Sklep I Ips 254/96
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 1998-04-23

zahteva za varstvo zakonitosti - dovoljenost - zahteva vložena zoper sodni sklep o zaplembi premoženja - priglasitev okrajnega ljudskega odbora - obnova postopka

Sklep z dne 1.2.1946, zoper katerega je vložena zahteva za varstvo zakonitosti, je bil izdan na podlagi dopisa okrajnega ljudskega odbora, po katerem je obsojenec A.P., ki je bil za kazniva dejanja po čl. 106, 125, 127 in 128 KZ/51 sicer obsojen šele 1954, spadal med osebe, ki jih našteva 28.čl. ZKIK. Navedeni sklep o zaplembi premoženja je torej pomenil le izvršitev priglasitve Okrajnega ljudskega odbora v K. z dne 22.11.1945, saj je bilo po določilu 28.čl. ZKIK sodiščem ob izrekanju konfiskacije med drugim prepovedano spuščati se v vprašanje, ali je posamezna oseba res zagrešila kakšno kaznivo dejanje. Upravna odločba - priglasitev okrajnega ljudskega odbora je tako v vseh primerih, ko ni temeljila na kazenski sodbi, po svoji vsebini nadomestila kazensko sodbo. Zoper navedeni sklep o zaplembi premoženja zato zahteva za varstvo zakonitosti ni dovoljena, je pa v skladu z odločitvijo Ustavnega sodišča opr.št. U-I-249/96-14 z dne 12.3.1998 mogoče zahtevati v postopku obnove po 416.čl. ZKP spremembo priglasitve okrajnega ljudskega odbora, ki ne temelji na kazenski sodbi.

Zahteva pooblaščencev M.P. in dr. J.P. za varstvo zakonitosti se zavrže kot nedovoljena.

Okrajno sodišče v Kranju je na podlagi dopisa okrajnega ljudskega odbora, odbora za kmetijstvo v K., z dne 22. 11. 1945, v zvezi z 28. členom Zakona o zaplembi imovine in opravljanju zaplembe z dne 9. 6. 1945, odločilo, da se skladno z navedenim zakonom A.P.-ju iz P.

zapleni celokupna premična in nepremična imovina, kot je popisana v komisijskem zapisniku Okrajnega sodišča v Kranju z dne 20. 12. 1945 pod rubriko 1, zemljišča, zap. št. 1-2, in da se vsa ta zaplenjena imovina prenese v last države FLR Jugoslavije in preda okrožni upravi narodne imovine v L. ter da se odreja vpis lastninske pravice v korist države FLR Jugoslavije pri zaplenjenih nepremičninah vl. št. 285 k.o. B.v. V obrazložitvi sklepa je navedeno, da obs. A.P. v smislu dopisa Okrajnega ljudskega odbora spada med osebe, ki jih našteva 28. člen Zakona o zaplembi, zaradi česar smatra sodišče razsodbo, ki je nima v rokah, za izvršno tudi v izreku o zaplembi premoženja.

Pooblaščenca M.P., vdove A.P., ter njegovega sina dr. J.P., odvetnika T.S. in mag. dr. M.T., oba iz L., sta dne 22.12.1995 vložila zahtevo za varstvo zakonitosti tudi zoper sklep Okrajnega sodišča v Ljubljani z dne 1.2.1946 ( o njuni zahtevi za varstvo zakonitosti zoper sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani z dne 30.4.1954, v zvezi s sodbo Vrhovnega sodišča LRS z dne 7.7.1954, je bilo že odločeno s sodbo Vrhovnega sodišča Republike Slovenije z dne 19.2.1998, opr.št. I Ips 3/96). Z vlogo z dne 21.9.1995 pa sta pooblaščenca dopolnila zahtevo za varstvo zakonitosti zoper navedeni sklep. Predlagata, da Vrhovno sodišče Republike Slovenije razveljavi odločbo o izreku zaplembe celotnega premoženja in zadevo vrne v novo odločitev sodišču prve stopnje ali višjemu sodišču.

Vrhovno sodišče Republike Slovenije je zahtevo za varstvo zakonitosti, vloženo zoper sklep Okrajnega sodišča v Ljubljani z dne 1.2.1946, zavrglo kot nedovoljeno.

V Uradnem listu RS, štev.29/98 z dne 10.4.1998, je bila objavljena odločba Ustavnega sodišča Republike Slovenije z dne 12.3.1998, št. U-I- 249/96-14, s katero je bilo odločeno, da določba 28. člena Zakona o konfiskaciji premoženja in izvrševanju konfiskacije (ZKIK), ki je bil objavljen v Uradnem listu DFJ, št.40/45) ni bila v skladu s splošnimi pravnimi načeli, ki so jih v času njene uveljavitve priznavali civilizirani narodi, niti s tedanjimi ustavnimi načeli, kolikor je omogočala, da so bile na njeni podlagi brez pravnomočne kazenske sodbe posamezne osebe proglašene za vojne zločince ali narodne sovražnike, ter da bi bila njena uporaba v današnjih sodnih postopkih v neskladju z ustavo. V obrazložitvi navedene odločbe je navedeno, da je upravna odločba - priglasitev okrajnega ljudskega odbora v vseh primerih, ko ni temeljila na kazenski sodbi, po svoji vsebini nadomestila kazensko sodbo. V obravnavanem primeru je torej dopis Okrajnega ljudskega odbora - odseka za kmetijstvo - v K. z dne 22.11.1945 pomenil tako priglasitev, je torej po svoji vsebini nadomestil kazensko sodbo, saj je bil A.P. šele s sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani z dne 30.4.1954, v zvezi s sodbo Vrhovnega sodišča LRS z dne 7.7.1954, obsojen zaradi kaznivih dejanj po 106.,125.,127. in 128. členu Kazenskega zakonika/1951 (KZ/1951). Po odločbi Ustavnega sodišča Republike Slovenije je treba v skladu z določilom 416. člena Zakona o kazenskem postopku (ZKP) dopustiti osebam, ki so bile s priglasitvami brez kazenskih sodb razglašene za vojne zločince in narodne sovražnike, oziroma njihovim pravnim naslednikom, ki so do tega zakonsko upravičeni, da na podlagi navedene odločbe zahtevajo v postopku obnove spremembo pravnomočne odločitve (to je priglasitve okrajnega ljudskega odbora, ki ne temelji na kazenski sodbi). Zoper sklep Okrajnega sodišča v Ljubljani z dne 1.2.1946, ki torej pomeni le izvršitev priglasitve Okrajnega ljudskega odbora - odseka za kmetijstvo- v K. z dne 22.11.1945, zahteva za varstvo zakonitosti ni dovoljena, saj je bilo po določilu 28. člena ZKIK sodiščem ob izrekanju konfiskacije prepovedano, da bi se spuščala v vprašanje, ali je bila posamezna oseba res ustreljena, ubita, je umrla ali pobegnila, prav tako pa se ni smelo spuščati v vprašanje, ali je posamezna oseba res zagrešila kakšno kaznivo dejanje, ki je predstavljalo vojni zločin po tedaj veljavni zakonodaji, in ali je bila ta oseba obsojena v kazenskem postopku. Glede na odločitev Ustavnega sodišča z dne 12.3.1998, št.

U-I-249/96-14 imajo torej pravni nasledniki umrlega A.P. na podlagi 416. člena ZKP možnost zahtevati obnovo spremembe pravnomočne odločitve, to je priglasitve Okrajnega ljudskega odbora v K. z dne 1.2.1946, ki ni temeljila na kazenski sodbi. Po določilu 416. člena ZKP se namreč določbe o obnovi kazenskega postopka (členi 406 do 415) smiselno uporabljajo tudi, kadar je vložena zahteva za spremembo pravnomočne sodne odločbe na podlagi odločbe ustavnega sodišča, s katero je bil razveljavljen ali odpravljen predpis, na podlagi katerega je bila izdana pravnomočna obsodilna sodba, v obravnavanem primeru omenjena priglasitev Okrajnega ljudskega odbora v K. .

Zakon o konfiskaciji premoženja in izvrševanju konfiskacije (ZKIK 1945) člen 28.ZKP člen 416.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.