TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 47/2001
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-09-13

določitev krajevne pristojnosti pred višjim sodiščem - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov

Dejstvo, da je tožnik sodnik Okrožnega sodišča v ..., katerega prostori so funkcionalno vezani s prostori Okrajnega sodišča v ..., bi brez dvoma lahko moteče vplivalo na potek sodnega postopka. Zato je podan tehten razlog po 67. členu Zakona o pravdnem postopku za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v ...

Tožnik je vložil pri Okrajnem sodišču v ... proti tožencu tožbo zaradi plačila 457.935,00 SIT s pp.

Sodišče, pri katerem je bila tožba vložena, je predlagalo, da naj Vrhovno sodišče Republike Slovenije za odločanje v tej pravdni zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. V predlogu je navedlo, da je tožnik sodnik Okrožnega sodišča v ..., ki je v isti zgradbi kot sodišče, pri katerem je bila tožba vložena, sodniki okrajnega in okrožnega sodišča pa uporabljajo v zgradbi iste prostore, se vsakodnevno srečujejo, medsebojno komunicirajo in se tudi sicer dobro poznajo. Te okoliščine bi lahko v javnosti in pri tožencu vzbudile dvom v nepristranost sodnikov Okrajnega sodišča v ...

Dejstvo, da je tožnik sodnik Okrožnega sodišča v ... katerega prostori so funkcionalno vezani s prostori Okrajnega sodišča v S..., bi brez dvoma lahko moteče vplivalo na potek sodnega postopka. Zato je podan tehten razlog po 67. členu Zakona o pravdnem postopku za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Vrhovno sodišče Republike Slovenije je zato predlogu ugodilo in odločilo, da se bo postopek opravil pri Okrajnem sodišču v ...

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 56/2001
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-09-13

določitev krajevne pristojnosti pred višjim sodiščem - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov

Dejstvo, da je tožnik sodnik Okrožnega sodišča v ..., katerega prostori so funkcionalno vezani s prostori Okrajnega sodišča v ..., bi brez dvoma lahko moteče vplivalo na potek sodnega postopka. Zato je podan razlog po 67. členu Zakona o pravdnem postopku za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v ...

Tožnik zahteva v pravdnem postopku, ki je v teku pri Okrajnem sodišču v S., od toženca plačilo tolarske protivrednosti za 23.500 ATS.

Sodišče, pri katerem je bila tožba vložena, je predlagalo, da naj Vrhovno sodišče Republike Slovenije v tej pravdni zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. V predlogu je navedlo, da je tožnik sodnik Okrožnega sodišča v ..., ki je v isti zgradbi kot sodišče, pri katerem je bila tožba vložena, sodniki okrajnega in okrožnega sodišča pa uporabljajo v zgradbi iste prostore, se vsakodnevno srečujejo, medsebojno komunicirajo in se tudi sicer dobro poznajo. Te okoliščine bi lahko v javnosti in pri tožencu vzbudile dvom v nepristranost sodnikov Okrajnega sodišča v ...

Dejstvo, da je tožnik sodnik Okrožnega sodišča v ..., katerega prostori so funkcionalno vezani s prostori Okrajnega sodišča v ..., bi brez dvoma lahko moteče vplivalo na potek sodnega postopka. Zato je podan razlog po 67. členu Zakona o pravdnem postopku za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Vrhovno sodišče Republike Slovenije je zato predlogu ugodilo in odločilo, da se bo postopek opravil pred Okrajnim sodiščem v ...

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 55/2001
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-09-13

določitev krajevne pristojnosti pred višjim sodiščem - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov

Okoliščina o bližnjem sorodstvenem razmerju pravdne stranke z višjim sodnikom, ki dela pri krajevno pristojnem višjem sodišču za odločanje o pritožbi, predstavlja tehten razlog iz 67. člena ZPP.

Za odločanje na drugi stopnji v tej pravdni zadevi se določi Višje sodišče v Celju.

V tej pravdni zadevi je Višje sodišče v ... po prejemu pritožbe tožene stranke vrhovnemu sodišču predlagalo, da za odločanje o tej pravdni zadevi določi drugo višje sodišče, ker je prvotoženka razvezana žena, drugotoženka pa hči sodnika, ki dela pri Višjem sodišču v .... Prvotoženka v tisku tudi napada delo sodišča in zatrjuje, da pravde izgublja zaradi vpliva razvezanega moža.

Vrhovno sodišče lahko po 67. členu ZPP na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Okoliščina o bližnjem sorodstvenem razmerju pravdne stranke z višjim sodnikom, ki dela pri krajevno pristojnem višjem sodišču za odločanje o pritožbi, tudi po presoji vrhovnega sodišča predstavlja tehten razlog iz navedene zakonske določbe. Zato je predlogu ugodilo in za odločanje na drugi stopnji o tej pravdni zadevi določilo Višje sodišče v Celju.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 63/2001
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-09-26

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov

Okoliščina, da je tožnica iz tega zakonskega spora sodnica Okrajnega sodišča v X., kljub stvarni in krajevni pristojnosti Okrožnega sodišča v X., po presoji vrhovnega sodišča zaradi same narave zakonskega spora predstavlja drug tehten razlog v smislu 67. člena ZPP.

Za odločanje v tej pravdni zadevi se določi Okrožno sodišče v ....

Tožnica je pri stvarno in krajevno pristojnem Okrožnem sodišču v X. vložila tožbo zaradi razveze zakonske zveze, dodelitve otrok in plačevanja preživnine. Toženec je po prejemu tožbe predlagal, da predsednik tega sodišča odloči, da je za reševanje te zadeve pristojno drugo okrožno sodišče in svoj predlog utemeljil z okoliščino, da je tožnica sodnica pri Okrajnem sodišču v X.. Sodišče je njegov predlog poslalo Vrhovnemu sodišču Republike Slovenije.

Po 6. točki 106. člena Zakona o sodiščih je vrhovno sodišče pristojno za odločanje o prenosu pristojnosti v primerih, ki jih določa zakon. Zakon o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 - v nadaljevanju ZPP) v 67. členu določa, da lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Okoliščina, da je tožnica iz tega zakonskega spora sodnica Okrajnega sodišča v X., kljub stvarni in krajevni pristojnosti Okrožnega sodišča v X., po presoji vrhovnega sodišča zaradi same narave zakonskega spora predstavlja drug tehten razlog v smislu 67. člena ZPP. Zato je toženčevemu predlogu ugodilo in za odločanje o tej pravdni zadevi določilo Okrožno sodišče v ...

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 62/2001
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-09-27

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razloga smotrnosti - sodnik pristojnega sodišča stranka v postopku

Med tehtne razloge za prenos pristojnosti je nedvomno mogoče uvrstiti okoliščino, da je stranka postopka sodnik sodišča, na katerem naj bi tekla zadeva.

Za odločanje v tej pravdni zadevi se določi Okrajno sodišče v B.

Predsednik Okrajnega sodišča v A. je predlagal, naj se za postopanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče, ker je tožnik okrajni sodnik na sodišču A., ta okoliščina pa je takšne narave, da bi lahko vzbudila dvom o nepristranskem sojenju.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku lahko vrhovno sodišče na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če so za to tehtni razlogi. Med te je nedvomno mogoče uvrstiti okoliščino, da je stranka postopka sodnik sodišča, na katerem naj bi tekla zadeva. S prenosom pristojnosti je namreč lahko v takšnih primerih odpravljen sleherni dvom o korektnosti sodnega postopka in odločanja. Zato je vrhovno sodišče določilo bližnje Okrajno sodišče v B., naj postopa v tej zadevi.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 49/2002, enako tudi sklep I R 50/2002
Sklep I R 52/2001
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-10-03

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov

Dejstvo, da je toženčeva žena sodnica na pristojnem sodišču je tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče.

Za postopanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Novem mestu.

Tožeča stranka je na Okrožno sodišče v ... vložila tožbo proti toženi stranki zaradi plačila zneska 2.906.496,00 SIT. Dne 11.07.2001 pa je predlagala določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, ker je okrožna sodnica pri Okrožnem sodišču v..., A. A., žena tožene stranke.

Po določbi 67. člena ZPP (Zakona o pravdnem postopku - 1999) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke med drugim določi drugo stvarno pristojno sodišče, če obstoje za to tehtni razlogi. Okoliščina, da je okrožna sodnica pri Okrožnem sodišču v ..., A. A., žena toženca, je tako tehtna, da so podani pogoji za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, v tem primeru Okrožno sodišče v Novem mestu.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 60/2001
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-10-03

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov

Dejstvo, da je tožnica zapisnikarica na pristojnem sodišču je tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče.

Za postopanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Grosupljem.

Tožeča stranka je pri Okrajnem sodišču v ... vložila tožbo proti tožencem zaradi motenja posesti.

Predsednica Okrajnega sodišča v ... pa je dne 06.09.2001 predlagala, naj vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče v državi, ker je tožnica zaposlena kot strojepiska - zapisnikarica na pravdnem oddelku Okrajnega sodišča v ....

Po določbi 67. člena ZPP (Zakona o pravdnem postopku - 1999) vrhovno sodišče na predlog pristojnega sodišča lahko določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če so, med drugim, za to podani tehtni razlogi. Okoliščina, da je tožnica zapisnikarica -

strojepiska na pravdnem oddelku stvarno in krajevno pristojnega sodišča, je dejstvo takšne narave, da predstavlja tehten razlog za delegacijo pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Zato je predlogu predsednice Okrajnega sodišča v ... ugodeno, zadeva pa je odstopljena v postopanje Okrajnemu sodišču v Grosupljem.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 546/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-09-19

ODŠKODNINSKO PRAVO - MEDIJSKO PRAVO - USTAVNO PRAVO

varstvo pravic osebnosti - pravica do osebnega dostojanstva - duševne bolečine zaradi razžalitve pravice osebnosti - javna glasila - razžalitev v tisku - širjenje neresničnih dejstev - javne osebe - odgovornost za drugega - odgovornost pravne osebe - odgovornost glavnega urednika - povrnitev škode - denarna odškodnina

Napačno je stališče, da bi bilo mogoče o javnih osebah na podlagi pravice do obveščenosti pisati tudi neresnična dejstva.

Reviziji se ugodi, sodbi sodišč druge in prve stopnje se razveljavita in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

Odločitev o stroških revizijskega postopka se pridrži za končno odločbo.

Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek proti toženi stranki za plačilo odškodnine v znesku 4.000.000,00 SIT ter vzelo na znanje umik tožbe proti dotedanjemu drugemu tožencu. Ugotovilo je, da je prva tožena stranka objavila feljton z naslovom "Predmestna zakladnica političnih ugank", ki ga je spisal M. K. V tem feljtonu je omenjen tudi tožnik v zvezi s prodajo orožja bivše Jugoslovanske ljudske armade. Navedeno je med drugim, da je prodajo osebno vodil tožnik, ki mu je bil na voljo del izkupička, domnevno 3.000.000 DEM v gotovini in je s tem denarjem prosto razpolagal. O tožniku je navedeno še, da so zanj nekatere naloge opravljali posamezniki, fizično so menda nadzirali prostore uredništva Mladine. Štelo je, da to pisanje za tožnika ni žaljivo, pisec članka pa je imel utemeljen razlog verjeti v resničnost tistega, kar je trdil, zato je protipravnost njegovega dejanja izključena. Tekst ne vsebuje avtorjeve vrednostne sodbe o tožnikovem ravnanju. V pisanju je vgrajen mehanizem, ki jasno označuje, da trditve niso dokazane in preverjene, kar je v skladu s kodeksom novinarjev. Tožnik je bil poveljnik brigade Moris in zato oseba, ki je v javnosti vzbujala večji interes. Meja sprejemljivega pisanja pa je glede takih oseb širša kot pri zasebnikih. Zato prevladuje interes javne razprave in pravica javnosti, da je obveščena o zadevah, ki jih obravnava feljton.

Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo prvostopenjsko sodbo. Potrdilo je stališče, da ima javnost pravico biti obveščena o zadevah javnega interesa.

URS člen 34.ZOR člen 170, 200. ZJG člen 30.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 58/2001
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-09-27

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - predlog za delegacijo pristojnosti zaradi dvoma v nepristranskost sodišča

Zgolj "občutek, da imajo določeni ljudje vpliv tudi na Okrajno sodišče v Kranju, in je zato pričakovati nepredvidene stvari v razsojanju in odločanju tega sodišča", za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča ne zadošča.

Upnik je vložil predlog za izvršbo pri Okrajnem sodišču v Kranju. Sodišče prve stopnje je predlogu najprej ugodilo, nato pa po ugovoru dolžnika sklep o izvršbi razveljavilo v delu, s katerim je bila dovoljena izvršba. Upnik je nato vložil pri Vrhovnem sodišču Republike Slovenije predlog, v katerem v številnih postopkih, ki tečejo pred Okrajnim sodiščem v Radovljici in Kranju, predlaga določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Mednje sodi tudi v uvodu navedena izvršilna zadeva. Predlaga, da naj vrhovno sodišče za odločanje določi Okrajno sodišče v Ljubljani.

Upnik navaja, da ima "občutek, da imajo določeni ljudje vpliv tudi na Okrajno sodišče v Kranju, in je zato pričakovati nepredvidene stvari v razsojanju in odločanju tega sodišča". Sicer v vlogi navaja predvsem razloge za pristranskost Okrajnega sodišča v Radovljici. Meni namreč, da na območju tega sodišča deluje skupina (...), ki je "zadolžena za uničenje" njegovega podjetja.

Okrajno sodišče v Kranju (sodnica A. A.) je navedeno vlogo odstopilo v reševanje vrhovnemu sodišču s predlogom, da o zadevi odloči na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99, v nadaljevanju ZPP).

Vrhovno sodišče ugotavlja, da v obravnavanem primeru ni podan razlog iz 67. člena ZPP. Po tem določilu vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

Vrhovno sodišče ugotavlja, da iz vloge upnika, ki je prispela na sodišče 18.06.2001, ne izhaja noben tehten razlog, ki ga predvideva ZPP za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Upnik v tej vlogi navaja vrsto razlogov, zaradi katerih meni, da Okrajno sodišče v Radovljici ne more soditi v njegovih številnih pravdnih in kazenskih ter izvršilnih zadevah. Njegove trditve ostajajo na ravni sumničenj, saj "podtalnih in javnih napadov" ne utemelji in zanje tudi ne navaja nobenih dokazov. Predvsem pa ne pove, zakaj naj bi navedeno veljalo tudi za Okrajno sodišče v Kranj. Zgolj "občutek, da imajo določeni ljudje vpliv tudi na Okrajno sodišče v Kranju, in je zato pričakovati nepredvidene stvari v razsojanju in odločanju tega sodišča", za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča ne zadošča. Zato Vrhovno sodišče Republike Slovenije takšnemu predlogu ni moglo ugoditi.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 69/2001
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-10-17

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov

Zakonska zveza ene od sodnic z družbenikom tožene stranke je na sorazmerno majhnem sodišču lahko moteča okolnost. Gre za tehtne razloge po 67. členu ZPP.

Za postopanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kopru.

Pri Okrajnem sodišču v ... je vložena tožba M. S. ... proti Republiki Sloveniji in podjetju Š. d.o.o. iz O. zaradi delne ničnosti pogodbe.

Predsednik Okrajnega sodišča v ... predlaga Vrhovnemu sodišču Republike Slovenije, da na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku določi za postopanje v tej zadevi drugo stvarno pristojno sodišče. Navaja, da je družbenik druge tožene stranke A. A. mož sodnice tega sodišča B. A. Glede na velikost sodišče, kjer se vsi sodniki dobro poznajo, je to razlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče. Preprečiti je treba tudi morebitne pomisleke strank glede nepristranosti sojenja.

Zakonska zveza ene od sodnic z družbenikom tožene stranke je na sorazmerno majhnem sodišču lahko moteča okolnost. Upoštevati je treba tudi razlog, ki ga navaja predsednik Okrajnega sodišča v ..., da je treba preprečiti nastanek razlogov, ki bi strankam dali podlago za sum o nepristranosti sodišča. Gre za tehtne razloge po 67. členu ZPP. Zato je Vrhovno sodišče predlogu za delegacijo pristojnosti ugodilo in določilo Okrajno sodišče v Kopru kot drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v tej zadevi.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 97/2001
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-10-03

dovoljenost revizije - premoženjskopravni spor - opredelitev vrednosti spornega predmeta v tožbi - zavrženje revizije

Tožnik vrednosti spornega predmeta niti v tožbi, niti v okoliščinah, ki jih dopušča določba 40. člena ZPP, ni označil. Zaradi tega pravice do revizije nima.

Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek na ugotovitev, da obstaja pravica stvarnih služnosti nemotene souporabe prostorov v delavnici in v pisarni v prizidku stanovanjske hiše na parceli št. 530/14 k.o... v korist objekta, stoječega na parceli št. 530/35 iste k.o. ter prostega prehoda, prevažanja, prenašanja in parkiranja na parceli št. 530/14 iste k.o.. Zavrnilo je tudi zahtevek na izdajo ustrezne zemljiškoknjižne listine, predlog za izdajo začasne odredbe in predlog tožeče stranke za oprostitev plačila sodnih taks. Pritožbo tožeče stranke je sodišče druge stopnje zavrnilo ter sodbo in sklep sodišča prve stopnje potrdilo.

Proti odločitvi sodišča druge stopnje vlaga tožeča stranka revizijo zaradi zmotne uporabe materialnega prava ter bistvenih kršitev določb pravdnega postopka in predlaga njeno razveljavitev, razveljavitev odločbe sodišča prve stopnje in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v novo sojenje. Zatrjuje, da mu doslej ni bila dana možnost, da se v postopku izjavi o navedbah tožene stranke, zaradi česar sporna dejstva niso bila po resnici ugotovljena. Upoštevana so bila samo dejstva, ki jih je navajala tožena stranka. Izpodbija tudi odločitev, s katero ni bilo ugodeno tožnikovemu predlogu na oprostitev plačila sodnih taks.

Tožena stranka na revizijo ni odgovorila, Državno tožilstvo Republike Slovenije pa se o njej ni izjavilo (tretji odstavek 390. člena ZPP, Zakona o pravdnem postopku iz leta 1977, v nadaljevanju ZPP).

Po določbi 382. člena ZPP je pravica do revizije omejena. Če se tožbeni zahtevek v premoženjskem sporu, kakršen je obravnavani, ne nanaša na denarno terjatev, revizije ni, kadar vrednost spornega predmeta, ki jo je tožnik navedel v tožbi, ne presega določenega zneska (tretji odstavek 382. člena ZPP). Enako sklepanje izhaja tudi iz uporabe določbe drugega odstavka 186. člena ZPP. Stranka si mora zagotoviti pravico do revizije že z navedbo vrednosti spornega predmeta v tožbi. Navedba vrednosti je torej obvezna sestavina tožbe. Revizija je namreč izredno pravno sredstvo, ne pa preizkus sojenja z uvedbo tretje instance.

Iz podatkov spisa je razvidno, da tožnik ni ravnal v skladu z določbo drugega odstavka 186. člena ZPP, saj vrednosti spornega predmeta niti v tožbi, niti v okoliščinah, ki jih dopušča določba 40. člena ZPP, ni označil. Zaradi tega pravice do revizije nima. Revizijsko sodišče jo je zato zavrglo kot nedovoljeno (392. člen ZPP). Revizijsko izpodbijanje odločitve o predlogu za oprostitev plačila sodnih taks pa ni dovoljeno tudi po določbi 400. člena ZPP: odločitev o predlogu za oprostitev plačila sodnih taks namreč ni sklep, s katerim bi se postopek pravnomočno končal.

ZPP (1977) člen 40, 40/2, 186, 186/2, 382, 382/3, 389, 389/2, 392.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 128/2001
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-10-04

dovoljenost revizije - premoženjskopravni spor - opredelitev vrednosti spornega predmeta v tožbi - zavrženje revizije

Ker revizije ni v premoženjskopravnih sporih, v katerih se tožbeni zahtevek ne nanaša na denarno terjatev, če vrednost spornega predmeta ne presega določenega zneska, v tej zadevi pa sploh ni bil naveden, pomeni, da je bila revizija vložena zoper sodbo, zoper katero je ni mogoče vložiti. Takšna revizija je nedovoljena.

Tožeča stranka trpi sama svoje revizijske stroške.

Sodišče prve stopnje je s sodbo ugotovilo, da je prenehala veljati najemna pogodba, sklenjena med strankama za stanovanje na Jesenicah, in tožencu naložilo, naj ga izprazni in izroči tožeči stranki.

Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo proti tej sodbi zavrnilo in sodbo potrdilo.

Toženec je vložil revizijo proti tej sodbi in predlaga, naj jo revizijsko sodišče spremeni, tako da bo tožbeni zahtevek zavrnilo.

Tožeča stranka je v odgovoru na revizijo predlagala njeno zavrnitev.

Po Zakonu o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99), ki je začel veljati 14.07.1999 (503. člen), se v zadevah, v katerih je bila izdana sodba na prvi stopnji pred to uveljavitvijo, postopek nadaljuje po dosedanjih predpisih (prvi odstavek 498. člena), se pravi, po Zakonu o pravdnem postopku iz leta 1977 (v nadaljevanju ZPP). V tej zadevi gre za takšen primer.

Kadar predmet tožbenega zahtevka ni denarni znesek, mora tožnik v tožbi navesti vrednost spornega predmeta, da zagotovi tako sebi kakor tudi nasprotni stranki pravico do revizije (drugi odstavek 186. člena ZPP). Tožeča stranka te vrednosti ni navedla, tožena stranka pa tudi ni opozorila sodišča, da bi to v postopku, kot ga določa drugi odstavek 40. člena ZPP, samo določilo vrednost spornega predmeta. Ker revizije ni v premoženjskopravnih sporih, v katerih se tožbeni zahtevek ne nanaša na denarno terjatev, če vrednost spornega predmeta ne presega določenega zneska (tretji odstavek 382. člena ZPP), v tej zadevi pa sploh ni bil naveden, pomeni, da je bila revizija vložena zoper sodbo, zoper katero je ni mogoče vložiti. Takšna revizija je nedovoljena (drugi odstavek 389. člena ZPP). Ker je ni zavrglo že sodišče prve stopnje, je moralo to storiti revizijsko sodišče (392. člen ZPP).

Odločitev o revizijskih stroških tožeče stranke je zajeta z izrekom te odločbe o zavrženju pravnega sredstva (prvi odstavek 168. člena in prvi odstavek 154. člena ZPP). Tožeča stranka pa mora trpeti sama svoje stroške revizijskega odgovora, ker ti niso bili potrebni (prvi odstavek 155. člena ZPP). Odgovor se namreč ukvarja izključno z materialnopravnimi vprašanji, ki pa sploh niso bila pomembna za odločitev o reviziji.

ZPP (1977) člen 40, 40/2, 186, 186/2, 382, 382/3, 389, 389/2, 392.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.