Sodba U 1177/92
Sodna praksa Vrhovnega sodišča, 1994-04-06

registracija društva - aktivna legitimacija za sprožitev upravnega spora (ustanovitelj društva)

V postopku vpisa društva v register varuje svoje pravice in pravne koristi le ustanovitelj društva kot član društva, zato je za sprožitev upravnega spora zoper odločbo o vpisu društva v register društev, legitimiran le ustanovitelj društva.

Z izpodbijano odločbo je tožena stranka odločila, da se v register društev, ki ga vodi, vpiše Društvo za vzdrževanje ... s sedežem v ... in delovanjem na območju občin mesta. V obrazložitvi izpodbijane odločbe se tožena stranka sklicuje na določbe zakona o društvih in pravilnika o registru društev. Navaja, da je navedeno društvo zahtevi za vpis v register društev priložilo zapisnik ustanovnega občnega zbora, statut in seznam ustanoviteljev z overjenimi lastnoročnimi podpisi. Društvo je bilo ustanovljeno na ustanovnem občnem zboru dne 16.9.1992 in je na tem zboru sprejelo statut, skladno z določbami zakona o društvih.

Tožniki s tožbo izpodbijajo navedeno odločbo in navajajo, da je izpodbijana odločba nezakonita, ker je osnovni namen društva opravljanje gospodarske dejavnosti. Društvo namreč lahko opravlja gospodarsko dejavnost le pod pogojem, da gospodarska dejavnost ni osnovni namen društva. Nadalje se tožniki sklicujejo na določbe stanovanjskega zakona in navajajo, da je satelitski TV sistem skupna naprava in kot taka v solasti vseh etažnih lastnikov. Ker vsi solastniki navedenega satelitskega TV sistema niso člani društva, društvo s tem sistemom ne more upravljati. Tožniki predlagajo, da sodišče izpodbijano odločbo odpravi in toženi stranki naloži plačilo stroškov tega postopka.

Tožniki v tem upravnem sporu so lastniki stanovanj v stanovanjski hiši ... Ne glede na to, da tožniki niso poimensko navedeni in da med upravnimi spisi ni pooblastila upravniku za zastopanje v tem upravnem sporu, sodišče ugotavlja, da tožniki niso aktivno legitimirani za sprožitev tega upravnega spora. Iz podatkov spisa namreč izhaja, da tožniki niso ustanovitelji Društva za vzdrževanje ..., kar ni sporno. Prav ta okoliščina pa je odločilna pri presoji, ali imajo tožniki položaj stranke v postopku registracije društva. Po določbah zakona o društvih (Uradni list SRS, št. 37/74 in št. 42/86 - ZDRUŠ) lahko občani ustanovijo društvo, v katerem izražajo, oblikujejo in uresničujejo svoje interese v skladu s splošnimi družbenimi interesi. Društvo je samostojno pri uresničevanju ciljev, ki so določeni v njegovih pravilih (1. in 2. člen navedenega zakona). Postopek vpisa v register društev je urejen v poglavju z naslovom "Registracija društva". Iz določb tega poglavja je razvidno, da se v postopku ugotavlja le, ali društvo izpolnjuje vse pogoje, ki jih za ustanovitev društva določa zakon. Če upravni organ ugotovi, da društvo ni bilo ustanovljeno v skladu z zakonom, izda odločbo, s katero zavrne vpis v register društev in o tem obvesti predlagatelja, sicer pa vpiše društvo v register in o tem izda odločbo. Iz navedenih določb po presoji sodišča izhaja, da v postopku vpisa društva v register varuje svoje pravice in pravne koristi le ustanovitelj društva kot član društva. Le ustanovitelj društva je torej legitimiran za sprožitev upravnega spora zoper odločbo o vpisu društva v register društev. Ker tožniki, ki niso ustanovitelji navedenega društva, nimajo pravic in pravnih koristi po navedenem zakonu, sodišče zaključuje, da niso legitimirani za vložitev tožbe v tem upravnem sporu. Sodišče še pripominja, da se pravni interes v postopku registracije društva presoja glede na določbe zakona o društvih, zato navedb tožnikov, ki se nanašajo na določbe stanovanjskega zakona, v tem postopku ni mogoče upoštevati. V zvezi z zahtevo tožnikov za povrnitev stroškov sodišče pripominja, da v upravnem sporu trpi vsaka stranka svoje stroške (61. člen zakona o upravnih sporih).

Ker torej glede na navedeno izpodbijana odločba ne posega v pravico ali na zakon oprto osebno korist tožnikov, je moralo sodišče tožbo zavreči na podlagi 3. točke 1. odstavka 30. člena zakona o upravnih sporih, ki ga je sodišče uporabilo kot republiški predpis, skladno z določbo 1. odstavka 4. člena ustavnega zakona za izvedbo temeljne ustavne listine o samostojnoti in neodvisnosti Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 1/91-I).

ZDru člen 1, 2. ZUS (1977) člen 30, 30/1-3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.