem postopku, ki je veljal pred ZIZ, predvideval posebno krajevno pristojnost za vpis pravic v javno knjigo, toda ZIZ takih določb nima. Zato je po njegovi uveljavitvi v teoriji in sodni praksi prihajalo do različnih interpretacij, dokler ni Vrhovno sodišče Republike Slovenije o tem vprašanju odločilo v zadevi I R 8/02 in je zakonodajalec nato v noveli ZIZ-A v 163.a členu izrecno predpisal, da je krajevno pristojno za odločitev o predlogu za- izvršbo na namaterializirane vrednostne papirje sodišče, določeno v skladu s 100. členom ZIZ.

ZIZ člen 30, 35, 100. ZIP člen 234. ZIZ-A člen 163a.ZNVP člen 3, 60, 61, 62, 63, 64.ZOR člen 234, 235, 236, 237, 238, 239, 240, 241, 242, 243, 244, 245, 246, 247, 248, 249, 250, 251, 252, 253, 254, 255, 256, 257.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 140/2002, enako tudi I R 148/2002