TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 3/2001
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-01-24

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov

Ker je Okrožno sodišče v Krškem, ki naj bi odločalo o sporu pravdnih strank, glede na število sodnikov manjše sodišče, na njem pa je zaposlena kot sodnica tudi toženčeva žena, ocenjuje vrhovno sodišče te okolnosti za tehtne razloge v smislu 67. člena ZPP, zaradi česar je tožnikovemu predlogu ugodilo in odločilo, da v zadevi postopa stvarno pristojno Okrožno sodišče v Celju.

Za odločanje v tej zadevi se določi kot pristojno sodišče Okrožno sodišče v Celju.

V navedeni zadevi je tožnik po pooblaščencu predlagal, da Vrhovno sodišče RS odloči, da o sporu odloča Okrožno sodišče v Celju namesto Okrožnega sodišča v Krškem, kjer je zaposlena kot sodnica žena prvega toženca.

Po določilu 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Ker je Okrožno sodišče v Krškem, ki naj bi odločalo o sporu pravdnih strank, glede na število sodnikov manjše sodišče, na njem pa je zaposlena kot sodnica tudi toženčeva žena, ocenjuje vrhovno sodišče te okolnosti za tehtne razloge v smislu 67. člena ZPP, zaradi česar je tožnikovemu predlogu ugodilo in odločilo, da v zadevi postopa stvarno pristojno Okrožno sodišče v Celju.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sodba II Ips 329/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-01-11

lastninska pravica na nepremičnini - vznemirjanje lastnika - negatorna tožba

Tožnika nista dokazala neutemeljenega vznemirjanja njune lastninske pravice. Zato sta sodišči druge in prve stopnje z zavrnitvijo njunega tožbenega zahtevka materialnopravno pravilno uporabili določbo 42. člena Zakona o temeljnih lastninskopravnih razmerjih.

Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, s katerim sta tožnika zahtevala, da naj sodišče toženki prepove vsakršno poseganje v nepremičnini parc. št. 840/6 in 840/7, vl. št. 1999, k.o..., zlasti pa hojo in vožnje s traktorjem po skrajnem južnem delu navedenih parcel.

Sodišče druge stopnje je pritožbo tožnikov zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

Proti pravnomočni sodbi sodišča druge stopnje sta vložila tožnika pravočasno revizijo, v kateri nista izrečno uveljavljala nobenega revizijskega razloga. Sodba sodišča druge stopnje je krivična, ugotovitev, da poteka pot po nepremičnini parc. št. 844, pa zgrešena. V nepravdnem postopku izvedenec ni ugotovil prave meje, saj je skica, ki jo je izdelal, v škodo tožnikov. Obe sodbi naj se razveljavita, zadeva pa vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

V postopku, ki je bil opravljen po 390. členu ZPP, tožena stranka na revizijo ni odgovorila, Državno tožilstvo Republike Slovenije pa se o njej ni izjavilo.

Revizijsko sodišče je glede na določbo prvega odstavka 498. člena Zakona o pravdnem postopku iz leta 1999 pri odločanju v tej zadevi uporabilo določbe Zakona o pravdnem postopku iz leta 1977 (v nadaljevanju ZPP (1977)).

Po uradni dolžnosti upoštevne (386. člen ZPP (1977)) bistvene kršitve določb pravdnega postopak iz 10. točke drugega odstavka 354. člena ZPP (1977) v pravdi ni bilo. Druge bistvene kršitve določb postopka se upoštevajo samo, če jih revident izrečno in določno uveljavlja. Tožnika niti formalno opredeljeno niti vsebinsko ne zatrjujeta nobene procesne kršitve.

Tožnika sta v tožbi zatrjevala, da toženka neutemeljeno vznemirja njuno lastninsko pravico s tem, da hodi in vozi po njunih nepremičnineh parc. št. 840/6 in 840/7, vl. št. 119, k.o... Po oceni izvedenih dokazov sta sodišči prve in druge stopnje ugotovili, da toženka v navedeni dve nepremičnini ne posega, saj hodi in vozi po nepremičnini parc. št. 844, ki je njena last. Tožnika se sicer s tako dokazno oceno sodišč druge in prve stopnje ne strinjata, vendar pa predstavlja to njuno nestrinjanje izpodbijanje v postopku pred sodiščema prve in druge stopnje ugotovljenega dejanskega stanja, kar pa v revizijskem postopku ni več dovoljeno (tretji odstavek 385.

Tožnika tedaj nista dokazala neutemeljenega vznemirjanja njune lastninske pravice. Zato sta sodišči druge in prve stopnje z zavrnitvijo njunega tožbenega zahtevka materialnopravno pravilno uporabili določbo 42. člena Zakona o temeljnih lastninskopravnih razmerjih.

Po povedanem se je pokazalo, da revizija tožnikov ni utemeljena.

Zato jo je revizijsko sodišče zavrnilo (393. člen ZPP (1977)).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
sklep I R 95/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-01-11

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - odvzem poslovne sposobnosti

Nepravdni postopek za odvzem poslovne sposobnosti sodi v posebni postopek ureditve osebnega stanja in posega v posebej občutljivo področje človekovega življenja, zaradi česar je javnost v takem postopku izključena, ugotavljanje potrebnih okoliščin pa zahteva od sodnika tudi določeno mero taktnosti. Obstoj izvenzakonske skupnosti predlagateljice z osebo, ki je po podatkih spisa zaposlena pri sodišču, kjer je predlog vložen, bi ob posebnostih takega postopka utegnil prej povzročiti dvom in nezaupanje pri prizadetih udeležencih in s tem otežiti postopek.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Krškem.

Predlagateljica je 20.01.2000 pri Okrajnem sodišču v Brežicah vložila predlog za odvzem opravilne sposobnosti nasprotnemu udeležencu. V odgovoru na predlog je nasprotni udeleženec predlagal delegacijo tega postopka na drugo krajevno in stvarno pristojno sodišče, ker je predlagateljica razvezana žena ..., s katerim sedaj živi v izvenzakonski skupnosti, on pa je zaposlen pri Okrajnem sodišču v Brežicah.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena ZPP na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. V tej nepravdni zadevi vrhovno sodišče ocenjuje, da obstoje drugi tehtni razlogi za prenos pristojnosti. Nepravdni postopek za odvzem poslovne sposobnosti sodi v posebni postopek ureditve osebnega stanja in posega v posebej občutljivo področje človekovega življenja, zaradi česar je javnost v takem postopku izključena, ugotavljanje potrebnih okoliščin pa zahteva od sodnika tudi določeno mero taktnosti. Obstoj izvenzakonske skupnosti predlagateljice z osebo, ki je po podatkih spisa zaposlena pri sodišču, kjer je predlog vložen, bi ob posebnostih takega postopka utegnil prej povzročiti dvom in nezaupanje pri prizadetih udeležencih in s tem otežiti postopek. Zato je vrhovno sodišče predlogu nasprotnega udeleženca ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Krškem.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 444/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-01-24

sklep o prekinitvi postopka - dovoljenost revizije - zavrženje revizije

Izpodbijani sklep sodišča druge stopnje o zavrnitvi pritožbe proti sklepu sodišča prve stopnje o prekinitvi postopka in napotitvi dediča na pravdo ni sklep v smislu 1. odstavka 384. člena ZPP, saj je z njim le potrjena odločitev o prekinitvi zapuščinskega postopka in ne o njegovem končanju.

V tej zapuščinski zadevi je sodišče prve stopnje ponovno prekinilo postopek in tokrat napotilo oporočno dedinjo na pravdo z njenim zahtevkom zoper nujne dediče, da so že dedno odpravljeni. Sodišče druge stopnje je pritožbo nujnega dediča J. O. zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Nujni dedič J. O. izpodbija tudi ta sklep sodišča druge stopnje z vlogo, ki jo je sodišče prve stopnje pravilno štelo za revizijo in po opravljenih vročitvah predložilo revizijskemu sodišču. Revident v obširnih izvajanjih utemeljuje svoje stališče, da sta sklepa sodišč druge in prve stopnje nepravilna.

Ostali dediči na vročeno revizijo niso odgovorili, Državno tožilstvo Republike Slovenije se o njej ni izjavilo.

Revizijsko sodišče je v tej zadevi glede na napotilo iz 163. člena Zakona o dedovanju na uporabo določb pravdnega postopka uporabilo novi Zakon o pravdnem postopku (Ul. RS, št. 26/99; v nadaljevanju ZPP), ker sodišče prve stopnje do dneva uveljavitve novega zakona ni izdalo sklepa, s katerim bi bil postopek pravnomočno končan (prvi odstavek 498. člena ZPP).

Podobno kot prejšnji tudi novi ZPP omejuje dovoljenost revizije kot izrednega pravnega sredstva proti odločbi sodišča druge stopnje. Po prvem odstavku 384. člena ZPP lahko stranka vloži revizijo zoper tak sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan. Izpodbijani sklep sodišča druge stopnje o zavrnitvi pritožbe proti sklepu sodišča prve stopnje o prekinitvi postopka in napotitvi dediča na pravdo ni tak sklep, saj je z njim le potrjena odločitev o prekinitvi zapuščinskega postopka in ne o njegovem končanju.

Zapuščinski postopek je tudi sicer po svoji naravi nepravdni postopek, za katerega pa v skladu s 36. členom Zakona o nepravdnem postopku velja, da revizija ni dovoljena, razen če zakon ne določa drugače. Zakon o dedovanju v zapuščinskem postopku ne predvideva revizije.

Revizijsko sodišče je zato moralo na podlagi 377. člena v zvezi s četrtim odstavkom 384. člena ZPP zavreči nedovoljeno revizijo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 560/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-01-11

dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - zavrženje revizije

V tej pravdni zadevi je bil tožbeni zahtevek nazadnje zvišan dne 27.6.1990. Ta datum je pravno odločilen tudi za dovoljenost revizije, ker ga je treba šteti kot datum vložitve tožbe.

V tem pravdnem postopku sodišče odloča o tožbenem zahtevku tožnika na plačilo odškodnine za škodo, ki mu je nastala v prometni nesreči dne 8.8.1984. Doslej je bilo pravnomočno razsojeno o odškodnini za strah in telesne bolečine. Zahtevku za strah je bilo delno ugodeno, in sicer v znesku 10.000,00 tedanjih din (sedaj 10.000,00 SIT), za znesek 5.000,00 tedanjih din (sedaj SIT) pa je bil zahtevek iz tega naslova zavrnjen. Tožbenemu zahtevku za plačilo odškodnine za telesne bolečine je bilo na drugi stopnji ugodeno in v revizijskem postopku ni sporna, odločitev o odškodnini za zmanjšanje življenjske aktivnosti pa je razveljavljena.

Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik v delu, s katerim je bil zavrnjen tožbeni zahtevek za negmotno škodo iz naslova strahu v znesku 5.000,00 SIT, vložil revizijo zaradi zmotne uporabe materialnega prava. Vrhovnemu sodišču predlaga, da reviziji ugodi tako, da bo tožniku v celoti prisojena zahtevana odškodnina tudi iz naslova pretrpljenega strahu ter ta dosojena v SIT na podlagi Zakona o uporabi denarne enote Republike Slovenije (Ur.l. RS, št. 17/91-I).

Ker je bila sodba sodišča prve stopnje izdana pred uveljavitvijo Zakona o pravdnem postopku (Ur.l. RS, št. 26/99), je revizijsko sodišče na podlagi prvega odstavka 498. člena tega zakona moralo postopati po določbah Zakona o pravdnem postopku iz leta 1977 (v nadaljevanju ZPP).

Po drugem odstavku 382. člena ZPP revizije ni v premoženjskopravnih sporih, v katerih se tožbeni zahtevek nanaša na denarno terjatev, če vrednost spornega predmeta izpodbijanega dela pravnomočne sodbe ne presega določen znesek. V tej pravdni zadevi je bil tožbeni zahtevek nazadnje zvišan dne 27.6.1990. Ta datum je pravno odločilen tudi za dovoljenost revizije, ker ga je treba šteti kot datum vložitve tožbe. Tedaj pa je veljala mejna vrednost za dovoljenost tega izrednega pravnega sredstva 8.000,00 SIT (od 21.4.1990 dalje, Ur.l. SFRJ, št. 20/90).

Tožnik v reviziji izpodbija zavrnilni del sodbe glede odškodnine za strah, in sicer za preostalih 5.000,00 SIT (prisojeno 10.000,00 SIT, zahteval 15.000,00 SIT). V revizijskem postopku je tako spornih le 5.000,00 SIT, kar pa ne presega mejnega zneska za dovoljenost revizije.

Ker torej izpodbijani del pravnomočnega dela sodbe ne presega 8.000,00 SIT, revizija ni dovoljena.

Na podlagi 392. člena je zato revizijsko sodišče revizijo tožnika zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 707/2009, enako tudi VS RS Sklep II Ips 846/2009, VS RS Sklep II Ips 760/2009, VS RS Sklep II Ips 685/2009, VS RS Sklep II Ips 490/2009
Sklep I R 1/2001
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-02-14

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - otežitev delovnih odnosov na sodišču

Vrhovno sodišče ugotavlja, da so se zaradi tega, ker je hči dedinje postala sodnica na tistem sodišču, ki naj odloči o sporni zapuščini, razmere bistveno spremenile. Nadaljevanje zapuščinskega postopka pri krajevno pristojnem sodišču, bi lahko otežilo medsebojne odnose pri delu sodišča; poleg tega pa bi objektivno lahko prišlo tudi do dvoma v nepristransko vodenje postopka.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Ajdovščini.

Zapuščinski postopek po pok. J. H. teče že dolga leta, ker so se zapustničini dediči pravdali med seboj, od 12.11.1999 pa so v teku poravnalna pogajanja. V zvezi s temi je bilo razpisanih že več narokov, na katerih je dne 12.11.1999, 15.2.2000 in 7.3.2000 sodelovala tudi hčerka zapustničine hčerke in dedinje C. A., to je ...

Med postopkom je bila ... izvoljena za sodnico in od 24.8.2000 opravlja svojo funkcijo na Okrajnem sodišču v Novi Gorici. Ker dediča J. H. in S. H. navajata, da je v zapuščinskem postopku (v zvezi s katerim je potekalo šest pravdnih postopkov) ... neposredno zainteresirana, sta predlagala izločitev vseh sodnikov Okrajnega sodišča v Novi Gorici, češ da ne bodo mogli nepristransko soditi svoji sodelavki, kar dejansko pomeni predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur.l. RS, št. 26/99) Vrhovno sodišče Republike Slovenije lahko določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Vrhovno sodišče ugotavlja, da so se zaradi tega, ker je hči dedinje postala sodnica na tistem sodišču, ki naj odloči o sporni zapuščini, razmere bistveno spremenile. Nadaljevanje zapuščinskega postopka pri krajevno pristojnem sodišču, bi lahko otežilo medsebojne odnose pri delu sodišča; poleg tega pa bi objektivno lahko prišlo tudi do dvoma v nepristransko vodenje postopka. Zato je Vrhovno sodišče Republike Slovenije ugodilo predlogu in določilo drugo okrajno sodišče, ki je krajevno v bližini.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 609/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-02-07

revizija zoper sklep - sklep o stroških - dovoljenost revizije

Odločitev o stroških se nanaša na stransko terjatev. S to odločitvijo postopek ni končan. Zato zoper sklep o stroških revizije ni.

Sodišče prve stopnje je v postopku za denacionalizacijo ugodilo predlogu in vzpostavilo lastninsko pravico na več parcelah v k.o... v korist V. O. ter odredilo ustrezne zemljiškoknjižne vpise. Drugemu nasprotnemu udeležencu je naložilo, da povrne predlagateljici stroške postopka v znesku 354.679,50 SIT z zakonitimi zamudnimi obrestmi.

Zoper odločitev o stroških se je pritožil drugi nasprotni udeleženec. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo sklep prve stopnje.

Proti temu sklepu vlaga revizijo drugi nasprotni udeleženec.

Uveljavlja revizijske razloge iz 3. točke prvega odstavka 370. člena in 384. člena Zakona o pravdnem postopku in iz 103. člena Zakona o nepravdnem postopku. Predlaga, da revizijsko sodišče razveljavi izpodbijani sklep sodišča prve in druge stopnje in vrne zadevo sodišču prve stopnje v novo odločanje.

Revizija je bila vročena predlagateljici, ki nanjo ni odgovorila, in Državnemu tožilstvu Republike Slovenije, ki se o njej ni izjavilo (375. in 384. člen Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP).

Nasprotni udeleženec izpodbija samo odločitev o stroških. Odločba o stroških se šteje za sklep (peti odstavek 128. člena ZPP). Revizija pa je dovoljena samo zoper tisti sklep, s katerim je bil postopek pravnomočno končan (prvi odstavek 384. člena ZPP). V obravnavani zadevi se sklep o glavni stvari nanaša na denacionalizacijski zahtevek. S sklepom o vzpostavitvi lastninske pravice na parcelah v korist V. O. in o vpisih v zemljiško knjigo (točki 1. in 2. sklepa prve stopnje) je bil postopek pravnomočno končan že na prvi stopnji, kajti zoper ta sklep ni bilo pritožbe. Odločitev o stroških pa se nanaša na stransko terjatev. S to odločitvijo postopek ni končan. Zato zoper sklep o stroških revizije ni. Glede na navedeno je revizijsko sodišče v skladu s 374. členom v zvezi s 384. členom ZPP zavrglo revizijo drugega nasprotnega udeleženca kot nedovoljeno.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 7/2001
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-02-15

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov

Dejstvo, da je toženčeva hčerka sodnica civilnega oddelka pri sodišču, pri katerem je vložena tožba, predstavlja drug tehten razlog iz navedene zakonske določbe, saj to dejstvo utegne pri strankah vzbuditi dvom v nepristranost katerega koli sodnika pri tem sodišču. Zato je utemeljenemu predlogu sodišča ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici.

Za odločanje v tej pravdni zadevi se določi Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici.

Tožnik je 15.12.2000 pri Okrajnem sodišču v Mariboru vložil tožbo zaradi plačila 500.000,00 SIT odškodnine. Sodišče je z dopisom z dne 22.1.2001 predlagalo Vrhovnemu sodišču Republike Slovenije, da določi drugo stvarno pristojno sodišče za odločanje v tej pravdni zadevi, ker je toženčeva hčerka sodnica civilnega oddelka stvarno in krajevno pristojnega sodišča.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena ZPP na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Po presoji vrhovnega sodišča dejstvo, da je toženčeva hčerka sodnica civilnega oddelka pri sodišču, pri katerem je vložena tožba, predstavlja drug tehten razlog iz navedene zakonske določbe, saj to dejstvo utegne pri strankah vzbuditi dvom v nepristranost katerega koli sodnika pri tem sodišču. Zato je utemeljenemu predlogu sodišča ugodilo in za odločanje v tej zadevi določilo Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 11/2001
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-02-22

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov

Eden od odločilnih tehtnih razlogov za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča so tudi sorodstvene zveze stranke s sodnikom ali uslužbencem krajevno pristojnega sodišča, ki objektivno lahko izpodkopavajo zaupanje strank v nepristranskost sodišča.

Za odločanje v tej nepravdni zadevi se določi Okrajno sodišče v Krškem.

Predlagateljica je vložila predlog za razdružitev solastnine pri stvarno in krajevno pristojnem Okrajnem sodišču v Brežicah.

Predsednica sodišča je predlagala, da naj Vrhovno sodišče Republike Slovenije določi drugo stvarno in krajevno pristojno sodišče za reševanje te nepravdne zadeve. Predlog je utemeljila s tem, da je nasprotni udeleženec zakonec pri sodišču zaposlene zapisnikarice ..., ki je pri tem sodišču zaposlena že od leta 1988. Predsednica meni, da gre za okoliščino, ki bi lahko vzbudila dvom v nepristranskost sojenja vsakega izmed sodnikov tega sodišča.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP, Ur.l. RS, št. 26/99) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi.

Eden od odločilnih tehtnih razlogov za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča so tudi sorodstvene zveze stranke s sodnikom ali uslužbencem krajevno pristojnega sodišča, ki objektivno lahko izpodkopavajo zaupanje strank v nepristranskost sodišča. Zato je vrhovno sodišče predlogu predsednice Okrajnega sodišča v Brežicah ugodilo. Za sojenje je določilo Okrajno sodišče v Krškem, ki je najbližje Okrajnemu sodišču v Brežicah in zato tudi s stališča ekonomičnosti postopka ustrezno za reševanje te zadeve.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 13/2001
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-03-01

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Celju.

Tožnik je vložil pri Okrajnem sodišču v ... predlog za izvršbo zaradi izterjave zneska 87.365,00 SIT.

Tožena stranka je proti sklepu o dovolitvi izvršbe ugovarjala, zaradi česar ga je sodišče razveljavilo (drugi odstavek 62. člena ZIZ) in odločilo, da se bo postopek nadaljeval kot pri ugovoru zoper plačilni nalog.

Okrajno sodišče v ... je vložilo predlog, naj Vrhovno sodišče Republike Slovenije določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi. Tožnik je namreč sodnik Okrožnega sodišča v S..., ki se nahaja v isti sodni zgradbi kot Okrajno sodišče v S..., sodniki obeh sodišč pa uporabljajo iste prostore, se dnevno srečujejo in se medsebojno poznajo. To bi pri toženi stranki in v javnosti lahko povzročilo dvom o nepristranosti sodišča.

Predlog za delegacijo pristojnosti je utemeljen.

Dejstvo, da je tožnik sodnik pri Okrožnem sodišču v ... katerega prostori so funkcionalno vezani s prostori Okrajnega sodišča v ..., nedvomno moteče vpliva na potek postopka. Gre za tehten razlog po 67. členu Zakona o pravdnem postopku za prenos pristojnosti na drugo sodišče. Zato je vrhovno sodišče predlogu ugodilo in odločilo, da bo postopek opravilo Okrajno sodišče v Celju kot bližnje stvarno pristojno sodišče.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 14/2001
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-03-08

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov

Dejstvo, da je tožnik sodnik in da je v vsakodnevnih stikih s sodniki Okrajnega sodišča v ..., je za postopek moteča okoliščina, ki bi utegnila vzbuditi dvom o nepristranskosti sodišča.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Celju.

Pri Okrajnem sodišču v ... teče pod opr. št. P 313/2001 pravdni postopek tožnika P. P. proti toženki J. P. Predsednica Okrajnega sodišča v ... predlaga, da Vrhovno sodišče na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku določi krajevno pristojnost drugega stvarno pristojnega sodišča, ker je tožnik sodnik Okrožnega sodišča v ... Sodniki obeh sodišč so v vsakodnevnih stikih. To bi pri toženki in v javnosti utegnilo vzbuditi dvom v nepristranost sodišča.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku lahko vrhovno sodišče na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če so za to dani tehtni razlogi. Dejstvo, da je tožnik sodnik in da je v vsakodnevnih stikih s sodniki Okrajnega sodišča v ..., je za postopek moteča okoliščina, ki bi utegnila vzbuditi dvom o nepristranskosti sodišča. Da se tak dvom odpravi, je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in določilo Okrajno sodišče v Celje, kot bližnje sodišče, da izpelje postopek v tej zadevi.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.