Sodba X Ips 1277/2006
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 1998-04-23

ukrep gradbenega inšpektorja - sklep o dovolitvi izvršbe

Revizijsko sodišče mora po uradni dolžnosti paziti le na pravilno uporabo materialnega prava. Ko tožnik s tožbo izpodbija procesno odločitev upravnega organa, do uporabe materialnega prava pri odločanju ni prišlo.

Z izpodbijano sodbo je sodišče prve stopnje na podlagi 1. odstavka 59. člena Zakona o upravnem sporu (ZUS, Uradni list RS, št. 50/97 in 70/00) zavrnilo tožnikovo tožbo zoper odločbo tožene stranke z dne 5.12.2003, s katero je ta zavrnila tožnikovo pritožbo zoper sklep gradbenega inšpektorja Inšpektorata Republike Slovenije za okolje in prostor, Območne enote C. z dne 3.10.2003. Z navedenim sklepom o dovolitvi izvršbe je gradbeni inšpektor ugotovil, da je odločba gradbenega inšpektorja Inšpektorata Republike Slovenije za okolje in prostor, Območne enote C. z dne 15.4.2003, s katero je bilo zavezancema I.N. in tožniku odrejeno, da morata v roku dveh mesecev po prejemu odločbe obnoviti propadlo leseno medetažno konstrukcijo na zahodnem delu objekta med stanovanjem v prvem nadstropju in stanovanjem na podstrešju poslovno-stanovanjskega objekta M. v C., ki stoji na zemljišču parc. št. 1670/1 k.o..., vl. št.., izvršljiva in se dovoljuje njena izvršba (1. točka izreka); zavezanca se opozarjata, da morata odrejeno obveznost izvršiti v novem roku do 1.12.2003, sicer bo kot prisilno sredstvo uporabljena denarna kazen v znesku 300.000,00 SIT (2. točka izreka); pritožba zoper ta sklep ne zadrži začete izvršbe (3. točka izreka).

Tožnik v pritožbi zoper izpodbijano sodbo navaja, da se ne more strinjati s tem, da je kaznovan za nekaj, kar ni povzročil oziroma da ni odgovoren za zadevo. I.N. kot lastnik etaže nad njim in lastnik nočnega lokala na M. v C. je leta neodgovorno ravnal z nepremičnino, zaradi česar se je zaradi večletnega zamakanja podrl strop v otroški sobi, v dnevni sobi pa so imeli strop podrt več let. Februarja leta 2005 so I.N. prisilno izselili. En mesec po tem pa je tožnik začel sanirati strop nad njim. Do roka, ki ga je postavila inšpekcija, tožene stranke naloženih del niso mogli opraviti, zaradi nagajanja N., ki jih je hotel na vsak način spraviti iz hiše. V juliju 2003 so imeli podpisano pogodbo z gradbeno firmo, da bi stvar adaptirali pravočasno in se izognili kakršnimkoli sankcijam, vendar N. ni dovolil dostopa v svoje stanovanje, da bi sanirali podrte strope oziroma tla. V aprilu leta 2006 so strope sanirali. Od julija 2005 je upokojen in ne zmore plačila kazni v znesku 300.000,00 SIT.

S 1.1.2007 je začel veljati ZUS-1, ki je kot izredno pravno sredstvo v upravnem sporu uvedel tudi revizijo. Po določbi 1. odstavka 107. člena ZUS-1 Vrhovno sodišče Republike Slovenije odloča o pravnih sredstvih, vloženih do 1.1.2007, po ZUS-1. Po 2. odstavku 107. člena ZUS-1 se do 1.1.2007 vložene pritožbe, če ne izpolnjujejo pogojev za pritožbe po tej določbi, štejejo za revizije. Ker je bila tožnikova pritožba zoper sodbo sodišča prve stopnje vložena pred 1.1.2007 in ne izpolnjuje pogojev za pritožbo po 2. odstavku 107. člena ZUS-1, se obravnava kot revizija.

Revizija v upravnem sporu je izredno pravno sredstvo zoper pravnomočno sodbo, izdano na prvi stopnji (83. člen ZUS-1). Revizijsko sodišče izpodbijano sodbo preizkusi le v delu, ki se z revizijo izpodbija, in v mejah razlogov, ki so v njej navedeni, po uradni dolžnosti pa pazi le na pravilno uporabo materialnega prava (86. člen ZUS-1).

Revident v obravnavani zadevi ne navaja razlogov, zaradi katerih je mogoče vložiti revizijo. Njegove navedbe v pritožbi (sedaj reviziji) se tudi ne nanašajo na morebitne napake, ki bi jih z izpodbijano sodbo storilo sodišče prve stopnje, bistvenih kršitev določb postopka v upravnem sporu pa revizijsko sodišče ne presoja po uradni dolžnosti.

Revizijsko sodišče mora po uradni dolžnosti paziti le na pravilno uporabo materialnega prava, vendar pa v obravnavanem primeru, ko tožnik s tožbo izpodbija procesno odločitev upravnega organa, do uporabe materialnega prava pri odločanju ni prišlo, prav tako materialno pravo ni bilo uporabljeno v izpodbijani sodbi sodišča prve stopnje, ki je le presojalo zakonitost in pravilnost odločbe tožene stranke.

Revizijski ugovori, ki se nanašajo na že opravljeno sanacijo spornega objekta po izdaji navedenega sklepa o dovolitvi izvršbe odločbe gradbenega inšpektorja in na razloge, zakaj sanacija ni bila pravočasno opravljena, pa ne morejo vplivati na drugačno odločitev revizijskega sodišča v tem upravnem sporu.

Glede na navedeno je Vrhovno sodišče Republike Slovenije zavrnilo neutemeljeno revizijo na podlagi 92. člena ZUS-1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.