Sklep I R 34/99, I R 37/99
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 1999-06-02

določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - pristranost sodišča

Če je pritožbeno sodišče v izvršilni zadevi zaradi prisilne izselitve M. K. dolžnikovo pritožbo glede zatrjevanih nepravilnosti zavrnilo, to ne pomeni, da je zaradi tega otežena nepristranost tega sodišča v morebitnem pritožbenem odločanju v tej pravdni zadevi. Predvsem pa samo sodišče kot tako ne more biti pristrano, to so lahko le posamezni sodniki, zaradi česar je sum v nepristranost posameznega in konkretnega sodnika lahko le izločitveni razlog, ne more pa to biti razlog za prenos pristojnosti.

Predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča se zavrne.

Tožeča stranka je dne 5.5.1999 pri Okrožnem sodišču v Ljubljani vložila tožbo, s katero od tožene stranke zahteva, da plača vsaki od tožnic po 10,000.000,00 SIT odškodnine za škodo, ki jima je nastala zaradi zatrjevano nezakonitega ravnanja sodnega izvršitelja ob prisilni deložaciji M. K. dne 8.1.1999. V tožbi tudi predlaga, da Vrhovno sodišče Republike Slovenije prenese krajevno pristojnost za obravnavanje te zadeve na drugo okrožno sodišče čim bližje Ljubljani, vendar izven krajevnega okvira Višjega sodišča v Ljubljani. V spor namreč sodi tudi odnos do Okrajnega sodišča v Ljubljani, nepravilnosti v postopku pri tem sodišču pa so po mnenju tožeče stranke pripeljale do nezakonite izvršbe. Opozarja še, da je Višje sodišče v Ljubljani zavrnilo pritožbo dolžnika M. K., ki se je pritoževal zaradi teh nezakonitosti, kar sodišču otežkoča nepristranost tudi v tej pravdni zadevi.

Dne 10.5.1999 je k Okrožnemu sodišču v Ljubljani prispela vloga, označena kot tožba, v kateri ista tožeča stranka od iste tožene stranke na podlagi enakih navedb zahteva plačilo odškodnine vsaki od tožnic po 6,000.000,00 SIT. V tej vlogi je v enakem besedilu povzet tudi predlog za prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. Tožeča stranka je vlogi priložila spremni dopis (priloga pod A1), da pošilja dva izvoda tožbe, poslane 4.5.1999, ki je zdaj popravljena glede višine zahtevane odškodnine.

Okrožno sodišče v Ljubljani je prvo vlogo vpisalo pod opr. št. III P 215/99, drugo pa pod opr. št. III P 222/99. Tudi oba predloga za delegacijo pristojnosti je vrhovnemu sodišču predložilo ločeno. Glede na enako vsebino obeh vlog in vsebino spremnega dopisa je vrhovno sodišče oba predloga obravnavalo enotno, ni pa v pristojnosti vrhovnega sodišča presojati, ali je šlo za morebiten pomoten vpis druge vloge kot nove tožbe.

Predlog za prenos krajevne pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče ni utemeljen.

Po določbi 68. člena Zakona o pravdnem postopku vrhovno sodišče na predlog stranke ali sodišča določi, da naj postopa v posamezni zadevi drugo stvarno pristojno sodišče, če je očitno, da se bo tako laže opravil postopek, ali če so za to drugi tehtni razlogi. Tožeča stranka utemeljuje svoj predlog z nezakonitim delom Okrajnega sodišča v Ljubljani in z otežkočeno nepristranostjo Višjega sodišča v Ljubljani, ki je zavrnilo pritožbo dolžnika, ki so ga po mnenju tožeče stranke nezakonito deložirali. Povzeti razlogi po presoji vrhovnega sodišča niso taki, da bi utemeljevali prenos pristojnosti na drugo stvarno pristojno sodišče. V tem odškodninskem sporu odloča Okrožno sodišče v Ljubljani, podlaga odškodninskega spora pa ni ravnanje tega istega, temveč drugega sodišča. Okrajno sodišče v Ljubljani je kljub sedežu v istem kraju nedvomno drugo sodišče.

Kakšen odnos med tema sodiščema naj bi narekoval prenos pristojnosti, tožeča stranka ni pojasnila. Če je Višje sodišče v Ljubljani kot pritožbeno sodišče v izvršilni zadevi zaradi prisilne izselitve M. K. dolžnikovo pritožbo glede zatrjevanih nepravilnosti zavrnilo, to ne pomeni, da je zaradi tega otežena nepristranost tega sodišča v morebitnem pritožbenem odločanju v tej pravdni zadevi. Predvsem pa samo sodišče kot tako ne more biti pristrano, to so lahko le posamezni sodniki, zaradi česar je sum v nepristranost posameznega in konkretnega sodnika lahko le izločitveni razlog, ne more pa to biti razlog za prenos pristojnosti. Zato je vrhovno sodišče moralo predlog za določitev drugega stvarno pristojnega sodišča zavrniti kot neutemeljen.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.