Sklep II Ips 421/2001
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2001-10-04

obnova postopka - novi dokazi - rok za vložitev predloga za obnovo postopka - začetek teka roka

Tridesetdnevni rok za vložitev predloga za obnovo postopka iz razloga novih dokazov začne teči odkar je stranka mogla navesti nova dokazila, ne pa odkar jih je dobila.

Sodišče prve stopnje ni ugodilo predlogu tožene stranke za obnovo postopka, ki se je pravnomočno končal s sodbo sodišča druge stopnje, opr. št. Cp 77/99 z dne 04.01.2000, s katero je bila potrjena sodba sodišča prve stopnje, opr. št. I P 180/98 z dne 09.11.1998. S slednjo je bilo tožencu med drugim naloženo, naj prispeva k tožnikovemu preživljanju po 25.000,00 SIT na mesec, dokler bodo obstajali zakonski razlogi za to. Zavzelo je stališče, da sta obnovitvena razloga - rojstvo toženčeve hčere (04.09.2000) in tožnikovo služenje vojaškega roka (od 27.03. do 26.10.2000) neupoštevna, ker sta nastopila po pravnomočnem končanju postopka. Za dejstvo neizpolnjevanja študijskih obveznosti v letu 98/99 je toženec izvedel najpozneje, ko je prejel odgovor na revizijo v tej zadevi (09.05.2000), toženec pa je že v repliki, vloženi 17.05.2000, navedel, da tožnik ni opravil niti ene oblike svojih obveznosti.

Predlog za obnovo postopka je bil vložen 30.10.2000, torej po preteku 30-dnevnega subjektivnega roka, se pravi, prepozno.

Sodišče druge stopnje je zavrnilo tožnikovo pritožbo. Podučilo ga je s citiranjem zakonskih določb in njihovo razlago, kdaj je mogoče vložiti predlog za obnovo pravnomočno končanega postopka. Ponovilo je tudi prvostopenjske ugotovitve, da sta okoliščini, da je tožnik začel služiti vojaški rok in da se je tožencu rodila hči, nastopili po pravnomočnosti sodne odločbe in jih zato v obnovitvenem postopku ni mogoče upoštevati. Neizpolnjevanje študijskih obveznosti pa je bilo med strankama nesporno že v času revizijskega postopka, kar pomeni, da je bil predlog za obnovo postopka iz tega razloga prepozno vložen.

Toženec je proti temu sklepu vložil revizijo iz razloga zmotne uporabe materialnega prava. Trdi, da mu univerza in vojska nista dali podatkov o tožniku; da je takoj, ko je prejel potrdilo o neizpolnjevanju šolskih obveznosti, vložil obnovitveni predlog; da je težko priti do kakršnihkoli informacij; da je sprejeta odločitev krivična in da krši določbe 14., 22., 54., 56. in 57. člena Ustave Republike Slovenije.

Na vročeno revizijo tožeča stranka ni odgovorila, Državno tožilstvo Republike Slovenije pa se o njej ni izjavilo.

Toženec je predlagal obnovo postopka, kar zadeva neizpolnjevanje študijskih obveznosti in služenje vojaškega roka in kar je še sporno v reviziji, iz razloga novih dejstev ali novih dokazov po 9. točki 421. člena ZPP iz 1977. Ta določa, da se lahko postopek obnovi, če zve stranka za nova dejstva ali pa najde ali pridobi možnost uporabiti nove dokaze, na podlagi katerih bi bila lahko izdana zanj ugodnejša odločba, če bi bila ta dejstva oziroma če bi bili ti dokazi uporabljeni v prejšnjem postopku. V smislu tega predpisa so nova dejstva le tista, ki so nastala do trenutka nastopa pravnomočnosti s tem izrednim pravnim sredstvom napadene odločbe. V obravnavani zadevi, naj bo ponovljeno še enkrat, je postala odločba pravnomočna 04.01.2000, kar pomeni, da je dejstvo, da je tožnik služil vojaški rok (od 27.03. do 26.10.2000), nastopilo po pravnomočnosti in tako tega dejstva sploh ne bi bilo mogoče uporabiti v prejšnjem postopku. Nižji sodišči sta torej pravilno sklepali, da ta razlog ni podan. Zato se revizija odveč ubada s tem, ali je tožena stranka mogla dobiti poročilo vojaških oblasti o služenju vojaškega roka ali ne, ker ta okoliščina sploh ni pomembna.

Zakon določa, da se mora predlog za obnovo postopka vložiti v tridesetih dneh od dneva, ko je stranka mogla navesti sodišču nova dejstva oziroma nova dokazila (6. točka prvega odstavka 423. člena ZPP 1977). Da je toženec izvedel za tožnikovo neizpolnjevanje študijskih obveznosti najpozneje že pomladi leta 2000, je povedal sam v svoji repliki na revizijski odgovor 17.05.2000. V tridesetih dneh od takrat, ko je izvedel za to okoliščino, bi moral vložiti obnovitveni predlog. Če bi izkazal, da takrat ni mogel dobiti potrdila fakultete o tožnikovem šolanju (to trditev demantira sam s tem, da je predložil takšno potrdilo), bi pač predlagal, naj ustrezne poizvedbe na fakulteti opravi sodišče. Zakon namreč govori o tem, kdaj je stranka mogla navesti nova dokazila, ne pa kdaj jih je dobila. Torej tudi glede tega razloga je odločitev pravilna - da je predlog za obnovo v tem obsegu prepozen.

Nekorektno je ravnanje tožene stranke, ko očita sodišču krivično sojenje in kršitev številnih človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ko pa gre v bistvu za to, da je za uveljavitev svojih pravic izbrala, in to ob pomoči svojega pooblaščenca - odvetnika, procesni institut izrednega pravnega sredstva obnove postopka, za katerega ni bilo procesnih pogojev. Lahko bi namreč posegla po institutu spremenjenih razmer iz 79. člena Zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih, če je res menila, da so se razmere tako spremenile, da terjajo zmanjšanje oziroma ukinitev pravnomočno določene preživnine.

Neutemeljeno revizijo je bilo zato treba zavrniti (393. člen v zvezi s četrtim odstavkom 400. čl. ZPP 1977).

Odločitev o revizijskih stroških je zajeta z zavrnilnim izrekom te odločbe (prvi odstavek 168. člena in prvi odstavek 154. člena ZPP 1977).

ZPP člen 394, 394-10, 396, 396/1-6. ZPP (1977) člen 421, 421-9, 423, 423/1-6.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.