Sklep Kp 5/95
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 1995-12-07

izločitev - razlogi za izločitev - dvom o neprištevnosti

Omejitev časa, ki je zagovorniku na razpolago za pregled spisa, in zatrjevanje, da je sodnik z obdolžencem komuniciral v 'osebnem tonu', ne predstavlja izločitvenega razloga iz 6. točke 39. člena ZKP.

Pritožba zagovornika obdolženega M.G. se zavrne kot neutemeljena.

V kazensko-preiskovalni zadevi Okrožnega sodišča v SG je zagovornik obdolženega M.G. vložil zahtevo za izločitev preiskovalnega sodnika, okrožnega sodnika J.C.. Ker je ta sodnik hkrati tudi vršilec dolžnosti predsednika okrožnega sodiča, je o zahtevi za izločitev odločil predsednik VSM. S sklepom, ki je naveden v uvodu, je zahtevo za izločitev zavrnil.

Proti navedenemu sklepu je zagovornik obdolženega M.G. dne 4.8.1995 vložil pritožbo. Pritožba vsebuje le obrazložitev, ne pa tudi razloga za izpodbijanje in predloga, kako naj odloči pritožbeno sodišče.

Zagovornik je zahteval izločitev sodnika, ker naj bi bil podan izločitveni razlog iz 6. točke 39. člena zakona o kazenskem postopku (ZKP). Na obstoj tega razloga naj bi kazalo dejstvo, da preiskovalni sodnik obdolžencu pred zaslišanjem ni dovolil pregleda spisa, ker je zagovorniku pregled spisa časovno omejil in ker zagovorniku ni dovolil navzočnosti pri zaslišanju soobdolženca. Iz izpodbijanega sklepa izhaja, da je predsednik sodišča zahtevo za izločitev zavrnil, ker je menil, da iz podatkov spisa in izjave izločevanega sodnika ne izhaja, da bi tudi obdolženec zahteval pregled spisa pred zaslišanjem, časovna omejitev pregleda spisa zagovorniku in zmotna presoja sodnika, ki ni dovolil zagovorniku navzočnosti pri zaslišanju drugega obsojenca, pa ne vzbujata dvoma o sodnikovi nepristranskosti.

Zagovornik pa v pritožbi navaja: "Na prvi pogled bi znala obrazložitev imeti prav. Vendar način in ton preiskovalnega sodnika kažeta njega v popolni drugačni luči. Izgleda, da dosedaj pri tem sodišču in pri njem ni bila navada, da si zagovornik lahko ogleda pred zaslišanjem spis. Njegovo ravnanje kaže na tiste čase, ko so pred nedavnim preiskovalni sodniki hodili poleg zagovornikov v zapore in bili pri jemanju informacij in priprav zagovora navzoči in se jih ni dalo odpraviti stran. V danem primeru pa gre za način in ton preiskovalnega sodnika glede njegovih odklonitev, ki je bil precej osoren in nikakor na ravni sodnika, ki mora voditi postopek v skladu z ZKP in ustavo. Ravno zaradi tega pa se kaže utemeljen sum o pristranosti preiskovalnega sodnika, ki sicer neposredno nima vpliva na dokončno odločitev, je pa že sedaj notorno, da je zavzel določeno stališče in to je ta nepristranost zaradi katere je pritožbi ugoditi." Iz citirane obrazložitve pritožbe izhaja, da zagovornik ne izpodbija ugotovitve v izpodbijanem sklepu, da ni iskazano, da bi tudi obdolženec zahteval pregled spisa pred zaslišanjem. Vrhovno sodišče pa se strinja s stališčem predsednika višjega sodišča v izpodbijanem sklepu, da dejstvo, da je sodnik zagovorniku časovno omejil pregled spisa, v izkazanih okoliščinah, ne vliva dvoma v sodnikovo nepristranskost. Iz podatkov spisa in tudi vsebine zahteve za izločitev sodnika namreč izhaja, da sodnik ni časovno omejil pregleda spisa brez razloga, temveč zato, ker je zagovornik spis začel pregledovati pol ure pred začetkom naroka za zaslišanje obdolženca, obdolženec in zagovornik pa nista predlagala preložitve naroka. Iz preostalih navedb v citirani obrazložitvi pa izhaja, da je zagovornik v pritožbi uveljavljal, da naj bi na pristranskost sodnika kazal njegov osoren ton. Že po izteku roka za vložitev pritožbe pa je zagovornik poslal popravek pritožbe, v katerem je navajal, da je pri sestavi pritožbe prišlo do pisne napake. Namesto besede "osoren", bi pravilno moralo biti napisano "oseben". Navaja, da zaradi korektnosti do sodnika poudarja, da je bil sodnik vseskozi vljuden in nikakor osoren, kot se je napačno zatipkalo. Z upoštevanjem navedenega popravka se pokaže, da tudi ta del pritožbe ni utemeljen. Zagovornik pa v popravku pritožbe navaja še nove razloge za izpodbijanje sklepa, ki jih pa vrhovno sodišče, ker je popravek pritožbe vložen že po izteku pritožbenega roka, ni upoštevalo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.