TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 109/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2002-11-21

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - izvršba na podlagi verodostojne listine

Postopek v fazi odločanja o tem, ali se bo predlogu za izvršbo na podlagi verodostojne listine ugodilo in dolžniku naložilo, da v določenem roku poravna terjatev, ker bo sicer po preteku roka proti njemu dovoljena izvršba za poplačilo terjatve, še ni kontradiktoren. Presoja sodišča je omejena le na preizkus, ali so podani zakonski pogoji za dovolitev predlagane izvršbe. Ob tako omejenih možnostih sodnega odločanja v tej začetni fazi izvršilnega postopka pa dejstvo, da je dolžnica sodnica pri stvarno in krajevno pristojnem sodišču, po mnenju vrhovnega sodišča ne predstavlja tehtnega razloga za delegacijo.

Upnik je pri Okrajnem sodišču v Ljubljani vložil predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine. Ker je dolžnica sodnica pri krajevno pristojnem sodišču, je to predlagalo prenos stvarne pristojnosti na drugo sodišče.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ tudi v izvršilnih zadevah na predlog stranke ali pristojnega sodišča odloči, da v posamezni zadevi postopa drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

Vrhovno sodišče ugotavlja, da je upnik vložil predlog za izvršbo na podlagi verodostojne listine. O takem predlogu pa odloči sodišče brez naroka in le na podlagi predloženih listin. Postopek v fazi odločanja o tem, ali se bo predlogu ugodilo in dolžniku naložilo, da v določenem roku poravna terjatev, ker bo sicer po preteku roka proti njemu dovoljena izvršba za poplačilo terjatve, še ni kontradiktoren. Presoja sodišča je omejena le na preizkus, ali so podani zakonski pogoji za dovolitev predlagane izvršbe. Ob tako omejenih možnostih sodnega odločanja v tej začetni fazi izvršilnega postopka pa dejstvo, da je dolžnica sodnica pri stvarno in krajevno pristojnem sodišču, po mnenju vrhovnega sodišča ne predstavlja tehtnega razloga za delegacijo pristojnosti po navedeni zakonski določbi. Zato je vrhovno sodišče zavrnilo neutemeljen predlog.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 116/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2002-12-04

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - poznanstvo sodnikov višjega sodišča s stranko

Samo srečevanje višjih sodnikov s tožencem zaradi dela v isti zgradbi in znanstvo z njim ni drug tehten razlog v smislu 67. člena ZPP. Sodniki morajo biti sposobni objektivno odločati o vseh sporih, zlasti še o premoženjskopravnih, čeprav poznajo eno ali drugo pravdno stranko.

Predlog za določitev drugega sodišča za odločanje na drugi stopnji se zavrne.

Okrajno sodišče na Ptuju je s sodbo z dne 28.10.1999 pod opr. št. P 525/95-57 odločilo o tožbenem zahtevku. Toženčevo pritožbo proti tej sodbi je po opravljenem postopku 30.3.2000 predložilo v pristojno reševanje Višjemu sodišču v Mariboru. To sodišče v dopisu z dne 28.10.2002 svoj predlog za prenos stvarne pristojnosti na drugo pritožbeno sodišče utemeljuje z okoliščinami, da je toženec iz te pravdne zadeve zaposlen kot ... pri Okrožnem sodišču v Mariboru, da opravlja ta dela tudi za Okrajno sodišče v Mariboru, obe navedeni sodišči in tudi pritožbeno sodišče pa imajo sedež v isti zgradbi. Toženec je dobro znan vsem zaposlenim pri teh sodiščih tudi zaradi narave svojega dela, ki ga pripelje v stik tudi z vsemi višjimi sodniki.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena ZPP na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Prej povzete okoliščine iz predloga za delegacijo niso take narave, da bi utemeljevale prenos pristojnosti zaradi drugih tehtnih razlogov, očitno pa tudi ne gre za razloge ekonomičnosti oziroma lažje izvedbe pritožbenega postopka. Toženec ni zaposlen pri sodišču, ki je stvarno pristojno za odločanje o njegovi pritožbi, pač pa pri Okrožnem sodišču v Mariboru. Iz predloga ne izhaja, da naj bi posle ... opravljal tudi za pritožbeno sodišče, temveč le še za Okrajno sodišče v Mariboru. Samo srečevanje višjih sodnikov s tožencem zaradi dela v isti zgradbi in znanstvo z njim pa ni drug tehten razlog v smislu 67. člena ZPP. Sodniki morajo biti sposobni objektivno odločati o vseh sporih, zlasti še o premoženjskopravnih, čeprav poznajo eno ali drugo pravdno stranko. Zato je vrhovno sodišče zavrnilo neutemeljen predlog za prenos pristojnosti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 204/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2002-12-11

dovoljenost revizije - revizija zoper sklep - sklep o določitvi stvarne pristojnosti - zavrženje revizije

Sklep, s katerim pritožbeno sodišče potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje o določitvi stvarno pristojnega Okrajnega sodišča v Celju, ni sklep, s katerim se postopek pravnomočno konča. Zato revizija proti takemu sklepu ni dovoljena.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom ugotovilo, da v sporu o razveljavitvi odločbe disciplinskega razsodišča tožene stranke z dne 06.06.1996, odpravku sklepa izredne skupščine tožene stranke z dne 07.10.1998 in plačilu 1.000.000 tolarjev odškodnine, odloča sodišče splošne pristojnosti v pravdnem postopku, torej Okrajno sodišče v Celju. Proti navedenemu sklepu se je pritožila tožena stranka, toda sodišče druge stopnje je pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep.

Proti sklepu sodišča druge stopnje je pravočasno vložila revizijo tožena stranka zaradi bistvene kršitve določb pravdnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava ter Vrhovnemu sodišču Republike Slovenije predlagala, da napadeni sklep razveljavi, tožbo zavrže ter tožeči stranki naloži v plačilo pravdne stroške in stroške revizijskega postopka s pripadajočimi obrestmi. Meni, da so pravni in postopkovni zaključki sodišč prve in druge stopnje zgrešeni, saj je Vrhovno sodišče Republike Slovenije v načelnem pravnem mnenju (Pravna mnenja VS RS, 1999/I, str. 16) sprejelo stališče, da odločanje o disciplinskih ukrepih lovske družine ne spada v sodno pristojnost. Zaradi navedenega tožeča stranka predlaga, da revizijsko sodišče tožbo kot nedopustno zavrže.

Po 375. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Uradni list RS, št. 26/99-96/02) je bila revizija vročena tožeči stranki, ki nanjo ni odgovorila, in Državnemu tožilstvu Republike Slovenije, ki se o njej ni izjavilo.

Revizija je izredno pravno sredstvo, ki jo je dovoljeno vložiti zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan (prvi odstavek 384. člena ZPP). Sklep, s katerim pritožbeno sodišče potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje o določitvi stvarno pristojnega Okrajnega sodišča v Celju, ni sklep, s katerim se postopek pravnomočno konča. Zato revizija proti takemu sklepu ni dovoljena. Glede na vse navedeno je Vrhovno sodišče Republike Slovenije v skladu s 377. členom ZPP revizijo zavrglo s sklepom, ker tega ni storilo v mejah svojih pravic (374. člen ZPP) že sodišče prve stopnje.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 125/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2002-12-11

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija iz razlogov smotrnosti - odvetnik tožnike stranke je zakonec predsednika sodišča

Po Zakonu o sodiščih in Zakonu o sodniški službi je sodnik pri opravljanju sodniške funkcije vezan le na ustavo in zakon in vselej mora ravnati tako, da varuje nepristranskost in neodvisnost ter ugled sodniške službe. Pomeni, da je v tej svoji funkciji neodvisen tudi od predsednika sodišča.

V uvodu opisani pravdni postopek teče na Okrajnem sodišču v ... pod opr. št. P 272/97. Tožnik je podal na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, po možnosti zunaj gorenjske regije. Navaja, da je predsednica Okrajnega sodišča v ... soproga odvetnika, ki zastopa tožnika, da ima ta odvetnik sedež v ... in da je vsak dan skupaj s svojo soprogo in da deluje za stranko škodljivo z raznimi škodljivimi uslugami in protiuslugami. Meni, da Okrajno sodišče v ... ni več sposobno v njegovih zadevah sodelovati in odločati nepristransko in pošteno.

Zakon o pravdnem postopku določa, da lahko vrhovno sodišče na predlog stranke določi za obravnavanje zadeve drugo stvarno pristojno sodišče, če so za to tehtni razlogi (67. člen). Iz vsebine te zakonske določbe sledi, da jo je mogoče uporabiti v primerih, kot je obravnavani, le če vsi sodniki nekega sodišča ne bi mogli odločati v zadevi. V takšnem primeru pa mora stranka opredeljeno navesti razloge za vsakega izmed sodnikov posebej. Tega predlagatelj ni storil in tudi za razpravljajočo sodnico ni konkretno navedel, za kakšne zveze s predsednico sodišča naj bi šlo. Vsakdanji službeni stiki niso tehten razlog v smislu citirane zakonske določbe. Po Zakonu o sodiščih in Zakonu o sodniški službi je sodnik pri opravljanju sodniške funkcije vezan le na ustavo in zakon in vselej mora ravnati tako, da varuje nepristranskost in neodvisnost ter ugled sodniške službe. Pomeni, da je v tej svoji funkciji neodvisen tudi od predsednika sodišča. Zaradi povedanega je bilo treba predlog zavrniti.

ZPP člen 67.ZS člen 3, 3/1, 60, 60/2.ZSS člen 2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 127/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2002-12-19

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - sorodstvo stranke in delavca sodišča

Dejstvo, da gre za manjše sodišče, na katerem je žena enega od več dedičev, ki že v fazi priprav na zapuščinsko obravnavo zatrjujejo obstoj vrste spornih vprašanj, zaposlena kot vodja vpisnikov (tudi zapuščinskega), predstavlja tehten razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v ...

Pri Okrajnem sodišču v ... je v teku zapuščinski postopek po pok. A. K..

Sodišče, ki je za obravnavo zadeve stvarno in krajevno pristojno, je dne 2.12.2002 predlagalo Vrhovnemu sodišču, naj za odločanje v zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. Kot razlog je navedlo, da je bila s strani enega od več dedičev predlagana izločitev vseh sodnikov Okrajnega sodišča v ... in sicer zato, ker je njegova žena zaposlena pri tem sodišču kot vodja vpisnikov. Predlogu za delegacijo pristojnosti je priložena izjava zapuščinskega sodnika, ki mu je zadeva dodeljena v delo in iz katere izhaja, da gre za majhno sodišče, na katerem je vsakodnevni stik med vsemi zaposlenimi nujen, v sami zapuščinski zadevi, v kateri se predlaga delegacija pristojnosti, pa se bo najverjetneje pojavilo več spornih vprašanj, med drugim tudi spor o (ne)obstoju oporoke.

Vrhovno sodišče Republike Slovenije lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

Dejstvo, da gre za manjše sodišče, na katerem je žena enega od več dedičev, ki že v fazi priprav na zapuščinsko obravnavo zatrjujejo obstoj vrste spornih vprašanj, zaposlena kot vodja vpisnikov (tudi zapuščinskega), predstavlja tehten razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in odločilo, da se bo zadeva obravnavala pri Okrajnem sodišču v ...

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 126/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2002-12-18

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - sorodstvo stranke in delavca sodišča

Okoliščina o bližnjem sorodstvenem razmerju pravdne stranke s strokovno sodelavko, ki dela pri krajevno pristojnem sodišču, predstavlja tehten razlog iz 67. člena ZPP.

Za odločanje v tej pravdni zadevi se določi Okrajno sodišče v Mariboru.

Tožnik je pri krajevno pristojnem Okrajnem sodišču v ... vložil tožbo zaradi motenja posesti, istočasno pa tudi predlagal izločitev vseh sodnikov tega sodišča. Ta predlog je glede na njegovo vsebino vrhovno sodišče obravnavalo kot predlog za prenos pristojnosti. Okrajno sodišče v ... je ob predložitvi zadeve potrdilo, da je hči obeh tožencev redno zaposlena pri njih kot strokovna sodelavka in da pri tem sodišču dela manjše število sodnikov in strokovnih sodelavcev, ki se osebno poznajo, vsakodnevno srečujejo in medsebojno kontaktirajo.

Vrhovno sodišče lahko po 67. členu ZPP na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Okoliščina o bližnjem sorodstvenem razmerju pravdne stranke s strokovno sodelavko, ki dela pri krajevno pristojnem sodišču, tudi po presoji vrhovnega sodišča predstavlja tehten razlog iz navedene zakonske določbe. Zato je predlogu ugodilo in za odločanje v tej pravdni zadevi določilo Okrajno sodišče v Mariboru.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 70/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2002-12-19

spor o pristojnosti - zavarovanje terjatve - krajevna pristojnost - kumulacija izvršilnih sredstev

Po določbi 35. člena ZIZ, ki se smiselno uporablja tudi v postopku zavarovanja (239. člen ZIZ), je v primeru, ko upnik predlaga za izvršbo (zavarovanje) več sredstev, za odločitev o predlogu krajevno pristojno tisto sodišče, ki je krajevno pristojno za odločanje po prvo navedenem sredstvu.

Za odločanje v tej izvršilni zadevi je krajevno pristojno Okrajno sodišče na Ptuju.

Okrajno sodišče na Ptuju se je s sklepom opr. št. Z 29/2002 z dne 14.3.2002 izreklo za krajevno nepristojno za odločanje o predlogu za zavarovanje denarne terjatve z zastavno pravico na deležu družbenika v družbi, ki ima sedež v Ljubljani, in zadevo odstopilo Okrajnemu sodišču v Ljubljani. To sodišče pristojnosti ni sprejelo. Predlagalo je, da o pristojnosti odloči Vrhovno sodišče Republike Slovenije.

Zakon o izvršbi in zavarovanju, Uradni list RS, št. 51/98 (ZIZ), ki je veljal v času izdaje sklepa o nepristojnosti in v času sprožitve kompetenčnega spora, ni imel določb o tem, kako ravna sodišče, kadar meni, da ni krajevno pristojno. V skladu s 15. členom ZIZ je treba zato v takih primerih uporabiti določbe Zakona o pravdnem postopku, Uradni list RS, št. 26/99 in 96/02 (ZPP), ki vsebuje določbe o rešitvi kompetenčnega spora. Po drugem odstavku 25. člena ZPP odloči v sporu o pristojnosti med sodišči z območja različnih višjih sodišč Vrhovno sodišče Republike Slovenije.

ZIZ vsebuje posebna pravila o krajevni pristojnosti izvršilnih sodišč, za katera je značilno, da so to pravila o izključni krajevni pristojnosti in da so odvisna od posameznih načinov izvršbe in/ali zavarovanja.

V obravnavanem primeru je upnik z enim predlogom za zavarovanje denarne terjatve predlagal dve izvršilni sredstvi in sicer zavarovanje denarne terjatve z zastavno pravico na nepremičnini in rubež poslovnega deleža dolžnika in vpis zastavne pravice na tem deležu v sodni register.

Po določbi 35. člena ZIZ, ki se smiselno uporablja tudi v postopku zavarovanja (239. člen ZIZ), je v primeru, ko upnik predlaga za izvršbo (zavarovanje) več sredstev, za odločitev o predlogu krajevno pristojno tisto sodišče, ki je krajevno pristojno za odločanje po prvo navedenem sredstvu.

V izvršilnem predlogu je kot prvo navedeno sredstvo zavarovanja denarne terjatve s pridobitvijo zastavne pravice na nepremičninah, ki so vpisane v zemljiški knjigi Okrajnega sodišča na Ptuju. Za odločitev o tem predlogu je krajevno in stvarno pristojno Okrajno sodišče na Ptuju (242. člen ZIZ). Na podlagi že omenjene določbe 35. člena ZIZ v zvezi z 239. členom ZIZ, pa je to sodišče pristojno tudi za odločitev o drugem sredstvu v izvršilnem predlogu predlaganega zavarovanja upnikove denarne terjatve.

Po povedanem se je pokazalo, da je Okrajno sodišče na Ptuju neutemeljeno odklonilo odločanje o drugem sredstvu v izvršilnem predlogu predlaganega zavarovanja. Zato je Vrhovno sodišče odločilo tako, kot je navedeno v izreku sklepa.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 113/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2002-11-14

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - tehtni razlogi - dvom v nepristranskost sodišča

Za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča morajo biti v konkretni zadevi podani tehtni razlogi. Med te pa ne spadajo trditve v predlogu o pristranskosti sodišča. Ni mogoče zatrjevati pristranskosti sodišča, ampak samo posameznih sodnikov. Instrument za preprečitev vpliva pristranskosti sodnika na odločitev pa je izločitev.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

Tožeča stranka (A. D. in J. D.) v predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča zatrjuje utemeljen dvom o nepristranskem poslovanju Okrajnega sodišča v ..., zaradi česar naj bi bili podani tehtni razlogi v smislu 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99) za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Tožeča stranka ima pomisleke na poslovanje Okrajnega sodišča v ..., ker je pravni zastopnik tožene stranke mož vodje Okrajnega sodišča v .... Isti zastopnik je isto stranko kot tožečo stranko zastopal v zadevi zaradi motenja posesti opr. št. P 54/2001, ki je že zdavnaj pravnomočno končana, v zadevi opr. št. P 101/95, kjer navedeni zastopnik zastopa toženo stranko pa že od razveljavitve sodbe leta 1995 zadeva pri Okrajnem sodišču v ... ni bila razpisana vse do 12.06.2002.

Sodnica, ki pri Okrajnem sodišču v ... obravnava zadevo opr. št. P 89/2001 meni, da je predlog neutemeljen in pojasnjuje različno hitrost obravnavanja posameznih zadev glede na vrsto zadev, ki so po zakonu prioritetne (v pravdi opr. št. P 54/2001 je šlo za motenje posesti, v pravdi opr. št. P 101/95 pa je šlo za prepoved vznemirjanj in je tudi v tej zadevi sodišče enkrat že odločilo.

Predlog zatrjuje časovno neusklajeno obravnavanje posameznih pravdnih zadev in to povezuje z vlogo pravnega zastopnika strank v teh zadevah, ki je mož vodje Okrajnega sodišča v ... Iz podatkov spisa in iz pojasnil sodeče sodnice je razvidno, da so očitki neutemeljeni, ker gre za različne pravdne zadeve ter je pri nekaterih predpisano hitro obravnavanje (425. člen ZPP). Ne glede na to pa je v obravnavanem primeru predlog neutemeljen že načelno. Za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča morajo biti namreč v konkretni zadevi podani tehtni razlogi. Med te pa ne spadajo trditve v predlogu o pristranskosti sodišča. Ni mogoče zatrjevati pristranskosti sodišča, ampak samo posameznih sodnikov. Instrument za preprečitev vpliva pristranskosti sodnika na odločitev pa je izločitev. Proti sodnici, ki obravnava sporno zadevo, ni nikakršnih očitkov in ker je po 2. členu Zakona o sodniški službi sodnik tisti, ki mora varovati nepristranskost in neodvisnost sojenja, dvomi o nepristranskem poslovanju sodišča ne morejo opravičevati uporabe 67. člena ZPP. Zato je bilo treba neutemeljen predlog za smotrno delegacijo zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I Up 1077/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2002-12-05

plačilo sodne takse - dokaz o plačilu - posledice neplačila

Pritožba se šteje za umaknjeno, če pritožnik, kljub pravočasnemu plačilu sodne takse za pritožbo, v roku ne pošlje dokazila o tem plačilu.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep Upravnega sodišča Republike Slovenije v Ljubljani, šr. 1309/99-31 z dne 27.8.2002.

Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje ustavilo pritožbeni postopek po pritožbi stranke z interesom Športnega društva J., zoper sodbo Upravnega sodišča Republike Slovenije, opr. št. U 1309/99 z dne 30.5.2002, ker za pritožbo ni bila plačana sodna taksa. V obrazložitvi sodišče navaja, da pritožnica sodnih taks za pritožbo ni plačala, zato ji je sodišče poslalo opomin za plačilo sodne takse za pritožbo v roku 15-ih dni. V opominu, ki ga je zastopnik prejel 1.6.2002, je bila opozorjena na posledice (1. odstavek 8. člena Zakona o sodnih taksah), če sodna taksa ne bo plačana v roku.

Pritožnica predpisane sodne takse za tožbo v 15-dnevnem roku ni plačala, pogoji za oprostitev plačila sodnih taks pa niso podani, zato je po določbi 1. odstavka 8. člena Zakona o sodnih taksah (Uradni list SRS, št. 30/78, 36/83, 46/86, 34/88, 1/90 in Uradni list RS, št. 14/91, 38/96, 20/98, 50/98, 70/00 in 93/01 - ZST) štelo, da je pritožba umaknjena.

V pritožbi pritožnica navaja, da je opomin za plačilo sodne takse prejela 1.7.2002, kar se lahko vidi iz priložene ovojnice in da je bila taksa plačana 2.7.2002, to je v zakonitem roku. Res pa je, da ni bilo poslano potrdilo o plačilo te sodne takse, saj ga dostavlja šele s to pritožbo. Meni, da so podani razlogi za nadaljevanje pritožbenega postopka.

Po določbi 1. odstavka 8. člena ZST sodišče šteje pritožbo za umaknjeno, če taksa za pritožbo niti po opominu ni v celoti plačana ali če ni priloženo dokazilo o plačilu sodne takse in niso podani pogoji za oprostitev. Če torej pritožnik v določenem roku ne plača takse ali ne priloži dokazila o plačilu, niso izpolnjeni pogoji, da bi se pritožba lahko obravnavala.

Čeprav je res, da je v tem primeru pritožnica prejela opomin za plačilo sodne takse za pritožbo 1.7.2002 (kar izhaja iz štampiljke vročevalca na hrbtni strani poštne povratnice) in ne 1.6.2002, kot je napačno ugotovilo sodišče na podlagi očitno napačno vpisanega datuma o vročitvi zastopniku), pa to ne vpliva na samo odločitev. Pritožnica kljub temu, da je v roku plačala takso, ni v roku poslala dokazila o tem plačilu, kar je tudi eden od pogojev. Zato je sodišče prve stopnje pravilno štelo, da je pritožba umaknjena. Na to odločitev ne more vplivati pritožbeni ugovor, da je pritožnica s pritožbo poslala dokaz o plačilu sodne takse, ker bi to morala storiti pravočasno.

Neutemeljeno pritožbo je pritožbeno sodišče na podlagi 73. člena v zvezi s 1. odstavkom 68. člena ZUS zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.