VDSS Sodba Psp 181/2025
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2025-10-29

mag. Lilijana Strban (preds.), Edo Škrabec (poroč.), mag. Biserka Kogej Dmitrovič

telesna okvara - invalidnina - seznam telesnih okvar

Vrste in stopnje telesnih okvar določa Odredba o določitvi vrst in stopenj telesnih okvar v Seznamu telesnih okvar. Za priznanje pravice do invalidnine za telesno okvaro je torej najprej potrebno, da gre za telesno okvaro, kot je le-ta določena v že omenjenem Seznamu TO. Tožnik ima zaradi zdravstvenega stanja oteženo aktivnost in je pri njem potreben večji napor pri zadovoljevanju življenjskih potreb. Glavni razlog za to je debelost, vendar pa debelost ni stanje, za katero bi se lahko ugotovilo telesno okvaro po že omenjenem Seznamu TO. Ugotovljene okvare gibal, kjer so v ospredju bolečine v nogah in križu z dobro ohranjeno gibljivostjo v sklepih, nadalje sindrom obstruktivne apneje v spanju, lažja motnja pljučne funkcije in srčno popuščanje, kot je bilo ugotovljeno pri tožniku ne pomenijo telesne okvare, kot so le-te določene v Seznamu TO.

Pritožba se zavrne in se potrdi sodba sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo zavrnilo tožbeni zahtevek, da se odpravita odločbi toženca št. ..., št. dosjeja: ... z dne 6. 5. 2024 in št. ..., št. dosjeja: ... z dne 18. 12. 2023 in da se ugotovi, da je pri tožniku podana telesna okvara ter se mu prizna pravica do invalidnine za telesno okvaro.

2. Zoper sodbo je pritožbo vložil tožnik. V pritožbi navaja, da se ne strinja z izpodbijano sodbo. Potrebno je, da ga sodišče ponovno zasliši, pa tudi, da sodišče za ugotovitev dejanskega stanja postavi drugega sodnega izvedenca.

4. Pritožbeno sodišče je preizkusilo sodbo sodišča prve stopnje v mejah razlogov, navedenih v pritožbi. Po drugem odstavku 350. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP)

v zvezi z 19. členom Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (v nadaljevanju: ZDSS-1)

je po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb pravdnega postopka, navedene v drugem odstavku 350. člena ZPP, ter na pravilno uporabo materialnega prava. Ugotovilo je, da sodišče prve stopnje ni storilo bistvenih kršitev določb pravdnega postopka, na katere pazi po uradni dolžnosti, niti tistih, ki jih uveljavlja pritožba. Dejansko stanje je pravilno in popolno ugotovilo ter sprejelo pravilno materialnopravno odločitev.

5. Sodišče prve stopnje je presojalo drugostopenjsko odločbo toženca z dne 6. 5. 2024, s katero je bila zavrnjena pritožba tožnika, vložena zoper prvostopenjsko odločbo z dne 18. 12. 2023. Z navedeno odločbo je prvostopenjski organ odločil, da tožnik nima pravice do invalidnine za telesno okvaro.

6. V zadevi je sporno, ali tožnik izpolnjuje z zakonom določene pogoje za priznanje pravice do invalidnine za telesno okvaro.

7. Dne 7. 8. 2021 je začel veljati Zakon o spremembah Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (v nadaljevanju: ZPIZ-2J),

ki skladno s spremenjeno določbo 403. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (v nadaljevanju: ZPIZ-2)

omogoča pridobitev invalidnine za telesno okvaro tudi za zavarovance, katerih invalidnost je posledica bolezni. V 403. členu ZPIZ-2 je določeno, da lahko zavarovanci do uveljavitve predpisov s področja varstva invalidov, ki bodo uredili postopke ugotavljanja vrste in stopnje telesnih okvar, pridobijo pravico do invalidnine v skladu z določbami 143. do 145., 147. in 149. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (v nadaljevanju: ZPIZ-1).

ZPIZ-1 v 143. členu določa, da je telesna okvara podana, če nastane pri zavarovancu izguba, bistvenejša poškodovanost ali znatnejša onesposobljenost posameznih organov ali delov telesa, kar otežuje aktivnost organizma in zahteva večje napore pri zadovoljevanju življenjskih potreb, ne glede na to, ali ta okvara povzroča invalidnost ali ne. Vrste in stopnje telesnih okvar določa Odredba o določitvi vrst in stopenj telesnih okvar v Seznamu telesnih okvar (v nadaljevanju: Seznam TO).

Za priznanje pravice do invalidnine za telesno okvaro je torej najprej potrebno, da gre za telesno okvaro, kot je le-ta določena v že omenjenem Seznamu TO.

8. Za ugotovitev dejanskega stanja je sodišče prve stopnje postavilo sodnega izvedenca specialista MDPŠ. Iz pisno podanega izvedenskega mnenja z dne 19. 2. 2025 izhaja, da ima tožnik zaradi zdravstvenega stanja oteženo aktivnost in je pri njem potreben večji napor pri zadovoljevanju življenjskih potreb. Glavni razlog za to je debelost, vendar pa debelost ni stanje, za katero bi se lahko ugotovilo telesno okvaro po že omenjenem Seznamu TO. Ugotovljene okvare gibal, kjer so v ospredju bolečine v nogah in križu z dobro ohranjeno gibljivostjo v sklepih, nadalje sindrom obstruktivne apneje v spanju, lažja motnja pljučne funkcije in srčno popuščanje, kot je bilo ugotovljeno pri tožniku

ne pomenijo telesne okvare, kot so le-te določene v Seznamu TO. Enako velja tudi za luskavico, ki je ob zdravljenju dobro obvladovana in za duševne bolezni.

9. Tudi po stališču pritožbenega sodišča gre za strokovno prepričljivo izvedensko mnenje, ki ga je sodišče prve stopnje utemeljeno upoštevalo pri svoji odločitvi. Tožnik na podano izvedensko mnenje ni podal pripomb, niti na naroku ni predlagal izvedbe drugih dokazov.

10. Šele v pritožbi tožnik uveljavlja, da naj sodišče postavi drugega izvedenca, ker že postavljeni izvedenec naj ne bi opravil svojega dela. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da so omenjene pritožbene navedbe neutemeljene. Izvedenec je proučil medicinsko dokumentacijo tako v spisu kot tudi v zdravstvenem kartonu, tožnika pa je tudi osebno pregledal. Temeljito je po pojasnil za kakšne zdravstvene težave gre pri tožniku. Nedvomno so podane zdravstvene težave, vendar ne gre za tako vrsto in stopnjo zdravstvenih težav, kot so le-te določene v Seznamu TO. Sodišče je s postavljenim sodnim izvedencem specialistom MDPŠ razčistilo dejansko stanje in v tem primeru ni bilo nobene potrebe, da bi za razjasnitev dejanskega stanja postavilo drugega sodnega izvedenca.

11. Neutemeljene so tudi pritožbene navedbe, da se tožnika ponovno zasliši. Sodišče je namreč tožnika že zaslišalo in v tem primeru ni nobene potrebe, da bi bil ponovno zaslišan. Povedal je, kakšne zdravstvene težave ima in njegovo izpovedbo je sodišče pri ugotavljanju dejanskega stanja tudi upoštevalo. V pritožbi tožnik niti ne navaja razloga, zaradi katerega bi ga moralo sodišče ponovno zaslišati.

12. Ker je sodišče prve stopnje z izvedbo že omenjenih dokazov ustrezno razčistilo dejansko stanje in na ugotovljeno dejansko stanje tudi pravilno uporabilo materialno pravo, je pritožbeno sodišče na podlagi 353. člena ZPP pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje. V primeru, da se bo tožniku zdravstveno stanje poslabšalo, pa lahko pri tožencu vloži novo vlogo za priznanje pravice do invalidnine za telesno okvaro.

Ur. l. RS, št. 163/2021 z dne 15. 10. 2021.

16. 2. 2022 je bil ugotovljen iztisni delež levega prekata 63 %.

Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (2012) - ZPIZ-2  - člen 403

Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (1999) - ZPIZ-1  - člen 143, 144, 145, 147, 149

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.