Sodba U 403/92-8
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 1993-03-04

Sprememba glede vrste rabe, evidentirana v zemljiškem katastru, je uradna evidenca o dejanski rabi zemljišča; dejanska sprememba, če je do nje prišlo z nezakonitim dejanjem, s tem ni legalizirana.

Z izpodbijano odločbo je tožena stranka zavrnila tožničino pritožbo zoper odločbo z dne 29.5.1990, s katero je geodetska uprava po uradni dolžnosti na podlagi 2. odstavka 30. člena zakona o zemljiškem katastru (ZZK) ugotovila za parcelo št. 692 spremembo glede vrste rabe iz njive (929 m2) v sadovnjak 806 m2 in pot 123 m2. V obrazložitvi odločbe tožena stranka navaja, da se po 1. odstavku 26. člena zakona o zemljiškem katastru (Uradni list SRS, št. 16/74 in 42/86) spremembe glede vrste rabe zemljišča ugotovijo in izvedejo v zemljiško-katastrskem operatu na prijavo lastnika ali po uradni dolžnosti. Ker je prvostopni organ ob reševanju prijave sprememb glede vrste rabe zemljišča s parc. št. 721/1 ugotovil še spremembe zaradi novozgrajenih stanovanjskih objektov na parcelah št. 683, 721/5, 717/3, 708 in 1482/2 ter novozgrajene in asfaltirane poti do teh objektov, kjer je zajeta tudi tožničina parcela, je prvostopni upravni organ po uradni dolžnosti pravilno ugotovil tudi navedene spremembe. Da na delu tožničine parcele poteka asfaltirana pot, je bilo v pritožbenem postopku preverjeno z ogledom na kraju samem, ki mu je tožnica prisostvovala. Tožena stranka še pojasnjuje, da se izvedbi spremembe glede vrste rabe v zemljiškokatastrskem operatu, če so le te nesporno ugotovljene po dejanskem stanju na zemljišču, lastnik ne more uspešno upirati, ker so ti podatki le odraz dejanskega stanja, ne pa lastninskih in drugih razmerij, povezanih z zemljiščem.

V tožbi tožnica navaja, da je do sprememb v katastrskem operatu prišlo po nezakoniti poti oziroma z nezakonitim posegom v njeno zemljišče s strani sosedov, ki sta brez njene vednosti in soglasja utrdila in asfaltirala obstoječo kolovozno pot in zatem pri geodetski upravi naročila vris te poti, da bi s tem legalizirala svoje početje. Meni, da bi moral prvostopni organ počakati na pravnomočno rešitev pravde, ki teče pri Temeljnem sodišču v Novi Gorici. Predlaga, da sodišče izpodbijano odločbo odpravi.

V odgovoru na tožbo tožena stranka vztraja pri svoji odločitvi in predlaga, da sodišče tožbo zavrne.

Podatki o vrsti rabe zemljišča se v zemljiškem katastru evidentirajo po dejanskem stanju na zemljišču. Vse spremembe glede tega so lastniki dolžni prijaviti (1. odstavek 25. člena zakona o zemljiškem katastru); če jih ne, jih je dolžan ugotoviti in izvesti v zemljiško katastrskem operatu občinski geodetski organ po uradni dolžnosti (1. odstavek 26. člena in 1. odstavek 30. člena istega zakona) . Vrsta rabe, evidentirana v katastru, je torej uradna evidenca o dejanski rabi zemljišča. Evidentirana sprememba kaže le na to, da je dejansko do drugačne rabe zemljišča prišlo, sama sprememba, če je ta posledica nezakonitega dejanja, pa s tem ni legalizirana, kot neutemeljeno trdi tožnica. Zato ni utemeljen tožbeni ugovor, da bi geodetska uprava morala z izvedbo spremembe v katastru počakati do konca pravdnega postopka, ki teče pred pristojnim sodiščem. Če bo po sodni odločbi na zemljišču vzpostavljeno drugačno dejansko stanje, pa bo moral geodetski organ svojo evidenco seveda uskladiti z novim stanjem.

Izpodbijana odločba je po presoji sodišča zakonita. Zato je sodišče tožbo zavrnilo na podlagi 2. odstavka 42. člena zakona o upravnih sporih, ki ga je uporabilo kot republiški predpis, skladno s 1. odstavkom 4. člena ustavnega zakona za izvedbo Temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 1/91-I)

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.