TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 39/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-08-24

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti zaradi dvoma v nepristranost sojenja

Ker je v konkretnem primeru tožnik zaposlen na sodišču, ki naj bi odločalo o odškodnini za posledice zatrjevanega posega v čast in ugled, bi sojenje lahko otežilo medsebojne odnose pri delu sodišča, poleg tega pa bi objektivno lahko prišlo tudi do dvoma v nepristranost sojenja. Zato je Vrhovno sodišče ugodilo predlogu in določilo okrajno sodišče, ki je krajevno v bližini.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Krškem.

Tožnik F. H. je 6.3.2000 vložil tožbo, s katero zahteva odškodnino, ker je bil prizadet in užaljen zaradi pisanja v tedniku 7D, napisanega na podlagi informacije, ki sta jo toženca dala novinarju. Podobno tožbo je vložila tudi tožnikova razvezana žena M. H., zato je sodišče njuni tožbi v pravdah P 16/2000 in 17/2000 združilo v skupno obravnavanje.

Ker je bil tožnik že več let zaposlen na Okrajnem sodišču v Brežicah, sprva kot izvršilni organ, sedaj pa dela kot vzdrževalec, je tožena stranka predlagala, naj Vrhovno sodišče Republike Slovenije v skladu s 67. členom ZPP določi, da v tej pravdi postopa drugo sodišče. S predlogom se strinja tudi Okrajno sodišče v Brežicah, ki potrjuje, da je tožnik zaposlen na sodišču in da je tožnica njegova razvezana žena.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur.l. RS, št. 26/99) Vrhovno sodišče Republike Slovenije lahko določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Ker je v konkretnem primeru tožnik zaposlen na sodišču, ki naj bi odločalo o odškodnini za posledice zatrjevanega posega v čast in ugled, bi sojenje lahko otežilo medsebojne odnose pri delu sodišča, poleg tega pa bi objektivno lahko prišlo tudi do dvoma v nepristranost sojenja. Zato je Vrhovno sodišče ugodilo predlogu in določilo okrajno sodišče, ki je krajevno v bližini.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 144/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-09-07

dovoljenost revizije - sklep o pristojnosti

Končanje postopka pomeni, da o stvari po redni poti ni več mogoče odločati. Odločitev o tem, ali je v zadevi pristojno odločati okrajno ali okrožno sodišče, ni sklep, s katerim bi se postopek pravnomočno končal. Zato revizija proti takemu sklepu ni dovoljena.

Sodišče prve stopnje je s sklepom v izreku pod točko 1 združilo v skupno obravnavanje tožbo in nasprotno tožbo, v izreku pod točko 2 pa zavrnilo toženčev ugovor stvarne nepristojnosti tega sodišča. Sodišče druge stopnje je toženčevo pritožbo proti sklepu sodišča prve stopnje o ugovoru stvarne nepristojnosti zavrnilo kot neutemeljeno in ta sklep potrdilo.

Toženec v pravočasni reviziji proti sklepu sodišča druge stopnje uveljavlja revizijski razlog bistvenih kršitev določb pravdnega postopka, ker se pristojnost sodišča določi po seštevku vseh zahtevkov, po združitvi pravd torej po seštevku vrednosti spornih predmetov iz tožbe in nasprotne tožbe. Predlaga razveljavitev sklepov obeh sodišč in odločitev o njegovem ugovoru.

Revizija je bila vročena tožnikoma, ki nanjo nista odgovorila, in Državnemu tožilstvu Republike Slovenije, ki se o njej ni izjavilo (tretji odstavek 375. člena novega Zakona o pravdnem postopku -

Po prvem odstavku 384. člena ZPP/99 (enako določbo je vseboval prej veljavni ZPP/77 v prvem odstavku 400. člena) lahko stranke vložijo revizijo tudi proti sklepu sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan. Končanje postopka pomeni, da o stvari po redni poti ni več mogoče odločati. Odločitev o tem, ali je v zadevi pristojno odločati okrajno ali okrožno sodišče, ni sklep, s katerim bi se postopek pravnomočno končal. Zato revizija proti takemu sklepu ni dovoljena. Revizijsko sodišče jo je na podlagi 377. člena v zvezi s četrtim odstavkom 384. člena ZPP/99 moralo zavreči.

ZPP člen 377, 384, 384/1. ZPP (1977) člen 400, 400/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 45/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-09-07

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - razlogi za delegacijo pristojnosti

Dejstvo, da je toženec župan občine, na območju katere ima sedež stvarno in krajevno pristojno sodišče v tej pravdni zadevi, ne spada med razloge ekonomičnosti postopka. Po presoji vrhovnega sodišča tega dejstva ni mogoče uvrstiti niti v sklop drugih tehtnih razlogov.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

Tožnica je pri Okrožnem sodišču v ... vložila tožbo zaradi razveze zakonske zveze. V njej je predlagala tudi, da se v tej pravdni zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče. Toženec je župan Občine ..., zato bo drugo sodišče o tej zadevi lažje odločalo.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (Ul. RS, št. 26/99) na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Tožnica se pri utemeljevanju svojega predloga za delegacijo sklicuje na prvi sklop pravkar povzetih zakonskih razlogov, v katerega pa spadajo razlogi ekonomičnosti postopka. Dejstvo, da je toženec župan občine, na območju katere ima sedež stvarno in krajevno pristojno sodišče v tej pravdni zadevi, ne spada med razloge ekonomičnosti postopka. Po presoji vrhovnega sodišča tega dejstva ni mogoče uvrstiti niti v sklop drugih tehtnih razlogov. Sodniki morajo vselej ravnati tako, da varujejo nepristranost in neodvisnost sojenja. Sposobni morajo biti za objektivno odločanje o vseh sporih, čeprav poznajo eno ali drugo stranko. Toženčev status župana ne kaže na obstoj nevarnosti, da bi zaradi vplivanja tega dejstva mogla biti ogrožena nepristranost sojenja. Vrhovno sodišče je glede na to moralo zavrniti tožničin neutemeljen predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 44/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-09-07

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - razlogi za delegacijo pristojnosti

Dejstvo, da je toženec župan občine na območju katere ima sedež za odločanje v tej zadevi stvarno in krajevno pristojno sodišče, ne sodi v sklop razlogov ekonomičnosti postopka in tudi ne v sklop drugih tehtnih razlogov za delegacijo.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

Tožnica je pri Okrožnem sodišču v ... vložila tožbo zaradi ugotovitve obsega skupnega premoženja in deležev na njem. V tožbi je predlagala, da naj se v tej zadevi določi drugo stvarno pristojno sodišče.

Toženec je župan Občine ... Zato bo drugo sodišče lažje odločalo o tej zadevi. Čeprav tožnica spoštuje in ceni delo pristojnega sodišča, vseeno vztraja pri svojem predlogu.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (Ul. RS, št. 26/99) na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže vodil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Prvi sklop razlogov se nanaša na ekonomičnost postopka.

Toženčev status župana občine, na katere območju ima sedež stvarno in krajevno pristojno sodišče, ne spada med take razloge. Po presoji vrhovnega sodišča to dejstvo tudi ne spada med druge tehtne razloge, ki bi utemeljevali delegacijo. Toženčev status župana ne kaže na obstoj nevarnosti, da bi zaradi vplivanja tega dejstva mogla biti ogrožena nepristranost sojenja. Zato je vrhovno sodišče moralo tožničin neutemeljen predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 43/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-09-21

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov

Dejstvo, da je tožnik sodnik pri sodišču, ki obravnava njegovo tožbo, nedvomno moteče vpliva na potek postopka. Gre za tehten razlog po 67. členu Zakona o pravdnem postopku za prenos pristojnosti na drugo sodišče.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Celju.

Tožnik je vložil pri Okrožnem sodišču v Slovenj Gradcu tožbo za izdajo plačilnega naloga zoper tožene stranke za plačilo zneska 17.144.030,00 SIT.

Tožene stranke so plačilnemu nalogu ugovarjale.

Okrožno sodišče v Slovenj Gradcu predlaga, da Vrhovno sodišče Republike Slovenije določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi. Navaja, da je tožnik sodnik pri tem sodišču. To bi pri toženih strankah in v javnosti lahko povzročilo dvom o nepristranosti sodišča.

Predlog za delegacijo pristojnosti je utemeljen.

Dejstvo, da je tožnik sodnik pri sodišču, ki obravnava njegovo tožbo, nedvomno moteče vpliva na potek postopka. Gre za tehten razlog po 67. členu Zakona o pravdnem postopku za prenos pristojnosti na drugo sodišče. Zato je Vrhovno sodišče predlogu ugodilo in odločilo, da bo postopek opravilo Okrožno sodišče v Celju kot bližnje stvarno pristojno sodišče.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 38/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-09-07

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov

Dejstvi, da je tožnik brat, toženec pa razvezani zakonec A. S., ki opravlja sodniško funkcijo pri sodišču, pri katerem je bila tožba vložena, predstavljata tehten razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Mariboru.

Tožeča stranka je vložila pri Okrožnem sodišču v ... dne 12.5.2000 proti toženi stranki tožbo zaradi nedopustnosti izvršbe.

Okrožno sodišče v ... je predlagalo, da naj v zadevi postopa drugo stvarno pristojno sodišče. Kot razlog je navedlo dejstvi, da je tožnik brat, toženec pa razvezani zakonec A. S., ki opravlja sodniško funkcijo na sodišču, pri katerem je bila tožba vložena.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

Dejstvi, da je tožnik brat, toženec pa razvezani zakonec A. S., ki opravlja sodniško funkcijo pri sodišču, pri katerem je bila tožba vložena, predstavljata tehten razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP. Zato je Vrhovno sodišče Republike Slovenije predlogu ugodilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 47/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-09-28

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti zaradi dvoma v nepristranskost sojenja

Ker je v konkretnem primeru tožnica zaposlena pri sodišču in bi odločanje o sporu lahko otežilo medsebojne odnose pri delu sodišča, poleg tega pa bi objektivno lahko prišlo tudi do dvoma v nepristranost sojenja, je vrhovno sodišče določilo drugo okrožno sodišče, ki naj odloči v zadevi.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v ...

Tožnica S. G. je 2. novembra 1998 vložila tožbo, s katero zahteva ugotovitev ničnosti kupoprodajne pogodbe, ki sta jo sklenila sedaj pokojni K. V. in tožena stranka. Ker je tožnica zaposlena kot socialna delavka pri ... okrožnem sodišču, je tožena stranka predlagala, naj Vrhovno sodišče Republike Slovenije določi, da v tej pravdi postopa drugo sodišče. Ob tem se ji tudi ne zdi primerno, da bi zadevo obravnavalo goriško sodišče, ker je obema sodiščema nadrejeno Višje sodišče v ...

Okrožno sodišče v ... je pojasnilo, da je tožeča stranka S. G. redno zaposlena pri sodišču kot socialna delavka in je v stalnem delovnem kontaktu s sodniki okrožnega sodišča. Zaradi tega se Okrožnemu sodišču v ... ne zdi primerno, da bi morali sodniki odločati o njenih osebnih razmerjih, v katere posega spor.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Uradni list RS, št. 26/99) Vrhovno sodišče Republike Slovenije lahko določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek ali če so za to drugi tehtni razlogi. Ker je v konkretnem primeru tožnica zaposlena pri sodišču in bi odločanje o sporu lahko otežilo medsebojne odnose pri delu sodišča, poleg tega pa bi objektivno lahko prišlo tudi do dvoma v nepristranost sojenja, je vrhovno sodišče določilo drugo okrožno sodišče, ki naj odloči v zadevi. Glede na to, da tožnica ne dela na Višjem sodišču v ..., ni razlogov za delegacijo na območje drugega instančnega sodišča.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 49/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-09-20

spor o pristojnosti - krajevna pristojnost - pristojnost v odškodninskih sporih - izbirna pristojnost

Za sojenje v odškodninski sporih je po določilu prvega odstavka 52. člena ZPP poleg sodišča splošne krajevne pristojnosti pristojno tudi sodišče, na območju katerega je bilo storjeno škodno dejanje, ali sodišče, na območju katerega je nastala škodljiva posledica (izbirna pristojnost). Ker se pristojnost presoja na podlagi tožbenih navedb (in ne poizvedb sodišča), po tožbenih navedbah pa živi toženec na območju Okrajnega sodišča v Piranu, se Okrajno sodišče v Piranu, ki je prejelo v reševanje predmetno tožbo, na podlagi spredaj navedenih procesnih določb ni moglo izreči po uradni dolžnosti za krajevno nepristojno.

Za odločanje v zadevi je krajevno pristojno Okrajno sodišče v Piranu.

Predmetni pravdni spor se je začel s tožbo, ki jo je tožnica vložila 17.12.1996 na Okrajnem sodišču v Piranu. Navedeno sodišče se je s sklepom 28.6.1999 izreklo za krajevno nepristojno in po pravnomočnosti sklepa odstopilo zadevo Okrajnemu sodišču v Murski Soboti, ki da je krajevno pristojno za rešitev spora, ker se je ugotovilo, da ima toženec stalno bivališče na območju navedenega sodišča.

Okrajno sodišče v Murski Soboti je 6.9.2000 sprožilo spor o krajevni pristojnosti in predlagalo, da naj se za rešitev spora določi krajevno pristojno Okrajno sodišče v Piranu. Spor je namreč odškodninski, zakon daje tožniku izbirno krajevno pristojnost in ker ni določena izključna pristojnost, se sodišče po uradni dolžnosti ne more izreči za krajevno nepristojno.

Po določilu drugega odstavka 22. člena Zakona o pravdnem postopku (naprej ZPP) se lahko sodišče po uradni dolžnosti izreče za krajevno nepristojno le, kadar je kakšno drugo sodišče izključno krajevno pristojno. V tem primeru gre za odškodninski spor. Za sojenje v takih sporih je po določilu prvega odstavka 52. člena ZPP poleg sodišča splošne krajevne pristojnosti pristojno tudi sodišče, na območju katerega je bilo storjeno škodno dejanje, ali sodišče, na območju katerega je nastala škodljiva posledica (izbirna pristojnost). Ker se pristojnost presoja na podlagi tožbenih navedb (in ne poizvedb sodišča), po tožbenih navedbah pa živi toženec na območju Okrajnega sodišča v Piranu, se Okrajno sodišče v Piranu, ki je prejelo v reševanje predmetno tožbo, na podlagi spredaj navedenih procesnih določb ni moglo izreči po uradni dolžnosti za krajevno nepristojno. Okrajno sodišče v Murski Soboti je zato utemeljeno sprožilo kompetenčni spor (24. člen ZPP), o katerem je vrhovno sodišče v skladu z določilom drugega odstavka 25. člena ZPP odločilo tako, da je za rešitev spora krajevno pristojno Okrajno sodišče v Piranu.

ZPP člen 22, 22/2, 24, 25, 25/2, 52, 52/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 54/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-10-18

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - razlogi za delegacijo pristojnosti - sodni izvedenec kot pravdna stranka

Ni pričakovati, da bi odločanje o zatrjevani kršitvi tožnikove pravice otežilo medsebojne delovne odnose, ki jih ima sodišče s posameznikom, ki sodeluje kot izvedenec pri odločanju v sodnih postopkih, saj se tožnik upira delegaciji in očitno ne vidi težav, prizadeto sodišče pa predloga za določitev drugega sodišča tudi ni podprlo.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, se zavrne.

Tožnik je pri Okrajnem sodišču v Murski Soboti dne 5.2.1997 vložil tožbo, s katero zahteva plačilo odškodnine zaradi duševnih bolečin v zvezi s posegom v njegovo čast in ugled. V njej navaja, da je tožena stranka objavila dva članka, v katerih je trdila neresnična dejstva o stečajnem upravitelju E. E., zaradi česar je imel tožnik številne nevšečnosti.

Tožena stranka, ki se upira tožbenemu zahtevku, je v odgovoru na tožbo predlagala, naj Vrhovno sodišče Republike Slovenije določi drugo stvarno pristojno sodišče, ker je tožnik stalni sodni izvedenec prometne in finančne stroke in je kot tak angažiran pri vseh okrajnih sodiščih na območju Okrožnega sodišča v Murska Sobota ter sodeluje s sodniki navedenih sodišč. Toženi stranki je znano, da je bilo v podobnem primeru, ko je tožnik nastopal kot stranka, za sojenje določeno mariborsko sodišče.

Tožnik se s takim predlogom ne strinja. Priznava, da je v eni pravdni zadevi odločalo Okrajno sodišče v Mariboru, vendar tedaj temu ni nasprotoval. Sedaj pa se z delegacijo ne strinja, ker je sodni izvedenec na območju vse države in ne le na območju sodišča v Murski Soboti. Je tudi stečajni upravitelj pri Okrožnem sodišču v Murski Soboti, toda to ne more biti razlog za nezaupanje v pravilnost sojenja v pravdnem postopku, saj je sodstvo neodvisno, zaradi česar predlog za določitev drugega sodišča ni utemeljen.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur.l. RS, št. 26/99) Vrhovno sodišče Republike Slovenije lahko določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Tožena stranka v predlogu za delegacijo ne navaja razlogov ekonomičnosti in ker Vrhovno sodišče Republike Slovenije nima razloga, da bi dvomilo o primernosti sojenja na Okrajnem sodišču v Murski Soboti, ki je neodvisno in je tako kot vsako sodišče sposobno nepristranskega sojenja, ni podan tehten razlog za določitev drugega sodišča. Prav tako ni pričakovati, da bi odločanje o zatrjevani kršitvi tožnikove pravice otežilo medsebojne delovne odnose, ki jih ima sodišče s posameznikom, ki sodeluje kot izvedenec pri odločanju v sodnih postopkih, saj se tožnik upira delegaciji in očitno ne vidi težav, prizadeto sodišče pa predloga za določitev drugega sodišča tudi ni podprlo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 50/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-10-18

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov

Tožnik je zakonec vodje zemljiške knjige stvarno in krajevno pristojnega sodišča - podan je razlog za delegacijo pristojnosti.

Za sojenje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče na Ptuju.

Tožnik je pri Okrajnem sodišču ... vložil proti toženi stranki tožbo na plačilo odškodnine v skupnem znesku 913.030,00 SIT. Okrajno sodišče ... pa je dne 4.9.2000 na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku predlagalo, naj se določi za sojenje v tej stvari drugo stvarno pristojno sodišče. Tožnikova žena J. K. je namreč zaposlena pri Okrajnem sodišču v ... kot vodja zemljiške knjige.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča je utemeljen.

Po določbi 67. člena ZPP (Zakona o pravdnem postopku) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

Dejstvo, da je tožnik zakonec vodje zemljiške knjige pri stvarno in krajevno pristojnem Okrajnem sodišču ..., predstavlja tehten razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP. Zato je Vrhovno sodišče Republike Slovenije predlogu ugodilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 42/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-10-18

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov

Toženka je sodnica pri stvarno in krajevno pristojnem sodišču - podan je razlog za delegacijo pristojnosti.

Za sojenje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v Mariboru.

Tožnik je pri Okrožnem sodišču ... dne 20.5.1999 vložil proti toženi stranki tožbo zaradi razveljavitve razdružitvene pogodbe in dogovora o ureditvi medsebojnih obveznosti ter ugotovitve solastninske pravice (vrednost spornega predmeta 15,000.000,00 SIT).

Okrožno sodišče ... je dne 23.5.2000 predlagalo, naj v zadevi postopa drugo stvarno pristojno sodišče. Kot razlog je navedlo dejstvo, da je tožena stranka A. S. okrožna sodnica na pravdnem oddelku Okrožnega sodišča ..., zaradi česar so podani tehtni razlogi za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

Po 67. členu ZPP (Zakona o pravdnem postopku) lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

Dejstvo, da je toženka okrožna sodnica pri Okrožnem sodišču ..., torej sodišču, ki je stvarno in krajevno pristojno za sojenje v tej zadevi, predstavlja tehten razlog za prenos pristojnosti po 67. členu ZPP. Zato je Vrhovno sodišče Republike Slovenije predlogu ugodilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.