Sklep III Ips 113/99
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 1999-10-08

zahteva za varstvo zakonitosti - gospodarski prestopki - izterjava denarnih kazni in stroškov postopka - izvršba po uradni dolžnosti - rubež - udeležba upnika pri rubežu

Prisilna izterjava neplačane denarne kazni in stroškov postopka, kar je bilo izrečeno s sodno odločbo v sodnem postopku zaradi gospodarskega prestopka, se izvrši po uradni dolžnosti.

Izvršba se po uradni dolžnosti začne in se tako tudi mora izpeljati. V takem takoimenovanem enostranskem izvršilnem postopku ne nastopa upnik v izvršilnem procesnem smislu. Zato pri takih postopkih izvršbe, ki se opravijo po uradni dolžnosti, ni mogoče uporabiti določbe tretjega odstavka 82. člena ZIZ, da sodišče izvršbo ustavi, če se upnik ne udeleži rubeža.

Zahtevi za varstvo zakonitosti se ugodi, sklep sodišča prve stopnje se razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v nadaljnji postopek.

Okrožno sodišče v Ljubljani je predlagalo okrajnemu sodišču izvršbo za prisilno izterjavo denarne kazni 300.000,00 SIT in povprečnine 80.000,00 SIT od dolžnika S. d.o.o. K., ki je bila za navedeni skupni znesek 380.000,00 pravnomočno obsojena v gospodarskem kazenskem postopku zaradi gospodarskega prestopka s sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljana, opr. št. Gp 743/95. V teku izvršilnega postopka je Okrajno sodišče v Kamniku odredilo tudi rubež predmetov na naslovu dolžnika, o čemer je obvestilo Okrožno sodišče v Ljubljani z opozorilom, da bo izvršbo ustavilo, "če se upnik ne udeleži rubeža (82. člen ZIZ)". Okrožno sodišče Ljubljana se rubeža ni udeležilo, zato okrajno sodišče rubeža ni opravilo in je izdalo sklep, da se izvršba ustavi v skladu z določilom tretjega odstavka 82. člena ZIZ.

Proti sklepu o ustavitvi izvršbe vlaga Državno tožilstvo Republike Slovenije zahtevo za varstvo zakonitosti zaradi zmotne uporabe materialnega prava, ker je sodišče prve stopnje neupravičeno uporabilo določilo tretjega odstavka 82. člena ZIZ v zvezi z določbo drugega odstavka 2. člena ZIZ, ni pa uporabilo 150. in 151. člena Zakona o gospodarskih prestopkih ter drugega odstavka 1. člena in prvega odstavka 3. člena Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij.

Predlaga spremembo izpodbijanega sklepa tako, da se izvršba nadaljuje po uradni dolžnosti.

Dolžnik S. d.o.o. K. na zahtevo ni odgovoril.

Zahteva za varstvo zakonitosti je utemeljena.

Predvsem ima prav zahteva, da se prisilna izterjava neplačane denarne kazni in stroškov postopka, kar je bilo izrečeno s sodno odločbo v sodnem postopku zaradi gospodarskega prestopka, izvrši po uradni dolžnosti. To smiselno izhaja iz določbe 150. člena Zakona o gospodarskih prestopkih, da se odločba, s katero je pravnomočno izrečena denarna kazen in odločeno o stroških postopka, izvrši, ko poteče v odločbi določen rok za plačilo kazni oziroma stroškov postopka, in iz določbe 151. člena Zakona o gospodarskih prestopkih, da sodišče, ki je izdalo odločbo na prvi stopnji in samo ni pristojno za njeno izvršitev, "pošlje overjen prepis odločbe s potrdilom o izvršljivosti organu, ki je pristojen za izvršitev; ta mora odločbo brez odlašanja izvršiti". Enako določa v prvem odstavku 3. člena Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij. Sicer pa tudi ZIZ pozna poleg (običajne) izvršbe po predlogu upnika (prvi odstavek 2. člena) tudi izvršilni postopek, ki se na podlagi zakona uvede po uradni dolžnosti (drugi odstavek 2. člena).

Izvršba se po uradni dolžnosti začne in se tako tudi mora izpeljati. V takem takoimenovanem enostranskem izvršilnem postopku ne nastopa upnik v izvršilnem procesnem smislu. Zato pri takih postopkih izvršbe, ki se opravijo po uradni dolžnosti, ni mogoče uporabiti določbe tretjega odstavka 82. člena ZIZ, da sodišče izvršbo ustavi, če se upnik ne udeleži rubeža.

Zato je bilo treba zahtevi za varstvo zakonitosti ugoditi in spodbijani sklep Okrajnega sodišča v Kamniku razveljaviti, da se bo izvršba lahko nadaljevala v skladu z določili VIII. poglavja drugega razdelka ZIZ o izvršbi za izterjavo denarne terjatve.

ZIZ člen 2, 2/2, 82, 82/3.ZGP člen 150, 151.ZIKS člen 3, 3/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.