VDSS Sodba Psp 166/2024
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2024-11-06

Edo Škrabec (preds.), mag. Lilijana Strban (poroč.), mag. Biserka Kogej Dmitrovič

III. kategorija invalidnosti - pravica do dela na drugem delovnem mestu z omejitvami - preostala delovna zmožnost - seznam telesnih okvar - izvedenski organ

Sodišče je izvedlo vse potrebne dokaze za ugotovitev dejanskega stanja ter obrazložilo, zakaj ni izvedlo preostalih dokazov. Dejstva so bila s predloženo medicinsko dokumentacijo in drugimi izvedenimi dokazi dovolj razjasnjena. Odločitev je sprejelo ob skrbni presoji vseh dokazov. Ugotovilo je, da pri tožniku delovna zmožnost še obstoji v okviru III. kategorije invalidnosti s priznanimi stvarnimi in časovno razbremenitvijo in da pri tožniku ni telesnih okvar skladno z veljavnim Seznamom. Izpodbijani sodbi ni mogoče očitati nepravilnosti.

Pritožba se zavrne in se potrdi sodba sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo odpravilo odločbi toženca št. zadeve: ..., št. dosjeja: ... z dne 18. 4. 2023 in št. zadeve: ..., št. dosjeja: ... z dne 18. 11. 2022 ter tožnika s 5. 10. 2022 razvrstilo v III. kategorijo invalidnosti zaradi posledic poškodbe pri delu 70 % in bolezni 30 % ter mu priznalo pravico do dela na drugem delu s stvarno in časovno razbremenitvijo. Zavrnilo je tožbeni zahtevek na odpravo odločb in priznanje pravice do invalidnine za telesno okvaro ter invalidsko upokojitev.

2. Zoper sodbo se pritožuje tožnik. Z odločitvijo sodišča ne soglaša, saj gre za isto odločitev, kot je bila podana s strani toženca. Sodni izvedenec je podal svoje mnenje brez osebnega pregleda. Sedaj je podano izvedensko mnenje s strani dr. A. A., ki je skoraj identično izvedenskemu mnenju pred šestimi leti izvedenca prof. dr. B. B., čeprav je zdravstveno stanje zaradi poškodbe bistveno napredovalo in so se mu poslabšale degenerativne spremembe po celi hrbtenici, bolečine v kolkih, ramenih, kolenih in v predelu pet. Zdravljenje ni zaključeno, Zavod za zdravstveno zavarovanje mu brez težav podaljšuje bolniški stalež in ga pošilja na zdraviliško zdravljenje, istega mnenja so ostali lečeči specialisti. Vsi dokazi, ki jih je posredoval, so prišli po sodnem izvedeniškem mnenju in so potrdili njegove bolečine. S strani toženčeve izvedenske komisije ga je sedaj pregledoval isti zdravnik, kot pred leti. Več kot šest let je na bolniški in več kot tri leta v III. kategoriji invalidnosti. Pravico ima do invalidskega dodatka. Sedaj živi samo s 500,00 EUR/mesec. Sam se je znašel v začaranem krogu. Prosi za ponovno preučitev dokazov in razvrstitev v I. kategorijo in priznanje invalidske pokojnine ter invalidnine za telesno okvaro. Za vse krivi delodajalca, ki ga je odpustil.

4. Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijano sodbo v mejah razlogov, ki jih ugotavlja pritožba, pri čemer je po uradni dolžnosti pazilo na absolutno bistvene kršitve določb pravdnega postopka, naštete v drugem odstavku 350. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami - v nadaljevanju ZPP). Ugotovilo je, da sodišče prve stopnje ni storilo absolutnih bistvenih kršitev določb pravdnega postopka, na katere pazi sodišče po uradni dolžnosti. Sodišče je na podlagi ugotovljenega dejanskega stanja pravilno uporabilo materialno pravo, svojo odločitev pa ustrezno in pravilno utemeljilo, da je pravilno ugotovilo dejansko stanje in pravilno uporabilo materialno pravo.

5. Predmet sodne presoje je dokončna odločba toženca št. zadeve: ..., št. dosjeja: ... z dne 18. 4. 2023 in št. zadeve: ..., št. dosjeja: ... z dne 18. 11. 2022, s katero je bil tožnik razvrščen v III. kategorijo invalidnosti s priznano pravico do dela na drugem delu z omejitvami: lažje fizično delo, z ročnim premeščanjem bremen do 7 kg, pretežno sede, s hojo le na krajše razdalje po ravnem terenu, zmožen za delo, pri katerem občasno prekoračuje ergonomske kote gibov v vratni hrbtenici, s krajšim delovnim časom od polnega 4 ure dnevno, 20 ur tedensko. V presoji sta bili še odločbi št. zadeve: ..., št. dosjeja: ... z dne 18. 4. 2023 in št. zadeve: ..., št. dosjeja: ... z dne 18. 11. 2022, s katero je bilo odločeno, da tožnik nima telesne okvare po nobeni točki veljavnega Seznama telesnih okvar (v nadaljevanju Seznam).

6. Sodišče je izvedlo vse potrebne dokaze za ugotovitev dejanskega stanja ter obrazložilo, zakaj ni izvedlo preostalih dokazov. Dejstva so bila s predloženo medicinsko dokumentacijo in drugimi izvedenimi dokazi dovolj razjasnjena. Odločitev je sprejelo ob skrbni presoji vseh dokazov. Ugotovilo je, da pri tožniku delovna zmožnost še obstoji v okviru III. kategorije invalidnosti s priznanimi stvarnimi in časovno razbremenitvijo in da pri tožniku ni telesnih okvar skladno z veljavnim Seznamom. Izpodbijani sodbi ni mogoče očitati nepravilnosti.

7. Neutemeljen mora ostati pritožbeni očitek, da je bilo že pred šestimi leti s strani invalidske komisije I. stopnje ugotovljeno podobno zdravstveno stanje tožnika, kot ga je sedaj ugotovil sodni izvedenec B. B. Ugotavljanje tožnikove preostale delovne zmožnosti in obstoj telesnih okvar je neločljivo povezano s tožnikovimi zdravstvenimi težavami, zato je sodišče imenovalo izvedenski organ, v katerem sta sodelovala člana s področja tožnikovih zdravstvenih težav.

Izvedenski organ je pri tožniku ugotovil stanje kronične tendinopatije desne Ahilove tetive po parcialni intertendinozni rupturi, ki se je zarasla z brazgotino, blage degenerativne spremembe levega kolena z rahlo zoženo sklepno špranjo, ki občasno pri gibanju povzroča zmerne bolečine, pri čemer koleno ne oteka. Zaradi teh ugotovitev je tožniku priznana dodatno strokovno utemeljena vsebinska razbremenitev v okviru III. kategorije invalidnosti.

Vsebinske razbremenitve so bile podane zaradi poslabšanja tožnikovega zdravstvenega stanja ter obremenitev in škodljivosti na delovnem mestu. Sodišče je v 7. točki razumljivo obrazložilo, zakaj je potrebno pri tožniku opredeliti ugotovljeno invalidnost kot posledico sovzročnosti, in sicer 70 % iz naslova poškodbe pri delu in 30 % iz naslova bolezni. Poškodba,

ki jo je tožnik utrpel pri delu se je z ohranjeno dolžino tetive zarasla z brazgotino, kar je sprožilo bolečine in hitrejše nastajajoči tendinopatični proces staranja tetive, ki povzroča bolečinski sindrom. Zaradi navedenega je utemeljena porazdelitev vzroka invalidnosti.

8. Tožnik je bil o imenovanju poimensko določenih članov s strani izvedenskega organa obveščen z dopisom sodišča z dne 6. 2. 2024,

torej še pred izdelavo izvedenskega mnenja, vendar na dopis sodišča o imenovanju članov izvedenskega organa

tožnik ni podal pripomb. Prav tako ni razvidno, da bi tožnik na kasneje izdelano izvedensko mnenje, ki mu ga je posredovalo sodišče

in s katerim je bil pozvan na podajo pripomb, odreagiral. Sodišče je utemeljeno razpisalo narok za glavno obravnavo. Iz zapisnika o naroku za glavno obravnavo z dne 6. 6. 2024,

ki se jo je udeležil tožnik, ni razvidno, da bi podal pripombe oziroma druge dokazne predloge, zaradi česar je sodišče z glavno obravnavo zaključilo in na podlagi izvedenih dokazov sprejelo odločitev.

9. Sodišče je v 8. točki obrazložitve pojasnilo, da je kot podlago svoje odločitve sprejelo strokovno argumentirano izvedensko mnenje, v katerem je odgovorjeno na vsa postavljena vprašanja. Nenazadnje pa na izvedensko mnenje nobena od strank ni podala pripomb.

10. Pravno neupoštevna mora ostati tožnikova trditev, da bi mu morali priznati tudi invalidnino, ker mu vsak mesec za preživljanje ostane le 500,00 EUR. Priznanje telesnih okvar, kot jih opredeljuje veljavni Seznam ni pogojeno s slabimi socialnimi okoliščinami na strani zavarovancev. Dejstvo je, da pri tožniku ni mogoče ugotoviti nobene telesne okvare po nobeni točki veljavnega Seznama.

11. Neutemeljen je tudi pritožbeni očitek o potrebnosti upoštevanja novih izvidov, ki so lahko predmet novega upravnega postopka pri tožencu.

12. Upoštevajoč obrazloženo je pritožbeno sodišče na podlagi 353. člena ZPP pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje.

Medicine dela, prometa in športa in ortopedije.

Z ročnim premeščanjem bremen do 5 kg, z malo stoje, brez dela na višini oziroma lestvi.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 350, 350/2, 353

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.