Sodba U 930/94
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 1996-02-21

ukrep elektroenergetskega inšpektorja - odprava pomanjkljivosti prvostopne odločbe

Drugostopna odločba, ki ni odpravila pomanjkljivosti prvostopne odločbe, ki je pomanjkljivo ugotovila dejansko stanje in ni navedla predpisov, na katere opira svojo odločitev, je nezakonita.

Tožbi se ugodi in se odpravi odločba Ministrstva za gospodarske dejavnosti RS z dne 5.5.1994.

Z izpodbijano odločbo je tožena stranka zavrnila pritožbo tožnika zoper odločbo Republiškega elektroenergetskega inšpektorja z dne 18.2.1994, s katero je odredil tožniku določene ukrepe za odpravo nepravilnosti oz. pomanjkljivosti, ugotovljenih na tehničnem pregledu dne 15.2.1994 in sicer, da mora 1) do roka 28.2.1994 na DV 110 kV Ajdovščina - Žiri - Cerkno pred RTP 110/20 kV Idrija urediti prevezavo na Fe stebrih in portalu tako, da bo prejšnje stanje : DV 110 kV Ajdovščina - Idrija, Idrija - Cerkno in Idrija - Žiri I in II; 2) pred začetkom stavljanja pod napetost RTP Idrija obratovalce ... seznaniti z "Navodili za poskusno obratovanje RTP 110/20 kV Idrija" in "Navodili za obratovanje in posluževanje RTP Idrija 110/20 kV (nov. 1993)" Elektro ... ter o tem dati pisno izjavo do 28.2.1994; 3) do 30.4.1994 morata ... in Elektro ..., uskladiti stališča o vodenju in krmiljenju naprav in postrojev v stikališču 110 kV RTP Idrija ter podpisati usklajena obratovalna navodila za RTP 110/20 kV Idrija, katera pogojujejo izdajo uporabnega dovoljenja in pričetek rednega obratovanja. Za uskladitev morata imenovati odgovorni osebi, katerih imeni morata sporočiti republiškemu inšpektorju. Izvršitev odrejenih ukrepov je odgovorna oseba dolžna pisno sporočiti elektroenergetski inšpekciji najkasneje v roku 8 dni po izteku roka in ob tem posredovati zahtevane merilne protokole. Tožena stranka v izpodbijani odločbi navaja, da je po pregledu tehničnih predpisov in spisne dokumentacije ugotovila, da je prvostopna odločba utemeljena in izdana v skladu z veljavno tehnično zakonodajo, ki obravnava tovrstne objekte. V postopku so bila upoštevana pravila zakona o splošnem upravnem postopku (ZUP), o ogledu je bil sestavljen zapisnik, v postopku pa so sodelovale tudi prizadete stranke, tako da je prvostopna odločba utemeljena tako iz tehničnih kot formalnih razlogov.

Tožnik v upravnem sporu odločbo izpodbija zaradi nepravilne uporabe materialnega predpisa, kršitve pravil postopka ter nepravilne in zmotne ugotovitve dejanskega stanja. V tožbi se sklicuje na pritožbene navedbe, da sam ne more biti subjekt, zavezan za izvedbo izpodbijane odločbe. Po zakonu o graditvi objektov je investitor tisti, ki je dolžan izdelati obratovalna in vzdrževalna navodila za konkreten objekt na podlagi tehničnih predpisov, standardov in v konkretnem primeru tudi na podlagi sistemskih navodil za EES in pogojev Elektro Slovenije. Investitor RTP Idrija 110/20 kV pa je javno podjetje Elektro ... Skladno z določili zakona o graditvi objektov, veljavnimi tehničnimi predpisi in drugimi določili iz varstva pri delu, si mora investitor pridobiti navodila za obratovanje in vzdrževanje pred pričetkom obratovanja, kar pomeni pred stavljanjem RTP pod napetost. Tožnik le usklajuje obratovanje naprav, ki so priključena na prenosno električno omrežje ter določa tehnična navodila za obratovanje elektroenergetskega sistema in enotni informacijski sistem. Tožnik je predložil Elektro ... pogoje za izdelavo skupnih obratovalnih navodil za pričetek varnega poskusnega obratovanja dne 7.1.1994, ki pa jih ta še ni akceptiral (odlok o ustanovitvi javnega podjetja za prenos električne energije in javnih podjetij za distribucijo električne energije, Uradni list RS, št. 38/90). Stavljanje objekta pod napetost, ne da bi upoštevali pogoje tožnika, predstavlja znižanje kvalitete obratovanja severnoprimorske zanke, na katero so priključeni vsi proizvodni objekti na HE Soča in več občutljivih odjemalcev električne energije. Zaradi neveljavnih in neusklajenih obratovalnih navodil ni mogoče izvesti seznanjanja obratovalnega osebja in pridobitev pisnih izjav, da so le-ti seznanjeni z vsebino predmetnih navodil. Navaja, da izpodbijana odločba ni bila izdana pravemu naslovniku in zato predlaga, da se izpodbijana odločba odpravi in spremeni tako, da se določila v izreku naložijo Elektro ..., ki je dolžna navodila za stavljanje in pričetek varnega poskusnega obratovanja uskladiti z navodili in pogoji tožnika. Tako v obrazložitvi prvostopne odločbe kot tudi v izpodbijani odločbi se organa le pavšalno sklicujeta na kršitev tehničnih predpisov in standardov, ne obrazložita pa, kako in na kakšen način so bili ti predpisi kršeni oz. katero konkretno določilo predpisa je bilo kršeno. Izpodbijana odločba tudi ni utemeljila odločitve prvostopnega organa in odgovorila na pritožbene navedbe tožnika. Izpodbijana odločba je nezakonita tudi zato, ker ne navaja ugotovljenega dejanskega stanja, pravnih predpisov in razlogov, ki glede na ugotovljeno dejansko stanje narekujejo odločitev, navedeno v izreku. Inšpekcijska odločba ne more tožniku nalagati, da usklajuje stališča o vodenju in krmiljenju naprav in postrojev ter da z Elektro ... podpiše usklajena obratovalna navodila, ker tožnik v skladu s 14. členom odloka predpisuje tehnične pogoje za priključitev na elektroenergetski sistem, Elektro ..., kot investitor pa jih je dolžan upoštevati. Odločba tudi zavezuje k usklajevanju in podpisu le tožnika, ne pa tudi Elektro .... Z odločbo tudi ne more biti odrejeno delavcem - obratovalcem tožnika, da podpišejo pisno izjavo, kot to določa 2. točka odločbe. Take odredbe niso zakonsko utemeljene, so pa celo neizvršljive. Tudi roki v odločbi so postavljeni tako, da potečejo v času pritožbenega roka, kar ni v skladu s pravico do pritožbe in na kar bi morala tožena stranka paziti, nasploh pa tudi pritožbeni rok ni bil pravilno določen. Predlaga, da sodišče izpodbijano odločbo odpravi.

Tožena stranka se v odgovoru na tožbo sklicuje na obrazložitev izpodbijane odločbe in sodišču predlaga, da tožbo kot neutemeljeno zavrne.

Tožbene navedbe, da izpodbijana odločba ne navaja dejanskega stanja, določb pravnih predpisov in razlogov, ki glede na ugotovljeno dejansko stanje narekujejo odločitev, navedeno v izreku, so po presoji sodišča utemeljene. Dejansko stanje, ugotovljeno v upravnem postopku, je temelj za pravno rešitev stvari in hkrati praviloma tudi podlaga sodišču, da v upravnem sporu presodi zakonitost izpodbijanega akta in reši vprašanje, ali je bil na ugotovljeno dejansko stanje pravilno uporabljen materialni zakon, na katerega se akt sklicuje. V tem primeru niti prvostopna niti izpodbijana odločba ne navajata, zakaj mora tožnik urediti prevezavo na Fe stebrih in portalu in vzpostaviti prejšnje stanje ter kdo in na kakšni podlagi je upravljalec DV 110 kV Ajdovščina - Žiri - Cerkno in v kakšni povezavi je odprava te pomanjkljivosti z RTP 110/20 kV Idrija v izgradnji oz. kakšen vpliv naj bi imela ta na začetek njenega poskusnega obratovanja. Prvostopni organ, pa tudi tožena stranka, v izpodbijani odločbi nista navedla nobenih konkretnih določb predpisov, ki so podlaga navedenemu ukrepanju inšpektorja in njegovi odločitvi. Tožena stranka v izpodbijani odločbi tudi ni odgovorila na pritožbene navedbe, ampak v njej le pavšalno ugotavlja, da je izpodbijana prvostopna odločba izdana v skladu z veljavno tehnično regulativo, ki obravnava tovrstne objekte. Ker tožena stranka torej v pritožbenem postopku navedenih pomanjkljivosti prvostopne odločbe ni odpravila (242. člen ZUP) oz. v izpodbijani odločbi pritožbenih navedb sploh ni presodila in nanje tudi ni odgovorila (245. člen ZUP), je s tem kršila pravila postopka. Na podlagi vsega navedenega je sodišče presodilo, da bi navedene kršitve pravil postopka mogle vplivati na pravilno rešitev stvari, zaradi njih pa sodišče v upravnem sporu tudi ne more presoditi zakonitosti izpodbijane odločbe in tudi ne more odgovoriti na tožbeno navedbo, ali je v tem primeru tožnik res subjekt, ki je upravičeno zavezan za izvedbo ukrepov iz prvostopne odločbe. V ponovnem postopku bo morala tožena stranka presoditi tudi, ali navedena vprašanja, ki so predmet prvostopne odločbe, sploh spadajo v pristojnost elektroenergetskega inšpektorja oziroma ali niso po zakonu o graditvi objektov (Uradni list SRS, št. 34/84) ta vprašanja že predmet tehničnega pregleda zgrajenih objektov (64. - 75. člen), ki spadajo v pristojnost upravnega organa, ki je izdal gradbeno dovoljenje.

Glede na navedeno sodišče ni moglo rešiti upravnega spora, zato je izpodbijano odločbo odpravilo na podlagi 2. odstavka 39. člena zakona o upravnih sporih, ki ga je, enako kot ZUP, smiselno uporabilo kot republiški predpis v skladu s 1. odstavkom 4. člena ustavnega zakona za izvedbo temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 1/91-I in 45/1/94).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.