Sklep G 4/96
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 1996-06-12

investicijski skladi - prenos upravljanja vzajemnega sklada na drugo družbo - dovoljenje za prevzem upravljanja

Družba za upravljanje, ki upravlja vzajemni sklad, načeloma lahko prenese njegovo upravljanje na drugo družbo, morajo pa biti za to izpolnjeni posebni pogoji, med drugim mora pridobiti tudi dovoljenje Agencije za prevzem upravljanja vzajemnega sklada.

Pritožba udeleženca se zavrne kot neutemeljena in se potrdi odločba z dne 9.5.1996.

Z izpodbijano odločbo je Agencija za trg vrednostnih papirjev (v nadaljevanju: Agencija) odvzela družbi za upravljanje investicijskih skladov (v nadaljevanju: udeleženec) dovoljenje za opravljanje dejavnosti upravljanja investicijskih skladov z dne 10.6.1994 in posebno dovoljenje za opravljanje pooblaščene investicijske družbe z dne 27.10.1994. Ugotovila je, da je udeleženec huje kršil 2. alineo 118. člena zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje (Ur. list RS štev. 6/94; v nadaljevanju: ZISDU) s tem, da je v nasprotju s 1. odst. 41. člena in 46. do 48. členom ZISDU ter v nasprotju z določbami istega zakona o naložbah investicijskih skladov, prenesla premoženje štirih vzajemnih skladov v "začasno skrbništvo" družbi P. d.o.o. M.

Odločbo Agencije izpodbija udeleženec s pravočasno vloženo pritožbo. V njej navaja, da je storil očitano dejanje zaradi tega, da bi zaščitil investitorje pred posledicami (po mnenju udeleženca nezakonitega) sklepa Agencije o določitvi največjega obsega vrednostnih sredstev vzajemnih skladov, ki jih lahko upravlja posamezna družba za upravljanje. Svoje ravnanje, ki je sicer v nasprotju z določili ZISDU, so ga pa investitorji naknadno odobrili, upravičuje z določili ZOR. Sodišču predlaga, naj izpodbijano odločbo razveljavi.

Pri odločanju o utemeljenosti pritožbe je sodišče vezano na dejansko stanje, ki je bilo podlaga za izpodbijano odločbo (3. odst. 169. člena zakona o trgu vrednostnih papirjev - Ur. list RS štev. 6/94; v nadaljevanju: ZTVP).

Udeleženec je družba za upravljanje investicijskih skladov (to so tudi vzajemni skladi - 2. odst. 1. člena ZISDU). Takšna družba se lahko ustanovi samo za opravljanje dejavnosti upravljanja investicijskih skladov (1. odst. 7. člena ZISDU). To pomeni, da tudi opravlja lahko samo takšno dejavnost. Pred vpisom dejavnosti v sodni register mora pridobiti dovoljenje Agencije za njeno opravljanje (1. odst. 15. člena ZISDU). Za to pa mora izpolnjevati pozitivne pogoje iz 9. in 10. člena ZISDU in ne sme izpolnjevati negativnih pogojev iz 12. ali 13. člena ZISDU (16. člen ZISDU). Če družba nima dovoljenja iz 16. člena ZISDU, Agencija zahtevo za izdajo dovoljenja za upravljanje vzajemnega sklada zavrže (35. člen ZISDU).

Družba za upravljanje, ki upravlja vzajemni sklad, načeloma lahko prenese njegovo upravljanje na drugo družbo. Morajo pa biti za to izpolnjeni posebni pogoji, med drugim mora pridobiti tudi dovoljenje Agencije za prevzem upravljanja vzajemnega sklada (1. odst. 46. člena ZISDU). Zanj pa mora tudi družba, ki naj bi upravljanje vzajemnega sklada prevzela, izpolnjevati enake pogoje, kot so navedeni zgoraj (1. odst. 47. člena ZISDU preko 35. in 16. člena ZISDU).

Po ugotovitvah Agencije P. d.o.o., na katerega je udeleženec prenesel vzajemne sklade v "začasno skrbništvo", teh pogojev ne izpolnjuje. Za to ugotovitev zadostuje že podatek, da je njegov osnovni kapital 1.500.000,00 SIT, moral pa bi biti najmanj 50.000.000,00 SIT za upravljanje enega samega investicijskega sklada (9. člen ZISDU). P. d.o.o. tudi nima dovoljenja Agencije za prevzem upravljanja. Udeleženec je zato ravnal v nasprotju z zakonskimi določili ne glede na to, če so investitorji s prenosom soglašali.

Udeleženec naj bi prenesel upravljanje skladov na P. d.o.o. zato, da bi zaščitil premoženje investitorjev pred učinki sklepa Agencije o določitvi največjega obsega vrednostnih sredstev vzajemnih skladov, ki jih lahko upravlja posamezna družba za upravljanje. Sklep je Agencija izdala v izvrševanju pristojnosti, ki jih ima po zakonu. Če je udeleženec menil, da jih je prekoračila, je imel na razpolago ustrezna pravna sredstva (ki jih je tudi uporabil). Nikakor pa ni smel s protizakonitim dejanjem umakniti premoženja, ki mu je bilo zaupano v upravljanje, izpod nadzora za to pooblaščene organizacije. Takšnih protizakonitih dejanj tudi s pravili o poslovodstvu brez naročila ni mogoče upravičevati. Sicer pa se pri poslovodstvu brez naročila nekdo nepoklicano loti tujega posla (220. člen ZOR), za udeleženca pa je (bilo) upravljanje vzajemnih skladov njegov posel, ki pa ga je opravljal za račun investitorjev (37. člen ZISDU).

S svojim protizakonitim ravnanjem je udeleženec izvzel izpod nadzorstva Agencije sredstva vzajemnih skladov tudi glede njihovega nalaganja v skladu z določbami ZISDU. To je ravnanje, ki ga je mogoče podvesti pod 2. alineo 118. člena ZISDU. Takšno ravnanje pa ima za posledico odvzem dovoljenja za opravljanje dejavnosti.

Glede na navedeno uveljavljani pritožbeni razlogi niso podani. Ker tudi ni pritožbenih razlogov, na katere mora pritožbeno sodišče po 2. odst. 365. člena ZPP paziti po uradni dolžnosti, je pritožbeno sodišče pritožbo udeleženca na podlagi 3. odst. 170. člena ZTVP v zvezi s 368. členom ZPP zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo izpodbijano odločbo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.