Sklep II Ips 416/94
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 1996-03-07

bistvena kršitev določb pravdnega postopka - sposobnost biti pravdna stranka - pooblaščenec stranke

Tožeča stranka je vložila tožbo proti Skupnosti stanovalcev M. in v tožbi navedla, da toženo stranko zastopa "pooblaščena organizacija" Staninvest M. p.o., ki jo zastopa direktor B. M. Na podlagi take opredelitve tožene stranke in njenega zastopnika v tožbi, je bilo sodišču s strani Stanivesta M. p.o. predloženo pooblastilo za zastopanje, ki ga je ta organizacija dala L. K.J., odvetnici iz M. Iz povedanega izhaja, da pravdnemu sodišču tekom postopka ni bilo predloženo pooblastilo tožene stranke, ki naj bi bilo dano Staninvestu M. p. o., M.. To pomeni, da v dosedanjem postopku ni izkazan obstoj pooblastilnega razmerja med toženo stranko Skupnostjo stanovalcev P. in podjetjem S. M. p.o., M., ki naj bi ga zastopal direktor B. M., po njegovem pooblastilu pa odvetnica L. K.J.

Reviziji se ugodi, sodbi sodišč druge in prve stopnje se razveljavita in zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo odločanje. Stroški revizijskega postopka so nadaljnji stroški postopka.

Sodišče prve stopnje je z vmesno sodbo ugotovilo, da je podan temelj odškodninskega tožbenega zahtevka tožeče stranke. Tako odločitev sodišča prve stopnje je z izpodbijano pravnomočno sodbo potrdilo tudi pritožbeno sodišče.

Proti pravnomočni sodbi sodišča druge stopnje je vložila tožena stranka pravočasno revizijo in v njej uveljavljala revizijski razlog zmotne uporabe materialnega prava. Za uresničevanje pravic in dolžnosti pri gospodarjenju s stanovanji, vsebovanih v zakonu o stanovanjskem gospodarstvu, je zaposlila Skupnost stanovalcev stanovanjskih hiš P. čistilko in hišnika. Z obema je bilo sklenjeno delovno razmerje za nedoločen čas, z 42 urnim tedenskim delovnim časom. Hišnik in čistilka sta svoje delo opravila v skladu s pogodbo o zaposlitvi. Zato odškodninska odgovornost tožene stranke ne more biti podana. Do škodnega dogodka in nastanka škode je prišlo zaradi ravnanja stanovalke I. K, ki stopnišča za seboj ni počistila. Reviziji naj se zato tako ugodi, da se ugotovi, da odškodninski temelj tožbenega zahtevka ni podan.

Revizija je bila vročena nasprotni stranki, ki je na revizijo odgovorila, ter tedanjemu Javnemu tožilcu Republike Slovenije, ki se o njej ni izjavil (390. člen zakona o pravdnem postopku - ZPP).

V revizijskem odgovoru je tožeča stranka mnenja, da revizija ni utemeljena. Po stopnišču razsute žagovine hišnik ni odstranil, čeprav je bil nanjo opozorjen. Svojega dela zato ni opravil. Enako velja tudi za čistilko. Odškodninska odgovornost tožene stranke je zato podana, revizija pa neutemeljena.

Revizijsko sodišče je preizkusilo izpodbijano pravnomočno sodbo po uradni dolžnosti glede obstoja absolutne bistvene kršitve iz 10. točke 2. odstavka 354. člena ZPP (386. člen ZPP) in ugotovilo, da je ta kršitev podana.

Tožeča stranka je vložila tožbo proti Skupnosti stanovalcev P., M. in v tožbi navedla, da toženo stranko zastopa "pooblaščena organizacija" S. M. p.o., ki jo zastopa direktor B. M. Na podlagi take opredelitve tožene stranke in njenega zastopnika v tožbi, je bilo sodišču s strani S. M. p. o. predloženo pooblastilo za zastopanje, ki ga je ta organizacija dala L. K.J., odvetnici iz M. Iz povedanega izhaja, da pravdnemu sodišču tekom postopka ni bilo predloženo pooblastilo tožene stranke, ki naj bi bilo dano S. M. p. o., M. To pomeni, da v dosedanjem postopku ni izkazan obstoj pooblastilnega razmerja med toženo stranko Skupnostjo stanovalcev P. in podjetjem S. M. p.o., M., ki naj bi ga zastopal direktor B. M., po njegovem pooblastilu pa odvetnica L. K.J.

Po določbah zakona o stanovanjskem gospodarstvu, Uradni list SRS, št. 3/81, 34/83, 24/85, 1/86, 11/88 in 8/90 - v nadaljevanju ZSG, ki je z dnem uveljavitve stanovanjskega zakona - SZ - prenehal veljati (1. točka 1. odstavka 159. člena SZ), so stanovalci uresničevali svoje pravice in dolžnosti pri gospodarjenju s stanovanji in stanovanjskimi hišami v družbeni lastnini v skupnosti stanovalcev in stanovanjski skupnosti (1. odstavek 72. člena ZSG). Skupnost stanovalcev je bila pravna oseba, zastopal pa jo je predsednik hišnega sveta (1. odstavek 73. člena ZSG). Le v primeru, če v skupnosti stanovalcev niso bili izvoljeni organi, ali če niso opravljali nalog, je lahko stanovanjska skupnost po lastni pobudi ali po predlogu pristojnega organa krajevne skupnosti prenesla na organizacijo združenega dela, ki opravlja strokovne naloge in opravila pri gospodarjenju s stanovanjskimi hišami, dolžnost, da v imenu zbora stanovalcev in hišnega sveta ter v breme sredstev upravljanja stanovanjske hiše opravlja nujne naloge (1. odstavek 77. člena ZSG).

Ker je tožeča stranka tožbo naperila proti Skupnosti stanovalcev P. M., bi moral to skupnost zastopati predsednik hišnega sveta kot njen zakoniti zastopnik, v primeru, da gre za pravno situacijo iz 1. odstavka 77. člena ZSG, pa bi moralo biti med postopkom izkazano, da je S. p. o. M., ki ga je tožeča stranka v tožbi sicer opredelila kot "pooblaščeno organizacijo", vendar pa ni tega z ničemer izkazala, tista organizacija, na katero so bile na podlagi 1. odstavka 77. člena ZSG prenešene pristojnosti, ki so sicer po določbah ZSG pripadale zboru stanovalcev in hišnemu svetu.

Iz doslej predloženih listin ne izhaja, da ima S. M. p. o. potrebno dovoljenje za to, da nastopa v pravdnem postopku kot pooblaščenec tožene stranke. Ta pomanjkljivost pa predstavlja bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 10. točke 2. odstavka 354. člena ZPP, na katero mora revizijsko sodišče paziti po uradni dolžnosti (386. člen ZPP). Zato je bilo potrebno reviziji ugoditi, sodbi sodišč druge in prve stopnje razveljaviti, zadevo pa vrniti sodišču prve stopnje v novo sojenje (1. in 3. odstavek 394. člena ZPP).

V nadaljevanju postopka bo potrebno najprej odpraviti opisane pomanjkljivosti, ki se nanašajo na zastopanje tožene stranke. Po odpravi teh pomanjkljivosti pa bo potrebno, ob nespornem dejstvu, da je do škodnega dogodka in nastanka škode prišlo po uveljavitvi SZ, najprej ugotoviti, pri kom sta bila hišnik in čistilka na dan škodnega dogodka sploh v delovnem razmerju.

Izrek o stroških revizijskega postopka temelji na 3. odstavku 166. člena ZPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.