TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 61/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2002-09-12

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov

Znanstvo enega od sodnikov stvarno in krajevno pristojnega sodišča s sodnikom tega sodišča, katerega zakonec je pravdna stranka, je lahko le razlog za izločitev konkretnega sodnika.

Predlog za določitev drugega sodišča se zavrne.

Tožnik je proti tožencu pri Okrajnem sodišču v Brežicah vložil tožbo zaradi plačila odškodnine v znesku 1,100.000 SIT s pripadki.

Predsednica Okrajnega sodišča v Brežicah pa je vložila predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča v skladu z določbo 67. člena ZPP (Zakona o pravdnem postopku - 1999). Svoj predlog utemeljuje z dejstvom, da je toženčeva žena ... sodnica Okrožnega sodišča v Krškem, ki je večletna znanka z vsako izmed sodnic stvarno pristojnega sodišča, pri čemer to sodišče spada v območje Okrožnega sodišča v Krškem. Pri stvarno pristojnem sodišču pa je pričela opravljati sodniško funkcijo tudi sodnica, ki je bila večletna sodelavka sodnice ... na Okrožnem sodišču v Krškem. To naj bi predstavljalo okoliščino, ki je tehten razlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

Po določbi 67. člena ZPP lahko Vrhovno sodišče Republike Slovenije na predlog stranke ali sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Vendar pa razlogi, ki jih v svojem predlogu navaja Okrajno sodišče v Brežicah niso takšni, ki bi lahko pogojevali lažje opravljanje postopka pred drugim stvarno pristojnim sodiščem. Znanstvo sodnic Okrajnega sodišča v Brežicah z ženo toženca, ki je sodnica Okrožnega sodišča v Krškem, ne predstavlja razloga, ki bi omogočal prenos stvarne pristojnosti. Po določbi 2. člena Zakona o sodniški službi mora namreč sodnik pri uresničevanju svojih pravic vselej ravnati tako, da varuje nepristranskost in neodvisnost sojenja ter ugled sodniške službe. Okoliščina pa, da pri stvarno pristojnem Okrajnem sodišču v Brežicah opravlja sodniško funkcijo sodnica, ki je bila večletna sodelavka sodnice ... na Okrožnem sodišču v Krškem, bi lahko bila le razlog za izločitev konkretne sodnice (tretje poglavje ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 74/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2002-09-26

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sodišča

Osebno poznanstvo A. A., ki je v sporu predlagana za pričo, s sodniki in možnost vsakodnevnih stikov zaradi dela v isti stavbi, ni tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče na podlagi 67. člena ZPP.

Predlogu, da se za postopanje v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče, se ne ugodi.

Pri Okrajnem sodišču v Trbovljah teče pravdni postopek tožnice H. K. proti tožencu B. S. zaradi plačila 500.000 SIT s pripadki. Tožba se nanaša na vrnitev posojila za avtomobil, ki ga je toženec kupil skupaj z A. A., s katero je tedaj živel v izvenzakonski skupnosti.

Toženec v predlogu za delegacijo navaja, da ima dejanski interes v tej pravdi A. A., ki je zaposlena pri Okrožnem državnem tožilstvu v Ljubljani, Zunanji oddelek v Trbovlah. Dela v stavbi, kjer je tudi sodišče in pozna vse sodnike ter celotno sodno osebje. To tožencu vzbuja dvom v nepristranost sodišča. Zato na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku predlaga, da Vrhovno sodišče določi drugo stvarno pristojno sodišče.

Okrajna sodnica, ki vodi zadevo, v zvezi s predlogom za delegacijo sporoča, da toženec vztraja pri svojem predlogu, čeprav sta bili prejšnji okrajni sodnici izbrani za okrožni sodnici pri Okrožnem sodišču v Ljubljani.

Zatrjevano osebno poznanstvo A. A. s sodniki in možnost vsakodnevnih stikov zaradi dela v isti stavbi, ni tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo sodišče na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku. A. A. ni stranka v tem postopku in tudi ni zaposlena pri sodišču, ki vodi postopek. Zato dejstvo, da je predlagana za pričo in da ima morda tudi lasten interes na izidu pravde, ni utemeljen razlog za delegacijo pristojnosti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 110/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2002-12-19

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - sodnik stranka v postopku - poznanstvo s sodniki pristojnega sodišča

Dejstvo, da je tožnik sodnik Okrožnega sodišča v ..., katerega prostori so funkcionalno povezani s prostori Okrajnega sodišča ..., bi brez dvoma lahko moteče vplivalo na potek sodnega postopka.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Velenju.

Pri Okrajnem sodišču v ... je v teku pravdni postopek, v katerem zahteva tožnik od toženih strank plačilo odškodnine.

Sodišče, pri katerem je bila tožba vložena, je predlagalo, naj Vrhovno sodišče Republike Slovenije za odločanje v tej pravdni zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. V predlogu je navedlo, da je tožnik sodnik Okrožnega sodišča v ..., ki ima sedež v isti zgradbi kot sodišče, ki obravnava zadevo, sodniki okrajnega in okrožnega sodišča pa uporabljajo v zgradbi iste prostore, se vsakodnevno srečujejo, medsebojno komunicirajo in se tudi sicer dobro poznajo. Te okoliščine bi lahko v javnosti in pri toženih strankah vzbudile dvom v nepristranost Okrajnega sodišča v ...

Dejstvo, da je tožnik sodnik Okrožnega sodišča v ..., katerega prostori so funkcionalno povezani s prostori Okrajnega sodišča v ..., bi brez dvoma lahko moteče vplivalo na potek sodnega postopka. Zato je podan tehten razlog po 67. členu Zakona o pravdnem postopku za prenos prisotjnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Vrhovno sodišče je zato predlogu ugodilo in odločilo, da se bo postopek opravil pri Okrajnem sodišču v Velenju.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

VSRS Sklep I R 70/2022, enako tudi VSRS Sklep I R 69/2022
Sklep I R 117/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2002-12-19

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - stranka je delavka pristojnega sodišča

Dejstvo, da je tožnica na manjšem sodišču zaposlena v uradu predsednika sodišča, ki bi moral zadevo tudi obravnavati, predstavlja tehten razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v ...

Okrajno sodišče v ..., pri katerem je med pravdnima strankama v teku postopek zaradi plačila tolarske protivrednosti za 2.000 DEM, je dne 6.11.2002 predlagalo, naj Vrhovno sodišče Republike Slovenije določi za obravnavanje zadeve drugo stvarno pristojno sodišče. Kot razlog je navedlo dejstvo, da je tožnica zaposlena kot vodja urada predsednika sodišča, ki bi moral v zadevi izvesti postopek in v njej odločiti.

Vrhovno sodišče lahko na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

Dejstvo, da je tožnica na manjšem sodišču zaposlena v uradu predsednika sodišča, ki bi moral zadevo tudi obravnavati, predstavlja tehten razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in odločilo, da se bo postopek opravil pri Okrajnem sodišču v ...

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 75/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2002-12-05

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - dvom v nepristranskost sodišča

Okoliščina, da je bila ena izmed strojepisk pri krajevno pristojnem sodišču toženčeva izvenzakonska partnerka, sama po sebi ne vnaša dvoma v pravilnost in zakonitost odločanja pri krajevno pristojnem sodišču.

Predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se ne ugodi.

Pri Okrajnem sodišču ... je v teku pravda med pravdnima strankama zaradi plačila zneska 75.592,00 SIT.

Na glavni obravnavi dne 10.9.2002 je toženec podal predlog na določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, ki naj odloči o stvari namesto krajevno pristojnega Okrajnega sodišča na Jesenicah. Svoj predlog je utemeljil z dejstvom, da je v številnih drugih zadevah za odločanje že bilo določeno drugo stvarno pristojno sodišče. Toženčeva bivša izvenzakonska partnerka je namreč strojepiska na Okrajnem sodišču ....

Po določbi 67. člena Zakona o pravdnem postopku lahko Vrhovno sodišče Republike Slovenije na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi, da postopa v posamezni zadevi drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Obstoj tehtnih razlogov za prenos pristojnosti toženec utemeljuje z dejstvom, da je njegova bivša izvenzakonska partnerica strojepiska pri krajevno pristojnem sodišču. Predlog za prenos pristojnosti je v tej isti zadevi dne 1.7.1998 podalo že Okrajno sodišče ..., vendar pa je vrhovno sodišče njegov predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča zavrnilo. Že tedaj je bilo ugotovljeno, da eventualno razmerje med tožencem in A. A., ki je na krajevno pristojnem sodišču zaposlena kot strojepiska, nima povezave z razmerjem med tožečo stranko in tožencem v tem sporu. Toženčeva izvenzakonska partnerica namreč v tej pravdi ne nastopa kot stranka. Ker tokrat enak predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča z enako utemeljitvijo podaja toženec sam, je vrhovno sodišče o stvari moralo znova odločati. Pri tem je ugotovilo, da je dejanska podlaga za presojo, ali so podani tehtni razlogi za delegacijo pristojnosti, tudi tokrat najmanj enaka. Okoliščina, da je ena izmed strojepisk pri krajevno pristojnem sodišču bila toženčeva izvenzakonska partnerka, sama po sebi ne vnaša dvoma v pravilnost in zakonitost odločanja pri krajevno pristojnem sodišču. Po določbah Zakona o sodniški službi (2. člen) pa mora sodnik, ki sodi, ves čas ravnati tako, da varuje ugled sodniške službe in nepristranskost pri sojenju. Po povedanem je bilo torej treba predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 94/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2002-10-09

spor o pristojnosti - stvarna pristojnost - odločitev po uradni dolžnosti - vročitev tožbe zaradi odgovora - seznanitev s tožbo

Če je bil toženec samo seznanjen s tožbo, ni pa mu bila še vročena zaradi odgovora, se lahko sodišče po uradni dolžnosti izreče za stvarno nepristojno.

Za odločanje v tej zadevi je stvarno in krajevno pristojno Okrajno sodišče v Domžalah.

Tožeča stranka je vložila na Okrožno sodišče v Kopru tožbo (opr. št. Pg 223/96 oziroma pozneje P 48/2002) proti toženi stranki -

zavarovalnici, s tožbenim zahtevkom za plačilo 1,096.352,60 SIT z obrestmi. Za primer, da bi sodišče zavrnilo ta zahtevek proti tej toženi stranki, je postavila enak tožbeni zahtevek še proti toženki. Tožeča stranka je umaknila tožbo proti zavarovalni družbi in sodišče je izdalo sklep, da se postopek proti tej družbi ustavi. Toženka je postala edina tožena stranka. Sodišče se je izreklo za stvarno nepristojno, ker gre za spor iz pristojnosti okrajnega sodišča, in odločilo, da se zadeva odstopi stvarno in krajevno pristojnemu Okrajnemu sodišču v Domžalah. O vsem tem je odločilo po uradni dolžnosti, ker toženka še ni prejela tožbe.

Okrajno sodišče v Domžalah (zadeva opr. št. P 83/2002) je sprožilo spor o pristojnosti, ker da iz spisa sledi, da je bila toženka s tožbo seznanjena vsaj do 28.02.1996, ko je pooblastila svojega odvetnika za zastopanje. Okrožno sodišče v Kopru se je torej izreklo za nepristojno po preteku predhodnega preizkusa tožbe.

Pristojno je sodišče, ki mu je bila zadeva odstopljena.

Okrožno sodišče se lahko po uradni dolžnosti izreče za stvarno nepristojno za zadeve iz pristojnosti okrajnega sodišča ob predhodnem preizkusu tožbe (drugi odstavek 19. člena ZPP). Predhoden preizkus tožbe je del priprav za glavno obravnavo, ki obsegajo poleg tega preizkusa še vročitev tožbe tožencu zaradi odgovora in razpis glavne obravnave (drugi odstavek 269. člena ZPP). Gre za tri faze priprav za glavno obravnavo, ki so med drugim tudi časovni mejniki za procesna dejanja sodišča. Sodišče, ki se je izreklo za nepristojno, je tako odločilo v prvi izmed teh faz, ko je torej to smelo storiti. Vročitve tožbe zaradi odgovora nanjo sodišče še ni odredilo in tako seveda tudi ni s povratnico izkazana vročitev sama. Ker je zakon jasen - da je pomembna vročitev tožbe zaradi odgovora, se ni mogoče strinjati z mnenjem sodišča, da je pomembno že to, da se toženec (samo) seznani s tožbo, kar se lahko zgodi tudi v smislu 204. člena ZPP, s čimer bi bila končana prva faza priprav na glavno obravnavo. Sodišče v Kopru potemtakem ni bilo prekludirano za odločitev, ki jo je sprejelo. Ker je odločitev pravilna tudi vsebinsko, je bilo treba ta spor o pristojnosti rešiti tako, da je za odločanje v tej zadevi pristojno Okrajno sodišče v Domžalah, ki mu je bila zadeva odstopljena.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 19/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2002-10-03

dovoljenost revizije - revizija, ki jo vloži stranka sama - državni pravniški izpit - zavrženje revizije

Tožnik je vložil revizijo sam. Ne v reviziji in ne med postopkom pa ni zatrjeval ali predložil dokaze o tem, da ima opravljen pravniški državni izpit. Revizija stranke, ki jo je sama vložila, pa te pravice nima, po določbah ZPP (86. člen) ni dovoljena (drugi odstavek 374. člena ZPP).

Sodišče prve stopnje je s sklepom zavrglo tožnikovo tožbo, s katero je zahteval, da se razveljavita sklepa Okrajnega sodišča v Mariboru z dne 22.11.1996, opr. št. I P 667/95 in Višjega sodišča v Mariboru z dne 31.01.1997, opr. št. Cp 1312/96. Sodišče druge stopnje je tožnikovo pritožbo zoper sklep sodišča prve stopnje zavrnilo kot neutemeljeno in prvostopenjski sklep potrdilo.

Zoper sklep sodišča druge stopnje je osebno vložil revizijo tožnik, ki je predlagal, da se izpodbijani sklep razveljavi in zadeva odstopi Višjemu sodišču v Mariboru. V reviziji navaja, da o zadevi ne bi smelo odločati sodišče prve stopnje, ker je bil zajet s tožbenim zahtevkom tudi sklep Višjega sodišča v Mariboru. Med drugim meni, da je bilo sodišče prve stopnje dolžno opozoriti na tretji odstavek 40. člena ZPP, ker je očitno navedel prenizko vrednost in je zato izgubil pravico do revizije.

Revizija je bila vročena Državnemu tožilstvu Republike Slovenije, ki se o njej ni izjavilo in tožencem, ki nanjo niso odgovorili (tretji odstavek 375. člena Zakona o pravdnem postopku, naprej ZPP).

Po določilu tretjega odstavka 86. člena ZPP lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. Le v primeru, če ima stranka ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit, navedena določba ne velja (četrti odstavek 86. člena ZPP).

Tožnik je v tem primeru vložil revizijo sam. Ne v reviziji in ne med postopkom pa ni zatrjeval ali predložil dokaze o tem, da ima opravljen pravniški državni izpit. Revizija stranke, ki jo je sama vložila, pa te pravice nima, po že navedenih določbah ZPP ni dovoljena (drugi odstavek 374. člena ZPP). Tožnikovo revizijo je zato revizijsko sodišče zavrglo (377. člen ZPP). Glede na tako odločitev revizijskemu sodišču ni potrebno odgovarjati na razloge, ki jih je tožnik navajal v svoji reviziji, ker revizija vsebinsko ni mogla biti predmet obravnavanja.

ZPP člen 86, 86/3, 86/4, 374, 374/2, 377.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 76/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2002-10-03

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - pogoji za prenos pristojnosti - stvarna pristojnost

Po 67. členu ZPP gre za prenos krajevne pristojnosti, ne pa za prenos stvarne pristojnosti, kar dejansko na pobudo tožene stranke predlaga sodišče, ko z razlogi ekonomičnosti in racionalnosti utemeljuje predlagani prenos z okrajnega na okrožno sodišče.

V tej pravdni zadevi zaradi neveljavnosti vknjižbe in vzpostavitve prejšnjega zemljiškoknjižnega stanja se je tožena stranka upirala tožbenemu zahtevku tudi tako, da je vložila nasprotno tožbo zaradi ugotovitve lastninske pravice na istih nepremičninah in zaradi izstavitve zemljiškoknjižne listine. Vrednost spora iz nasprotne tožbe je na naroku 12.10.2001 ocenila s 5,000.000 SIT. Po razveljavitvi sklepa o zavrženju nasprotne tožbe se je okrajno sodišče izreklo za stvarno nepristojno za odločanje o nasprotni tožbi in po pravnomočnosti sklepa zadevo v tem obsegu odstopilo okrožnemu sodišču. Nato je na pobudo tožene stranke samo predlagalo vrhovnemu sodišču, da tudi v zadevi same tožbe določi kot stvarno pristojno sodišče Okrožno sodišče v Murski Soboti, ker se oba tožbena zahtevka nanašata na uveljavljanje lastninske pravice na isti nepremičnini. Zato je najbolj ekonomično in racionalno, da o zahtevkih pravdnih strank odloči Okrožno sodišče v Murski Soboti.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena ZPP na predlog stranke ali sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Prenos pristojnosti po pravkar navedeni zakonski določbi je ne glede na obstoj razlogov možen le od enega stvarno pristojnega sodišča na drugo stvarno pristojno sodišče. Gre torej za prenos krajevne pristojnosti, ne pa za prenos stvarne

pristojnosti, kar dejansko na pobudo tožene stranke predlaga sodišče, ko z razlogi ekonomičnosti in racionalnosti utemeljuje predlagani prenos z okrajnega na okrožno sodišče. Zato je vrhovno sodišče moralo zavrniti neutemeljeni predlog za prenos pristojnosti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 95/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2002-10-03

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti zaradi dvoma v nepristranskost sodišča

Okoliščini, da je tožnica strokovna sodelavka na pritožbenem sodišču in da sta njena starša upokojena delavca prvega sodišča, ne utemeljujeta predlagane delegacije. Znanstvo s stranko ali z njenimi bližnjimi sorodniki samo po sebi ne utemeljuje dvoma v nepristranskost posameznih sodnikov.

Okrajno sodišče v Celju svoj predlog za prenos pristojnosti v tej pravdni zadevi utemeljuje z razlogi, da je tožnica strokovna sodelavka na Višjem sodišču v Celju in da je pred tem pripravništvo opravljala tudi pri Okrajnem sodišču v Celju. Njena starša sta upokojena delavca tega sodišča. Ker se lahko pojavi dvom v zvezi z nepristranskostjo, sodišče na podlagi 67. člena ZPP predlaga prenos pristojnosti.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena ZPP na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Dejstvo, da je tožnica sedaj strokovna sodelavka na pritožbenem sodišču, ne utemeljuje predlagane delegacije, pa čeprav je pripravništvo opravljala tudi na okrajnem sodišču. Predlagane delegacije ne utemeljuje niti dodatna okoliščina, da sta bila nekoč njena starša zaposlena pri tem sodišču oziroma da sta sedaj njegova upokojena delavca. Znanstvo s stranko ali njenimi bližnjimi sorodniki samo po sebi ne utemeljuje dvoma v nepristranskost posameznih sodnikov. Sodnik mora pri sojenju vselej ravnati tako, da varuje nepristranskost in neodvisnost sojenja.

Vrhovno sodišče je zato zavrnilo predlog za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep I R 82/2002, enako tudi sklep I R 81/2002, sklep I R 88/2002, sklep I R 87/2002, sklep I R 85/2002, sklep I R 91/2002, sklep I R 84/2002, sklep I R 90/2002, sklep I 80/2002, sklep I R 86/2002
Sklep I R 102/2002
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2002-10-24

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - prenos pristojnosti iz tehtnih razlogov - sorodstveno razmerje med sodnikom pristojnega sodišča in udeležencem nepravdnega postopka - dvom v nepristranskost sodišča

Bližnje sorodstveno razmerje udeležencev tega nepravdnega postopka s sodnico stvarno pristojnega sodišča je okoliščina, ki pri udeležencih nepravdnega postopka lahko vzbudi dvom v nepristranskost te sodnice in tudi njenih kolegov sodnikov istega sodišča.

Za odločanje v tej nepravdni zadevi se določi Okrajno sodišče v Celju.

Okrajno sodišče v Velenju je v nepravdni zadevi N 3/2002 predlagalo vrhovnemu sodišču, naj določi drugo stvarno pristojno sodišče za odločanje, ker so oba predlagatelja in nasprotna udeleženka bližnji sorodniki sodnice tega sodišča A. A. Gre za njena bratranca in sestrično. Že v zapuščinskem postopku po pokojnem I. E. je bilo zaradi izraženega dvoma sedanjih predlagateljev v nepristranskost delegirano drugo sodišče, enako pa tudi v pravdni zadevi med istimi strankami.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena ZPP na predlog stranke ali sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Bližnje sorodstveno razmerje udeležencev tega nepravdnega postopka s sodnico stvarno pristojnega sodišča je okoliščina, ki pri udeležencih nepravdnega postopka lahko vzbudi dvom v nepristranskost te sodnice in tudi njenih kolegov sodnikov istega sodišča. Zato razlogi smotrnosti narekujejo ugoditev predlogu sodišča za delegacijo nepravdne zadeve na drugo stvarno pristojno sodišče.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.