TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
Sklep I R 83/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-10-26

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - združitev pravd

Temelj delegacije je lahko tudi smotrnost postopka zaradi predvidene združitve več pravd, ki tečejo pri različnih sodiščih.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Celju.

Po navedbah predloga tožnikov je pri Okrajnem sodišču v Žalcu v teku njun odškodninski spor zoper tri tožence. Pri Okrajnem sodišču v Celju pa teče postopek pod opr. št. P 247/96 po tožbi V. K. zoper Z. T., katerega se kot stranski intervenient udeležuje I. O. Ker je isti škodni dogodek podlaga obema sporoma, bi bilo smotrno, da se zadevi združita v enotno obravnavanje. Zato tožnika predlagata, da naj se za rešitev tudi predmetnega spora določi Okrajno sodišče v Celju.

Po določilu 67. člena ZPP lahko vrhovno sodišče na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Temelj delegacije krajevne pristojnosti je po navedenem določilu smotrnost. Tudi združitev več pravd med istimi strankami je lahko pogojena s smotrnostjo (ekonomičnostjo, zaradi skupnega dokazovanja in podobno). Ker predstavlja podlago spora v obeh zadevah isti škodni dogodek, vsaj deloma pa so v obeh zadevah udeležene iste osebe, je iz razlogov smotrnosti utemeljena predlagana delegacija drugega sodišča. Vrhovno sodišče je zato predlogu tožnikov ugodilo in določilo Okrajno sodišče v Celju za krajevno pristojno sodišče v tej zadevi.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 85/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-08-11

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov

Pravdna stranka je sodnik sodišča, s sedežem v isti stavbi kot pristojno sodišče.

Za sojenje v tem sporu se določi Okrajno sodišče v Velenju.

Tožnik ... je pri Okrajnem sodišču v Slovenj Gradcu vložil proti toženi stranki tožbo zaradi plačila 64.040,00 SIT.

Okrajno sodišče v Slovenj Gradcu pa je na podlagi določbe 67. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP/99) podalo predlog za prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče v državi. Tožnik ... je namreč sodnik Okrožnega sodišča v Slovenj Gradcu, pri čemer pa je sedež navedenega sodišča v isti stavbi kot sedež Okrajnega sodišča v Slovenj Gradcu. Sodniki obeh sodišč uporabljajo iste prostore in se dnevno srečujejo.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča je utemeljen.

Po določbi 67. člena ZPP lahko vrhovno sodišče na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Iz podatkov spisa sledi, da je tožnik ... sicer sodnik Okrožnega sodišča v Slovenj Gradcu, da pa se zaradi sedeža tega sodišča v isti zgradbi, v kateri deluje tudi krajevno pristojno Okrajno sodišče v Slovenj Gradcu, sodniki obeh sodišč med seboj osebno poznajo. To pa je tehten razlog za prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče, v tem primeru na Okrajno sodišče v Velenju.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 87/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-11-16

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - sedež odvetnika - dostopnost sodišča

Sedež pooblaščenca in lažja dostopnost tožniku na predlagano sodišče nista razloga za smotrno delegacijo.

Tožeča stranka je predlagala vrhovnemu sodišču, naj iz razlogov smotrnosti določi kot stvarno pristojno sodišče v tej zadevi Okrožno sodišče v Ljubljani, ker se bo tam laže opravil postopek. Predlagane priče bodo laže prišle na razpravo v Ljubljani, kar velja tudi za tožnika, ki živi v Nemčiji, in tudi tožena stranka ima boljše zveze za prihod v Ljubljano, kot pa v Novo mesto. Tožnikov pooblaščenec je iz Ljubljane. Če bodo potrebni izvedenci, bo tožeča stranka vztrajala, da bodo ti zaradi nepristranosti in objektivnosti iz Ljubljane. Tudi za ogled na kraju samem so boljše zveze iz Ljubljane kot pa iz Novega mesta.

Zakon o pravdnem postopku omogoča, da vrhovno sodišče na predlog stranke določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek. Vendar razlogi, ki so navedeni v predlogu, ne kažejo, da bi bilo umestneje določiti pristojnost drugega sodišča. Okoliščina, da je strankin pooblaščenec - odvetnik iz kraja, kamor se predlaga delegacija, niti ne sme biti razlog za prenos pristojnosti, saj stranka lahko pooblasti za zastopanje odvetnika, ki ima svojo pisarno v kraju, kjer je sedež pristojnega sodišča, ali pa je mogoče izkoristiti institut odvetniške substitucije. Z vidika tožnika, ki mimogrede določno navaja svoje (stalno ali začasno?) prebivališče na območju novomeškega sodišča, pač ni mogoče upoštevati, kam laže pride na sodišče. Če naj bi bilo to merilo, bi bil izničen institut splošne krajevne pristojnosti, ki temelji prav na tem, da je tožencu olajšana obramba, s tem, da je pristojno sodišče, ki mu je najbližje (novomeško za več kot pol bližje kot ljubljansko). Ena izmed predlaganih prič je res iz Ljubljane, toda druga je z območja krajevno pristojnega sodišča. Če se bo izkazalo kot nujno, bo lahko postavljen izvedenec iz Ljubljane, vendar to ne pomeni, da ga ne bi moglo postaviti sodišče v Novem mestu. Videti pa je po vsebini tožbe, da bo eden najpomembnejših dokazov v tej pravdi ogled kraja, ki je spet na območju krajevno pristojnega sodišča. Tja vodi cesta, mnogo krajša, iz kraja pristojnega sodišča. Kakšne "boljše zveze" so mišljene, v predlogu ni pojasnjeno.

Po opisanem torej ni utemeljenih razlogov za sklepanje, da bi se očitno postopek laže opravil pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani. Zato je bilo treba predlog zavrniti.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 79/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-11-16

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - zakonita zastopnica upnice zaposlena na pritožbenem sodišču

Predlog za delegacijo je utemeljen zaradi sorodstvene povezave med delavko sodišča, ki naj bi v pritožbeni fazi odločalo v tej zadevi, in mladoletno upnico. Da bi bil izključen dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja, je bilo treba odločiti, naj v tej zadevi na pritožbeni stopnji postopka drugo višje sodišče.

Za odločanje v tej zadevi na drugi stopnji se določi Višje sodišče v Celju.

Višje sodišče v Mariboru je predlagalo, naj se v skladu s 67. členom Zakona o pravdnem postopku določi drugo stvarno pristojno sodišče v tej izvršilni zadevi. Zakonita zastopnica mladoletne upnice je zaposlena pri tem sodišču, ta okoliščina pa utegne vzbuditi nezaupanje v nepristransko delo sodišča, neugoden vtis bi nastal tudi v morebiti obveščeni javnosti.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku lahko vrhovno sodišče na predlog pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če so za to podani tehtni razlogi. Predlog je utemeljen zaradi sorodstvene povezave med delavko sodišča, ki naj bi v pritožbeni fazi odločalo v tej zadevi, in mladoletno upnico. Da bi bil izključen dvom o korektnosti postopka in nepristranskosti odločanja, je bilo treba odločiti, naj v tej zadevi postopa na pritožbeni stopnji Višje sodišče v Celju.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep III R 54/2004, enako tudi III R 48/2004
Sklep I R 80/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-11-16

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišči - spor z mednarodnim elementom - ordinacija pristojnosti

Trditve v predlogu za ordinacijo pristojnosti in do sedaj znani podatki lahko privedejo do pristojnosti sodišča Republike Slovenije. Zato je na podlagi 68. člena ZPP za odločanje v tej pravdni zadevi določilo Okrožno sodišče v Novi Gorici.

Za odločanje v tej pravdni zadevi se določi Okrožno sodišče v Novi Gorici.

Tožnica je 6.10.2000 pri Okrožnem sodišču v Novi Gorici vožila tožbo zaradi izpodbijanja očetovstva in v njej med drugim predlagala, da vrhovno sodišče določi, katero stvarno pristojno sodišče v naši državi naj bo krajevno pristojno za odločanje v tej pravdni zadevi. Okrožno sodišče v Novi Gorici je njen predlog poslalo v odločanje vrhovnemu sodišču.

Če je po pravilih o mednarodni pristojnosti za sojenje pristojno sodišče Republike Slovenije, vendar se po Zakonu o pravdnem postopku (Ul. RS, št. 26/99; v nadaljevanju ZPP) ne da dognati, katero sodišče je krajevno pristojno, odloči vrhovno sodišče na predlog stranke, katero stvarno pristojno sodišče naj bo krajevno pristojno (68. člen ZPP). Tožnica v predlogu zatrjuje, da sta ona in mladoletna drugotoženka državljanki Republike Slovenije, prvotoženec pa to ni. Glede na 71. člen Zakona o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (Ul. RS, št. 56/99) meni, da je podana pristojnost sodišča Republike Slovenije. Vse tri pravdne stranke imajo stalno prebivališče v Italiji. Zato po določbah ZPP ni mogoče dognati, katero stvarno pristojno sodišče naj bi bilo krajevno pristojno za odločanje v tej pravdni zadevi. Tožnica zaradi bližine stalnega prebivališča pravdnih strank predlaga določitev Okrožnega sodišča v Novi Gorici. O trditvah v zvezi z državljanstvom in prebivališčem strank prilaga listine.

Vrhovno sodišče ugotavlja, da pravkar povzete trditve v predlogu za ordinacijo pristojnosti in do sedaj znani podatki lahko privedejo do pristojnosti sodišča Republike Slovenije. Zato je na podlagi 68.

člena ZPP za odločanje v tej pravdni zadevi določilo Okrožno sodišče v Novi Gorici.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep II Ips 442/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-11-09

dogovor o preživnini pred CSD - narava spora o spremembi dogovorjene preživnine - premoženjskopravni spor - dovoljenost revizije

V sporu za spremembo preživnine, določene z dogovorom po 130. členu ZZZDR, se dovoljenost revizije presoja po 2. odstavku 367. člena ZPP.

Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek za znižanje preživnine, določene v znesku 30.870,00 SIT mesečno, na 10.000,00 SIT mesečno.

Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sodbo prve stopnje.

Proti tej sodbi vlaga tožeča stranka revizijo. Uveljavlja revizijski razlog zmotne uporabe materialnega prava in predlaga, da revizijsko sodišče spremeni izpodbijano sodbo in ugodi tožbenemu zahtevku, podrejeno pa, da obe sodbi razveljavi in vrne zadevo sodišču prve stopnje v novo sojenje.

Revizija je bila vročena toženi stranki, ki nanjo ni odgovorila, in Državnemu tožilstvu Republike Slovenije, ki se o njej ni izjavilo (375. člen Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP).

Tožeča stranka je v tožbi navedla vrednost spornega predmeta v znesku 250.500,00 SIT. Takšna vrednost spornega predmeta je navedena tudi v odgovoru na tožbo in v sodbi prve in druge stopnje.

Po drugem odstavku 367. člena ZPP je revizija dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 1.000.000,00 tolarjev. Ta pogoj za dovoljenost revizije v obravnavani zadevi ni izpolnjen.

Po 1. točki tretjega odstavka 367. člena ZPP je revizija vselej dovoljena v sporih o preživljanju, ko je preživnina določena prvič ali je ukinjena. V obravnavani zadevi ne gre za tak spor. Preživnina za ml. tožnika je bila namreč v skladu s 130. členom Zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (ZZZDR) določena z dogovorom, sklenjenim dne 5.12.1997 pri Centru za socialno delo v Kamniku. Ta dogovor je izvršilni naslov (drugi odstavek 130. člena ZZZDR).

Sodišče na predlog prizadetega spremeni preživnino, določeno z dogovorom po 130. členu ZZZDR (peti odstavek 132. člena ZZZDR). Za tak spor gre v obravnavanem primeru. Vendar to ni spor, za katerega velja glede dovoljenosti revizije izjema po 1. točki tretjega odstavka 367. člena ZPP, temveč je spor, za katerega velja pravilo po drugem odstavku tega člena.

Revizija tožeče stranke glede na navedeno ni dovoljena, zato jo je revizijsko sodišče zavrglo (377. člen ZPP).

ZPP člen 367, 367/2, 367/3-1.ZZZDR člen 130, 130/2, 132, 132/5.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep II Ips 536/2001, enako tudi sklep II Ips 348/2001
Sklep II Ips 359/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-11-09

dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta

Sodba prve stopnje je bila izdana po 14.7.1999, ko je začel veljati novi ZPP. Zato je za dovoljenost revizije odločilen drugi odstavek 367. člena ZPP, ki določa, da je v premoženjskih sporih revizija dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 1.000.000,00 tolarjev.

Sodišče prve stopnje je razsodilo, da pripada tožnikovi materi H. U. dedna pravica po I. R. kot izvenzakonskem partnerju.

Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožene stranke in potrdilo sodbo prve stopnje.

Proti tej sodbi vlaga tožena stranka revizijo. Uveljavlja revizijski razlog zmotne uporabe materialnega prava in predlaga, da revizijsko sodišče spremeni izpodbijano sodbo in tožbeni zahtevek zavrne, podrejeno pa, da razveljavi obe sodbi in vrne zadevo sodišču prve stopnje v novo sojenje.

Revizija je bila vročena tožeči stranki, ki nanjo ni odgovorila, in Državnemu tožilstvu Republike Slovenije, ki se o njej ni izjavilo (375. člen Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP).

Tožeča stranka je v tožbi navedla vrednost spornega predmeta v znesku 500.000,00 SIT (drugi odstavek 180. člena ZPP). Sodišče je takšno oceno vrednosti sprejelo.

Sodba prve stopnje je bila izrečena dne 7.10.1999, torej že po uveljavitvi Zakona o pravdnem postopku iz leta 1999 (Ur.l. RS št. 26/99). Po 503. členu je zakon začel veljati 90. dan po objavi v Uradnem listu. Dan začetka veljavnosti je bil 14.7.1999. Po 498.

členu bi se prejšnji ZPP uporabljal v tem postopku tedaj, če bi bila izdana sodba prve stopnje pred 14.7.1999. Ker je bila sodba izdana kasneje, je za dovoljenost revizije odločilen drugi odstavek 367. člena ZPP, ki določa, da je v premoženjskih sporih revizija dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 1.000.000,00 tolarjev. V obravnavani zadevi ta pogoj ni izpolnjen, zato revizija ni dovoljena in jo je revizijsko sodišče zavrglo (377. člen ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 86/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-11-09

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov

Bližnji kolegialni in osebni stiki tretjetožnice kot okrožne sodnice s sodniki Okrajnega sodišča v ... pomenijo okoliščino, ki bi lahko ovirala nemoten potek postopka. Na to kaže že vložen predlog za izločitev pristojne okrajne sodnice. Glede na to so podani razlogi v smislu 67. člena Zakona o pravdnem postopku za prenos pristojnosti.

Za odločanje se določi Okrajno sodišče v Velenju.

Pri Okrajnem sodišču v ... je pod opr. št. P 209/2000 vložena tožba R. K., M. K. roj. P. in M. K. roj. K. proti E. in V. J. zaradi ugotovitve obstoja služnosti.

Predsednica Okrajnega sodišča v ... predlaga, da Vrhovno sodišče Republike Slovenije na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku določi za postopanje v tej zadevi drugo stvarno pristojno sodišče. V predlogu navaja, da je tretja tožnica sodnica pri Okrožnem sodišču v ... Okrajno in okrožno sodišče delujeta v isti stavbi. Vsi sodniki se med seboj poznajo in vzdržujejo osebne stike. To bi pri pravdnih strankah in v javnosti lahko povzročilo dvom o nepristranosti Okrajnega sodišča v S...

Iz priloženega spisa opr. št. P 209/2000 je razvidno, da je okrajna sodnica K. R., kateri je spis dodeljen, predlagala svojo izločitev iz enakih razlogov, na kakršne se sklicuje predlog za delegacijo pristojnosti.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča je utemeljen.

Bližnji kolegialni in osebni stiki tretjetožnice kot okrožne sodnice s sodniki Okrajnega sodišča v ... pomenijo okoliščino, ki bi lahko ovirala nemoten potek postopka. Na to kaže že vložen predlog za izločitev pristojne okrajne sodnice. Glede na to so podani razlogi v smislu 67. člena Zakona o pravdnem postopku za prenos pristojnosti na Okrajno sodišče v Velenju kot bližnje drugo stvarno pristojno sodišče.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 53/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-11-15

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov

Dejstvo, da je dolžnik zaposlen na delovnem mestu zemljiškoknjižnega referenta pri stvarno in krajevno pristojnem Okrajnem sodišču .., predstavlja tehten razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Kranju.

Upnik je dne 19.8.2000 vložil predlog za izvršbo zaradi izterjave 89.543,36 tolarjev s pripadki. Sodišče je izvršbo dovolilo, dolžnik pa je sklep o izvršbi izpodbijal z ugovorom.

Z dopisom z dne 20.9.2000 je predsednica sodišča, pri katerem sta bila izvršilni predlog in ugovor vložena, predlagala določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Kot razlog je navedla dejstvo, da je dolžnik zaposlen kot zemljiškoknjižni referent pri Okrajnem sodišču v ..., kar bi lahko vzbudilo dvom v nepristranost vseh sodnikov tega sodišča.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče Republike Slovenije določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Dejstvo, da je dolžnik zaposlen na delovnem mestu zemljiškoknjižnega referenta pri stvarno in krajevno pristojnem Okrajnem sodišču v ..., predstavlja tehten razlog za delegacijo pristojnosti po 67. členu ZPP. Zato je Vrhovno sodišče Republike Slovenije predlogu ugodilo in določilo drugo sodišče, ki je stvarno pristojno in je v krajevni bližini.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 60/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-10-26

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugih tehtnih razlogov - otežitev medsebojnih odnosov na sodišču

Sojenje bratu kolegice, ki opravlja sodniško funkcijo na istem sodišču, in to za več dokaj visokih zneskov, bi lahko otežilo medsebojne odnose pri delu sodišča; poleg tega pa bi objektivno lahko prišlo do dvoma v nepristranost sojenja.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrožno sodišče v ....

Tožeča stranka je dne 1.12.1997 vložila tožbo zaradi izpodbijanja pravnih dejanj in vrnitve zneska 2.691.538 tolarjev s pripadki v stečajno maso.

Z dopisom z dne 27.9.2000 je predsednik sodišča, pri katerem je bila tožba vložena, predlagal določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Kot razlog je navedel dejstvo, da je toženec brat sodnice Okrožnega sodišča v ..., kar bi lahko vzbudilo dvom v nepristranost vseh sodnikov tega sodišča.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku lahko Vrhovno sodišče Republike Slovenije določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Sojenje bratu kolegice, ki opravlja sodniško funkcijo na istem sodišču, in to za več dokaj visokih zneskov, bi lahko otežilo medsebojne odnose pri delu sodišča; poleg tega pa bi objektivno lahko prišlo do dvoma v nepristranost sojenja. Zato je Vrhovno sodišče Republike Slovenije ugodilo predlogu in določilo drugo sodišče, ki je stvarno pristojno in je v krajevni bližini.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
Sklep I R 81/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-10-26

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz razlogov smotrnosti - bivališče strank in prič na območju drugega sodišča

Dejstvo, da imajo tožnik in vse doslej predlagane priče stalno prebivališče na območju Okrajnega sodišča v Slovenskih Konjicah je predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča, ki ga je vložilo Okrajno sodišče v Ljubljani, utemeljen.

Za odločanje v tej zadevi se določi Okrajno sodišče v Slovenskih Konjicah.

Tožnik je vložil tožbo za plačilo odškodnine pri Temeljnem sodišču v Mariboru, enota v Mariboru. To sodišče se je izreklo za krajevno nepristojno in je po pravnomočnosti sklepa odstopilo zadevo Temeljnemu sodišču v Ljubljani, enota v Ljubljani.

Z dopisom z dne 17.10.2000 je Okrajno sodišče v Ljubljani predlagalo določitev drugega stvarno pristojnega sodišča. Kot razlog je navedlo dejstvo, da imajo tožnik in vse priče, ki so bile v dosedanjem postopku predlagane, stalno prebivališče na območju Okrajnega sodišča v Slovenskih Konjicah.

Po 67. členu Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) lahko Vrhovno sodišče Republike Slovenije določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi.

Temeljni namen delegacije pristojnosti po 67. členu ZPP je smotrnost. Očitno morajo biti izkazani razlogi, zaradi katerih bi bilo konkretni postopek laže opraviti pred drugim sodiščem.

Pregled pravdnega spisa o dosedanjem poteku postopka pokaže, da bo potrebno v dokaznem postopku izvesti dokaz z zaslišanjem tožnika kot stranke in zaslišanjem številnih prič, ki sta jih v dosedanjih vlogah predlagali obe pravdni stranki. Tožnik in vse doslej predlagane priče pa imajo stalno prebivališče na območju Okrajnega sodišča v Slovenskih Konjicah. Razloge, ki jih v predlogu za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča navaja Okrajno sodišče v Ljubljani, je tako mogoče opredeliti kot smotrne, saj se bo postopek brez dvoma lažje, predvsem pa z manjšimi stroški, opravil pri Okrajnem sodišču v Slovenskih Konjicah. Zato je Vrhovno sodišče Republike Slovenije predlogu ugodilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

Sklep III R 54/2004, enako tudi III R 48/2004
Sklep I R 88/2000
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 2000-11-29

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz drugega tehtnega razloga - ekonomičnost postopka - tožba na razveljavitev sodne poravnave - zaslišanje sodnika kot priče

Dejstvo, da se o okoliščinah, v katerih je bila sklenjena izpodbijana poravnava, predlaga za zaslišanje sodnik, pred katerim sta pravdni stranki sklenili poravnavo, ne predstavlja razloga, ki bi zaradi ekonomičnosti ali drugega tehtnega razloga utemeljeval delegacijo.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

Tožnik je 18.01.2000 pri Okrajnem sodišču v Črnomlju kot krajevno pristojnem sodišču vložil tožbo zaradi razveljavitve sodne poravnave. V predlogu za delegacijo pristojnosti z dne 25.10.2000 je pojasnil, da je pri sklepanju izpodbijane poravnave sodeloval sodnik, ki ga bo potrebno v tej pravdni zadevi zaslišati tudi v smeri trditev, da je bila poravnava sklenjena v nedovoljenih okoliščinah. Da se prepreči dvom v objektivnost odločanja, je primerno odločiti o drugem stvarno pristojnem sodišču.

Vrhovno sodišče lahko na podlagi 67. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. RS, št. 26/99) na predlog stranke ali pristojnega sodišča določi drugo stvarno pristojno sodišče, da postopa v zadevi, če je očitno, da se bo tako lažje vodil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Po presoji vrhovnega sodišča dejstvo, da se o okoliščinah, v katerih je bila sklenjena izpodbijana poravnava, predlaga za zaslišanje sodnik, pred katerim sta pravdni stranki sklenili poravnavo, ne predstavlja razloga, ki bi zaradi ekonomičnosti ali drugega tehtnega razloga utemeljeval delegacijo. Zato je moralo zavrniti tožnikov predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.