Sodba U 1681/94-7
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 1995-10-18

denacionalizacija stanovanjskih in poslovnih stavb - začasna odredba - zastopanje javnega pravobranilca v postopku denacionalizacije, ko je zavezanec občina

Pravila upravnega postopka so bistveno kršena, če v postopku za izdajo začasne odredbe (68. člen ZDen), kjer je zavezanec občina, upravni organ v postopek ne pritegne javnega pravobranilca, ki glede premoženjskih pravic in koristi zastopa občino že po samem zakonu.

Tožbi se ugodi in se odpravi sklep o začasni odredbi Ministrstva za kulturo Republike Slovenije z dne 27.10.1994.

Tožena stranka je s sklepom o začasni odredbi prenesla v začasno uporabo upravičenki M.S. pod a) poslovne prostore, lokal v izmeri 318 m2, veliko srednjo dvorano v izmeri 427 m2, lokal na dvorišču v izmeri 54 m2, lokal št. 14 v izmeri 21 m2 in lokal št. 24 v izmeri 21 m2 in pod b) stanovanjske prostore: stanovanje št. 13 v pritličju 32 m2, stanovanje št. 45 v I. nadstropju 45 m2, stanovanje št. 77 v II. nadstropju 158 m2, stanovanje št. 80 v II. nadstropju 33 m2, vse v hiši, ki stoji na parc. št. 103. V obrazložitvi tožena stranka navaja, da sta tako dejanska kot pravna podlaga zahtevka verjetno izkazani, zato je na podlagi 68. člena ZDEN odločila kot izhaja iz izreka.

Občina, ki jo zastopa Javno pravobranilstvo mesta Ljubljane, v tožbi izpodbija navedeni sklep, ker naj bi pri vodenju upravnega postopka tožena stranka bistveno kršila določbe postopka, ker o denacionalizacijskem postopku ni obvestila javnega pravobranilca kot zakonitega zastopnika občine in mu tudi ni vročila izpodbijanega sklepa o začasni odredbi. Tožena stranka je tudi zmotno in nepopolno ugotovila dejansko stanje saj so po podatkih tožnika prazna le štiri stanovanja, stanovanje št. 77 pa je bilo celo izvzeto iz nacionalizacije in prodano. Zato tožnik predlaga, da sodišče odpravi izpodbijani sklep.

Tožena stranka v odgovoru na tožbo navaja, da je v postopku prišlo do pisne pomote številke pri predlogu za izdajo začasne odredbe za stanovanji št. 45 in št. 76. Ker vlagatelji niso zahtevali od upravnega organa popravek pomote v številkah, tožena stranka tudi ni o tem odločila s posebnim sklepom v nadaljevanju postopka.

Prizadete stranke v odgovoru na tožbo tožbi oporekajo in smiselno navajajo, da sta se v izpodbijani sklep res vrinili dve pisni napaki in sicer za stanovanje št. 45 (pravilno stanovanje št. 46) in za stanovanje 77 (pravilno stanovanje 76). Ker občinski organ ni bil pripravljen pristati na popravek teh napak, je bil problem rešen tako, da je uprava ... prevzela ključe vseh v sklepu navedenih lokalov in tudi vseh stanovanj z izjemo navedenih dveh, pri katerih je prišlo do napake.

Glede spornega stanovanja št. 77 pa prizadete stranke navajajo, da je bilo to stanovanje res delno prodano že po uveljavitvi ZDEN. Ker gre za nedopustno prodajo, teče pravda za razveljavitev kupne pogodbe, ki je bila na prvi stopnji ugodno rešena za prizadete stranke, sedaj pa zadevo razsoja Vrhovno sodišče Republike Slovenije. Predlagajo, da sodišče tožbo zavrne.

Po določbi 2. člena zakona o javnem pravobranilstvu, (Ur.l. SRS, št. 19/76, 31/84 in Ur.l. RS, št. 5/91) pravobranilec zastopa družbenopolitično skupnost in njene organe pred sodišči in drugimi organi glede njihovih premoženjskih pravic in koristi. Določba 7. člena zakona pa določa, da sodišča in drugi organi morajo v zadevah, v katerih zastopa javni pravobranilec osebe iz 2. člena tega zakona vročati vse spise neposredno javnemu pravobranilcu, sicer vročitev nima pravnega učinka. Po vpogledu v dokumentacijo zbrano v spisih je sodišče presodilo, da je tožbena navedba, da javni pravobranilec v postopku sporne denacionalizacije ni sodeloval oziroma k sodelovanju s strani upravnega organa sploh ni bil pritegnjen, utemeljena. Po presoji sodišča to vsekakor pomeni bistveno kršitev pravil postopka, ki bi lahko vplivala na rešitev stvari, s tem pa tudi onemogoča rešitev upravnega spora. V zvezi s tožbeno navedbo, ki se nanaša na stanovanje št. 77, sodišče na podlagi podatkov v spisih dvomi, da je tožena stranka pravilno in popolno ugotovila dejansko stanje in na tej podlagi pravilno odločila. Določba 68. člena ZDEN določa, da se lahko odredi prenos nepremičnine v začasno uporabo upravičencu, če je dejanska in pravna podlaga njegove zahteve za vrnitev nepremičnine verjetno izkazana, po presoji sodišča pa ta v tem primeru za stanovanje št. 77 ni verjetno izkazana. Tožena stranka bo morala, glede na vse navedeno, v ponovnem postopku v skladu z zakonom o javnem pravobranilstvu, javnemu pravobranilcu omogočiti, da se pred izdajo upravnega akta izjavi o pravno pomembnih dejstvih in okoliščinah ter s tem uveljavi in zavaruje premoženjske pravice - koristi stranke (občine), ki jo po zakonu zastopa.

Sodišče je zato izpodbijani sklep odpravilo na podlagi 2. odstavka 39. člena zakona o upravnih sporih, ki ga je smiselno uporabilo kot republiški predpis skladno z določbo 1. odstavka 4. člena ustavnega zakona za izvedbo temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 1/91-I in 45/1/94).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.