Sodba U 976/94-5
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 1996-09-04

Če tožnik po pozivu na dopolnitev nepopolne vloge v primernem roku in opozorilu na posledice tega ne stori, ne dopolni vloge, je upravni organ utemeljeno zaključil, da je vloga ostala nepopolna, ki je ni mogoče obravnavati in jo je po 2. odst. 68. člena ZUP zavrgel.

Z izpodbijanim sklepom je tožena stranka postopka po zahtevi tožnika, ki se nanašata na denacionalizacijo premoženja Hipotekarne banke jugoslovanskih hranilnic d.d., združila. Pod točko 2. izpodbijanega sklepa pa je tožena stranka obe tožnikovi vlogi in sicer v delih, v katerih je uveljavljal zahtevo za denacionalizacijo delniškega kapitala Hipotekarne banke jugoslovanskih hranilnic po upravičencih ... zavrgla. V obrazložitvi izpodbijanega sklepa tožena stranka navaja, da je bila vloga pomanjkljiva, ker med drugim ni vsebovala podatkov in dokazov (dokumentacije) o velikosti delniškega kapitala navedene delniške družbe in o obsegu premoženja navedene družbe v času njenega podržavljenja. Tožena stranka je tožnika z dopisoma pozvala naj dopolni svoji vlogi do 31.1.1994, ta rok pa je na željo tožnika podaljšala do 30.4.1994. Tožnik je bil zaslišan dne 31.3.1994 in pri tem ponovno pozvan na dopolnitev vloge s podatki o velikosti podržavljenega premoženja v času podržavljenja in velikosti delniškega kapitala z opozorilom na posledice nedopolnitve vloge. Ker tožnik zahtevane dokumentacije ni predložil ter ni zaprosil za podaljšanje roka za dopolnitev svoje vloge, je tožena stranka ugotovila, da je ostala vloga nepopolna oziroma pomanjkljiva, in je ni bilo mogoče obravnavati. Podatki glede velikosti premoženja delniških družb so namreč podlaga za ugotavljanje vrednosti podržavljenega premoženja vsakemu od upravičencev po stanju na dan podržavljenja. Za dopolnitev nepopolne vloge je tožena stranka menila, da je bil postavljen primerno dolg rok 30. april 1996. Ker vložnik svoje vloge v odrejenem roku ni dopolnil in nepopolne vloge v delu, ki se nanaša na vračanje premoženja navedene delniške družbe ni bilo mogoče obravnavati, je tožena stranka na podlagi 2. odstavka 68. člena zakona o splošnem upravnem postopku (ZUP) vlogi zavrgla.

V tožbi tožnik navaja, da se zoper ugotovitvi tožene stranke, da je zamudil rok za dopolnitev vloge in da ni pravočasno prosil za podaljšanje roka, ne pritožuje. Zahtevano dokumentacijo je pridobil zadnji dan v mesecu aprilu, ker pa je bil ravno tedaj odsoten, je ni uspel pravočasno poslati. Zato sedaj vlaga pri sodišču ugovor odnosno tožbo in predlaga, da se mu dovoli, da vloži kompletno zbrano dokumentacijo pri toženi stranki in tako obnovi svojo vlogo oziroma zahtevek za denacionalizacijo.

Po pregledu upravnega spisa je sodišče presodilo, da je tožena stranka pravilno odločila. Po ugotovitvi, da je vložena vloga pomanjkljiva, je tožena stranka v skladu s 1. odstavkom 68. člena ZUP tožnika pozvala, naj nepopolno vlogo v primernem roku dopolni. Ob tem je tožena stranka tožnika opozorila tudi na posledice, če vloge ne bo v roku dopolnil. Kljub temu opozorilu tožnik vloge ni dopolnil in je zato tožena stranka na podlagi pravilnega zaključka, da nepopolne vloge ni mogoče obravnavati, vlogo na podlagi 2. odstavka 68. člena ZUP zavrgla. Tudi tožbeni ugovor, da bi želel tožnik svojo vlogo sedaj dopolniti oziroma dopolniti z dokumentacijo, s katero razpolaga, ne more vplivati na presojo sodišča o zakonitosti izpodbijanega sklepa. Tožnik bi moral dokumentacijo predložiti v roku, ki mu ga je upravni organ določil oziroma bi moral pravočasno prositi za podaljšanje roka, česar pa ni storil.

Sodišče je tožbo zavrnilo na podlagi 2. odstavka 42. člena zakona o upravnih sporih (ZUS). Določbe ZUP in ZUS je sodišče uporabilo kot republiški predpis, skladno z določbo 1. odstavka 4. člena ustavnega zakona za izvedbo temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 1/91-I in 45/I/94).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.