Sodba III Ips 79/94
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 1995-05-19

gradbena pogodba - odgovornost izvajalca in projektanta za solidnost gradbe

Izvajalec gradbenih del je odgovoren za napake v izdelavi gradbe, ki zadevajo njeno solidnost (1. odst. 644.čl. ZOR). Odgovornost izvajalca je primarna. Projektant odgovarja, če napaka gradbe izvira iz napake v načrtu. Vendar odgovornost projektanta ne izključuje vselej odgovornosti izvajalca. Izvajalec, ki je strokovno usposobljen, je dolžan opozoriti naročnika na napako v projektu.

Sodišče prve stopnje je razsodilo, da morata prva in druga tožena stranka nerazdelno plačati tožeči stranki znesek 4.665,50 Sit z zamudnimi obrestmi od 25.9.1986 dalje ter ji povrniti pravdne stroške v znesku 75.890,30. Tožbeni zahtevek zoper tretjo toženo stranko je zavrnilo, ugodilo pa je njenemu nasprotnemu zahtevku in naložilo tožeči stranki plačilo zneska 156.70 Sit z zamudnimi obrestmi od 1.1.1987 dalje in 11.600,00 Sit pravdnih stroškov. Ugotovilo je, da je bila tožeča stranka investitor gradbenega objekta zdravilišča v T., prva tožena stranka projektant, druga tožena izvajalec, tretja tožena pa je opravljala inženiring. Na delu strehe so se pojavile napake, zaradi katerih je bilo treba ta del strehe na novo postaviti. Odgovorni sta prva in druga tožena stranka - prva kot projektant in druga kot izvajalec (644.čl. zakona o obligacijskih razmerjih - ZOR). Do propadanja strehe je namreč prišlo zaradi napake v projektu, na katero pa druga tožena stranka tožeče ni opozorila, bi pa kot strokovno usposobljen izvajalec to morala storiti. Ugovor, da je tožba prepozna, je sodišče zavrnilo, ker je ugotovilo, da sta bili obe toženi stranki pravočasno obveščeni o napaki. Tožbeni zahtevek se nanaša na stroške obnove strehe.

Proti tej sodbi se je pritožila samo druga tožena stranka. Sodišče druge stopnje je pritožbo zavrnilo in v izpodbijanem delu potrdilo sodbo prve stopnje. Poudarilo je sporazum o takojšnji obnovi strehe z dne 28.8.1986, ki ga je podpisala tudi druga tožena stranka in nato vplačala svoj delež začasno združenih sredstev za financiranje obnovitvenih del. Zato že pred potekom enoletnega prekluzivnega roka iz 645.čl. ZOR torej ni bilo več spora o obstoju napake, o načinu njene odprave in o začasnem financiranju sanacije. Stroški v zvezi s sanacijo so nastali v drugi polovici leta 1986, tožba je bila vložena 8.4.1987 in torej ni prepozna. Pasivna legitimacija druge tožene stranke kot izvajalca je podana na podlagi določbe 644. čl. ZOR, po kateri za napake, ki zadevajo solidnost gradbe, v prvi vrsti odgovarja izvajalec.

Proti tej sodbi vlaga druga tožena stranka revizijo. Uveljavlja revizijski razlog zmotne uporabe materialnega prava in predlaga, da revizijsko sodišče obe sodbi razveljavi in tožbo zavrže ali pa vrne zadevo sodišču prve stopnje v novo sojenje. Sklicuje se na 645.čl. ZOR, po katerem preneha pravica naročnika nasproti izvajalcu iz njegove odgovornosti za napake v enem letu od dneva, ko je o napaki obvestil izvajalca. Po ugotovitvi izpodbijane sodbe je tožena stranka prejela obvestilo ob koncu leta 1985, tožba pa je bila vložena 8.4. 1987. Zato bi moralo sodišče tožbo zavreči. S podpisom sporazuma o začasnem združevanju sredstev za obnovo strehe z dne 28.8.1986, se podpisnice niso dogovorile, da ne bi veljal rok iz 645.čl. ZOR. Zahtevki, ki jih uveljavlja tožeča stranka, izvirajo iz gradbenih napak, za katere bi morala biti vložena tožba do konca leta 1986. Sicer pa meni, da je za napake v celoti odgovoren projektant, to je prva tožena stranka. Upoštevati pa bi bilo treba zneske, ki jih je tožeča stranka že prejela na podlagi sporazuma.

Revizija je bila vročena tožeči stranki in ostalima dvema toženima strankama, ki pa nanjo niso odgovorile, in Javnemu tožilcu Republike Slovenije, ki se o njej ni izjavil ( 3. odst. 390.čl. zakona o pravdnem postopku - ZPP).

V tej zadevi je za presojo pravočasnosti tožbe glede na določbo drugega odst. 645.čl. ZOR odločilnega pomena sporazum o začasnem združevanju sredstev za obnovo strehe hotela "V." v T. z dne 28.8.1986, s katerim je med drugim ugotovljeno, da je streha na tem objektu začela propadati, da je o vzrokih za to podal mnenje Zavod za raziskavo materiala in konstrukcij Ljubljana in da je treba streho takoj obnoviti. Ker vzroki in deleži krivde posameznih udeležencev niso bili še popolnoma ugotovljeni, so se udeleženci zavezali vplačati določne zneske za pokritje stroškov s tem, da bo po končanem postopku ugotavljanja vzrokov in krivde za propadanje strehe napravljen končni obračun deležev posameznega udeleženca. Z aneksom št. 1 k temu sporazumu z istega dne so udeleženci potrdili vsebino sporazuma in se dogovorili, da ostanejo vplačana sredstva v lasti posameznega udeleženca. Obe listini je podpisala tudi druga tožena stranka in po ugotovitvah izpodbijanih sodb ter po lastnih revizijskih navedbah tudi vplačala svoj delež. Glede na to je pravno pravilno stališče sodbe druge stopnje, da je bil s tem odpravljen spor o obstoju napake, o načinu njene odprave in o začasnem financiranju, zaradi česar enoletni prekluzivni rok iz drugega odst. 645.čl. ZOR ne pride več v poštev. Zahtevek tožeče stranke ima podlago v navedenem sporazumu, ki rešuje nekatera za ta spor bistvena vprašanja (obstoj napake, način njene odprave), bodoči pravdi pa prepušča odločitev o obsegu odgovornosti posameznih podpisnikov sporazuma. Tožeča stranka je v skladu s sporazumom odpravila napake in s tožbo v tej zadevi začela postopek za ugotovitev odgovornosti toženih strank. Pravočasnost tožbe je treba ugotavljati glede na datum sporazuma, saj so z njim prizadete stranke uredile medsebojna razmerja. Tako pravno stališče izpodbijane sodbe je pravilno in v skladu s sodno prakso o vprašanju pravočasnosti tožbe glede na določbo 2. odst. 645.čl. ZOR, v primerih ko se prizadete stranke sporazumejo o odpravi napak (Gl. Pregled sodne prakse in literature Obligacijska razmerja posebni del pod 13.6.1).

Izvajalec gradbenih del je odgovoren za napake v izdelavi gradbe, ki zadevajo njeno solidnost (1. odst. 644.čl. ZOR). Odgovornost izvajalca je primarna. Projektant odgovarja, če napaka gradbe izvira iz napake v načrtu. Vendar odgovornost projektanta ne izključuje vselej odgovornosti izvajalca. Izvajalec, ki je strokovno usposobljen, je dolžan opozoriti naročnika na napako v projektu. V obravnavanem primeru gre za napako, ki je strokovnjak ne more spregledati. Za take napake pa izvajalec odgovarja, četudi izhajajo iz projekta.

Druga tožena stranka neutemeljeno uveljavlja, da bi sodišče moralo upoštevati zneske, ki jih je vplačala po sporazumu o začasnem združevanju sredstev z dne 28.8.1986. Iz aneksa k temu sporazumu je namreč razvidno, da je vsak udeleženec obdržal v svoji lasti sredstva, ki jih je vplačal po sporazumu. Vplačana sredstva se štejejo kot posojilo, ki se poračuna glede na ugotovljen delež krivde. Glede na tako vsebino sporazuma bo tožena stranka vplačani znesek lahko obračunala ob izpolnitvi svoje obveznosti do tožeče stranke. Njena terjatev pa ne vpliva na odločitev v tej zadevi.

Uveljavljani revizijski razlogi niso podani. Zato je revizijsko sodišče revizijo druge tožene stranke zavrnilo kot neutemeljeno (393.čl. ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.