Sklep II Ips 310/2001
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-10-18

zahteva za varstvo zakonitosti - primernost izvršilnega naslova - sodna izvršba - izterjava zapadlih davkov in prispevkov - dolgovni seznam

Primerni izvršilni naslov za sodno zavarovanje z vknjižbo zastavne pravice na nepremičnini za izterjavo davkov in prispevkov iz dejavnosti je dolgovni seznam davčnega organa, ki vsebuje navedbo dolžnika, vrste njegovih obveznosti, višine glavnic in pripadajočih obresti za določeno obdobje, in ki je opremljen s potrdilom o izvršljivosti.

Zahteva za varstvo zakonitosti se zavrne.

Sodišče prve stopnje je izdalo na podlagi izvršljivega dolgovnega seznama večletnih zapadlih davkov in prispevkov sklep za zavarovanje denarne terjatve upnika z vknjižbo zastavne pravice na dolžnikovi nepremičnini.

Sodišče druge stopnje je dolžnikov ugovor proti temu sklepu zavrnilo in sklep potrdilo. Ugotovilo je, da dolžnik v ugovoru ne navaja nobenega izmed razlogov iz 55. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (Ur. l. RS, št. 51/98 - ZIZ). Seznam zaostalih davčnih obveznosti je izvršilni naslov po 2. točki 17. člena ZIZ in v njegovo pravilnost se izvršilno sodišče ne spušča.

Zoper ta sklep v zvezi s sklepom sodišča prve stopnje je Državno tožilstvo Republike Slovenije vložilo zahtevo za varstvo zakonitosti (v nadaljnjem besedilu: zahteva) zaradi zmotne uporabe materialnega prava. Strinja se sicer s stališčem pritožbenega sodišča, da je seznam zaostalih obveznosti dolžnika s potrdilom o izvršljivosti, ki ga izda pristojni davčni organ, izvršilni naslov. Toda sodišči nista preverjali, ali je tudi primeren, ali ima podatke, ki so po materialnem pravu predpisani v drugem in tretjem odstavku 44. člena Zakona o davčnem postopku (Ur. l. RS, št. 18/96 s spremembami in dopolnitvami do št. 108/99 - ZDavP). Po drugem odstavku tega člena je v seznamu mogoče navesti le dolg iz več let dolgovanih davkov, ne pa tudi neplačanih najemnin. Davčni dolgovi (davki in prispevki iz dejavnosti zavezanca, prispevki ZPIZ in za zdravstveno zavarovanje) ter obresti pa niso specificirani, kot določa tretji odstavek 44. člena ZDavP. Seznam zaostalih obveznosti dolžnika iz drugega odstavka 44. člena ZDavP je zbir izvršilnih naslovov za dolžnika, ki dolguje davek za več let oziroma iz različnih izvršilnih naslovov. Predlaga razveljavitev obeh sklepov in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v nov postopek.

Na vročeno zahtevo stranki postopka za zavarovanje nista odgovorili.

Izterjava najemnine nedvomno ne spada v dolgovni seznam po drugem odstavku 44. člena ZDavP. Res je v izvršilnem predlogu priloženi listini - dolgovnem seznamu pod 4. točko naveden naslov NAJEMNINE, vendar je očitno, da tu ne gre za plačilo najemnine same, marveč za davek od najemnin. Davčna uprava se sicer z izterjavo najemnin ne ukvarja; pri omenjenem naslovu je označba -K- 205 in pri skupni dolgovani vsoti naveden konto 2023 torej kontna številka enega izmed davkov in prispevkov, ki imajo vsak svojo kontno številko; v sklepni ugotovitvi te listine je ugotovljen "skupaj davčni dolg", v katerem je zajeta tudi obravnavana 4. točka. Ob nanizanih dejstvih torej ne more biti dvoma, kljub malomarni oznaki "najemnine", da gre tu za davek od najemnin (naprimer kot davek od dohodkov iz premoženja, bonitetnih najemnin ipd.).

Ni utemeljen niti očitek, da dolgovi iz ostalih postavk dolgovnega seznama niso specificirani, kot določa tretji odstavek 44. člena ZDavP. Ta določa, da v primerih če je davčni organ pristojen za izterjavo drugih obveznosti, katere niso odmerili davčni organi, je izvršilni naslov izvršljiva odločba... Ta zakonska določba v obravnavanem primeru ne pride v poštev, ker ni izkazano, da bi šlo za odmero davkov in prispevkov, ki je ne bi opravili oziroma preizkusili davčni organi. Pri 1. točki dolgovnega seznama gre za davke in prispevke iz dejavnosti, odmera le-teh pa nedvomno spada v delovno področje davčnih organov (glej 149. do 171. člen ZDavP). Pri 2. in 3. točki pa gre za prispevke ZPIZ za zavezanca in za prispevek za zdravstveno zavarovanje zavezanca, se pravi za prispevke za socialno varnost po 1. členu Zakona o prispevkih za socialno varnost (Ur. l. RS, št. 5/96 s spremembami in dopolnitvami do št. 81/2000, v nadaljevanju ZPSV). Glede obračunavanja in plačevanja prispevkov, zamudnih obresti, prisilne izterjave in drugih vprašanj postopka pa se za te prispevke uporabljajo določbe ZDavP, tega zakona in zakonov (15. člen ZPSV in prvi odstavek 1. člena ZDavP). Obračunavanje teh prispevkov je torej v pristojnosti davčnih organov. Neutemeljeno je potemtakem sklicevanje zahteve na določbo tretjega odstavka 44. člena ZDavP.

Zakon ne podaja definicije seznama zaostalih obveznosti (drugi odstavek 44. člena ZDavP in 2. točka drugega odstavka 17. člena ZIZ) oziroma dolgovnega seznama (drugi odstavek 46. člena ZDavP). Mogoče pa ga je ob upoštevanju drugih zakonskih določb in uveljavljene prakse opredeliti kot pregled vseh v roku za prostovoljno izpolnitev neplačanih obveznosti po posameznih izvršilnih naslovih z ustreznimi podatki o vrstah davčnih obveznosti, datumu nastopa izvršljivosti, višini glavnice in obresti. Med izvršilnimi naslovi zakon navaja tudi davčni obračun (prvi odstavek 44. člena ZDavP) in to v primerih, ko gre za samoobdavčitev (2. točka prvega odstavka 99. člena ZDavP), slednja pa pride v poštev pri davku od dohodkov iz dejavnosti (144. člen ZDavP). Za takšen primer gre v tej zadevi, kot to sledi iz priloženega dolgovnega seznama. Že poprej je bilo pojasnjeno, da v tej zadevi ne gre za izterjavo obveznosti, ki bi jih odmerili drugi (nedavčni organi). Tako ni sprejemljivo stališče zahteve, da bi moral seznam zaostalih obveznosti vsebovati izvršilni naslov iz tretjega odstavka 44. člena ZDavP, to pa sta izvršljiva odločba ali izvršljivi plačilni nalog. Zadošča torej izvršilni naslov - davčni obračun. Tej zahtevi pa je s priloženim dolgovnim seznamom zadoščeno. Tudi ZIZ predpisuje le, da je izvršilni naslov seznam zaostalih obveznosti dolžnika s potrdilom o izvršljivosti (2. točka drugega odstavka 17. člena), vsebovati pa mora navedbo o upniku, dolžniku, predmetu, vrsti in obsegu izpolnitve obveznosti (prvi odstavek 21. člena). Takšna ureditev je tudi logična. Sodna izvršba oziroma zavarovanje terjatev iz davčnih obveznosti je subsidiarne narave, ker lahko pride njiju le, če je neuspešna upravna izvršba na dolžnikove dohodke, terjatve in premičnine (prvi odstavek 81. člena ZDavP). V upravni izvršbi ima dolžnik možnost ugovarjati pravilnosti dolgovnega seznama (drugi odstavek 46. člena ZDavP). Na podlagi takšnega ugovora se razčistijo zapadle pa neplačane davčne obveznosti. Pravice davčnega zavezanca so tako varovane. Izvršljivost dolgovnega seznama tako nastopi šele, ko je opravljen opisani postopek. Le tako v postopku upravne izvršbe prečiščen dolgovni seznam je izvršilni naslov v sodni izvršbi, le-ta pa ne poteka več po pravilih ZDavP in Zakona o upravnem postopku, marveč po ZIZ. V tem postopku pa dolžnik z ugovorom kot edinim pravnim sredstvom zoper sklep o izvršbi ne more več posegati v samo vsebinsko pravilnost izvršilnega naslova, saj ima na voljo le ugovore, ki preprečujejo izvršbo (55. člen ZIZ), ne pa takšnih, ki bi terjali preizkus pravilnosti izvršilnega naslova - dolgovnega seznama. Zahteva potemtakem neupravičeno terja možnost preizkusa dolgovnega seznama. Končno tudi načelo ekonomičnosti postopkov, ki sta prirejena, narekuje, da se v sodnem postopku ne preizkuša več tisto, kar je bilo že preizkušeno v upravnem postopku. Če dolžnik v slednjem morda ni izkoristil možnosti ugovora, si pač mora pripisati nastale posledice.

Če povzamemo povedano v zvezi z obravnavano zadevo, je primerni izvršilni naslov za sodno zavarovanje z vknjižbo zastavne pravice na nepremičnini za izterjavo davkov in prispevkov iz dejavnosti dolgovni seznam davčnega organa, ki vsebuje navedbo dolžnika, vrste njegovih obveznosti, višine glavnic in pripadajočih obresti za določeno obdobje, in ki je opremljen s potrdilom o izvršljivosti.

Tem zahtevam je v tej zadevi zadoščeno, kot je bilo že pojasnjeno. V zvezi z omembo v zahtevi, da za prispevek za zdravstveno zavarovanje zavezanca ni navedeno, od kdaj ni plačeval teh prispevkov, naj bo povedano, da je pomemben podatek, do katerega datuma prispevek ni bil plačan, saj je bistveno pri dolgovnem seznamu, da zajema neplačane zapadle davke do nekega datuma. Slednji pa je v dolgovnem seznamu naveden kot 23.10.1997.

Tako se je pokazalo, da je obravnavani dolgovni seznam primerni izvršilni naslov (prvi odstavek 21. člena v zvezi z 239. členom ZIZ) oziroma da v zahtevi uveljavljane kršitve materialnega prava niso podane. Neutemeljeno zahtevo je bilo zato treba zavrniti (378. člen v zvezi s četrtim odstavkom 384. člena in drugim odstavkom 391. člena Zakona o pravdnem postopku).

ZIZ člen 17, 17/2-2, 21, 21/1, 55. ZDavP člen 1, 1/1, 44/1, 44/2, 44/3, 46, 46/2, 81, 81/1, 99, 99/1-2.ZPSV člen 1, 15.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.