VDSS Sklep Pdp 7/2026
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2026-01-14

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Helena Papež (preds.), mag. Klavdija Ana Magič (poroč.), mag. Urša Klemenčič

zavrženje tožbe - identifikacijski podatki strank - poseg v pravico stranke - nesorazmernost posega

Zavrženje tožbe, ker tožnik ne predloži zadostnega števila prilog v primeru, ko sicer vloži zadostno število tožbe (brez prilog), pomeni prekomeren poseg in je v neskladju z načelom pravne države (2. URS). Ustavno skladna razlaga narekuje takšno razlago določbe petega odstavka 108. člena ZPP, da se priloga, ki tudi po pozivu sodišča ni priložena v zadostnem številu izvodov, šteje za umaknjeno, medtem ko sodišče vloge, h kateri je ta priloga priložena, zgolj zaradi te pomanjkljivosti (to je nezadostnega števila izvodov prilog) ne zavrže.

Pritožbi se ugodi in se sklep sodišča prve stopnje razveljavi.

1. Sodišče prve stopnje je tožbo zavrglo.

2. Zoper sklep se pritožuje tožnica zaradi vseh pritožbenih razlogov. Navaja, da je tožbo v roku dopolnila in da je posredovala zadostno število vlog. Obsežno povzema vsebino prvotne in dopolnjene tožbe. Predlaga, naj pritožbeno sodišče izpodbijani sklep odpravi.

4. Tožnica je 18. 11. 2025 vložila tožbo za plačilo denarnih terjatev. S sklepom z dne 24. 11. 2025 jo je sodišče prve stopnje pozvalo, naj tožbo popravi in dopolni tako, da navede vse identifikacijske podatke strank, postavi jasno in konkretno opredeljen tožbeni zahtevek, navede dejstva, ki ga utemeljujejo in dokaze. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom tožbo zavrglo. Obrazložilo je, da tožnica po pozivu ni navedla vseh identifikacijskih podatkov strank in ni vložila prilog v dveh izvodih.

5. Če vložnik ne vloži zadostnega števila izvodov vloge ali prilog, mu sodišče naloži, naj to stori v določenem roku; če vložnik ne ravna po tem nalogu, sodišče vlogo zavrže (peti odstavek 108. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP). Pritožbeno sodišče ugotavlja, da je tožnica k tožbi, ki jo je vložila 18. 11. 2025, priložila vsa listinska dokazila v dveh izvodih (A1 do A6), zato s sklepom z dne 24. 11. 2025 (pravilno) ni bila pozvana k predložitvi dodatnega števila izvodov teh prilog. Ugotovitev v izpodbijanem sklepu, da ni vložila prilog v dveh izvodih, se zato lahko nanaša le na listinska dokazila, ki jih je predložila k dopolnitvi tožbe z dne 11. 12. 2025, kar potrjuje tudi dohodni žig na tej vlogi. Iz njega namreč izhaja, da je listine (A7 do A18), ki jih je predložila dopolnitvi tožbe, vložila le v enem izvodu, morala pa bi jih v dveh, da bi jih bilo mogoče vročiti tudi nasprotni stranki (prvi odstavek 106. člena ZPP). Pritožbeno sodišče ugotavlja, da za zavrženje niti ni bila izpolnjena zahteva iz petega odstavka 108. člena ZPP, saj glede listin A7 do A18 sodišče prve stopnje ni pozvalo tožnice, naj v določenem roku predloži zadostno število izvodov teh prilog.

izoblikovalo stališče, da pomeni zavrženje tožbe, ker tožnik ne predloži zadostnega števila prilog v primeru, ko sicer vloži zadostno število tožbe (brez prilog), prekomeren poseg in je v neskladju z načelom pravne države (2. člen Ustave RS - URS). Ustavno skladna razlaga narekuje takšno razlago določbe petega odstavka 108. člena ZPP, da se priloga, ki tudi po pozivu sodišča ni priložena v zadostnem številu izvodov, šteje za umaknjeno, medtem ko sodišče vloge, h kateri je ta priloga priložena, zgolj zaradi te pomanjkljivosti (to je nezadostnega števila izvodov prilog) ne zavrže.

7. Glede na vse obrazloženo v izpodbijanem sklepu s sklicevanjem na nevložitev zadostnega števila izvodov prilog ni mogoče utemeljiti zavrženja tožbe.

8. V 180. členu ZPP je določeno, da mora tožba med drugim obsegati tudi identifikacijske podatke strank iz 180.a člena ZPP, torej v primeru fizične osebe navedbo osebnega imena, naslov prebivališča in EMŠO, če je stranka vpisana v centralni register prebivalstva (ali davčno številko, če ni vpisana v ta register in je vpisana v davčni register, ali rojstni datum, če ni vpisana v nobenega od registrov), v primeru pravne osebe pa navedbo firme ali imena, sedeža in poslovnega naslova ter matične ali davčne številka, če ima pravna oseba sedež v Republiki Sloveniji. Vložnica je v tožbi in tudi v dopolnitvi tožbe stranki označila z imenom, priimkom in naslovom (tožnica) ter z imenom in naslovom (toženka - delodajalka). Za tožnico torej kljub pozivu ni navedla EMŠO številke (ali davčne številke ali rojstnega datuma), za toženko pa ne matične ali davčne številke. Sodišče prve stopnje je zato tožbo zavrglo (četrti odstavek 108. člena ZPP).

9. Po oceni pritožbenega sodišča bi v okoliščinah obravnavanega primera zavrženje tožbe zgolj zato, ker je pri strankah izostala označitev zgoraj izpostavljenih identifikacijskih podatkov, pomenila nesorazmeren poseg v tožničino ustavno pravico do sodnega varstva (23. člen URS). V Poročevalcu DZ, št. 1311 z dne 5. 12. 2016 (EPA 1650-VII, predlog ZPP-E) je bilo glede 180.a člena ZPP pojasnjeno, da je navedba identifikacijskih podatkov (EMŠO, rojstni datum, davčna številka) v tožbi (in sodbi) namenjena vodenju pravdnega postopka (vročanje), učinkovitejši izvršitvi sodnih odločb, podatek o EMŠO pa je npr. nujen v zemljiškoknjižnem postopku, registrskem postopku, pa tudi v primeru vpisov po uradni dolžnosti.

10. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da v tem, delovnem sporu, ne gre za nobenega izmed posebej izpostavljenih postopkov (zemljiškoknjižni, registrski ...). Nadalje ugotavlja, da izostanek podatka o tožničini EMŠO številki (rojstnem datumu, davčni številki) v tožbi ne onemogoča vodenja postopka, saj vložena dopolnitev tožbe in vložitev pritožbe dokazujeta, da so tožnici pisanja na naslovu iz tožbe uspešno vročena. Tožnico je torej mogoče nedvoumno identificirati na podlagi identifikacijskih podatkov, s katerimi je označena v tožbi, tj. ime, priimek in naslov (ti podatki so identični tudi s tovrstnimi tožničinimi podatki v listinah A1 - A2, ki nenazadnje vsebujeta tudi njeno EMŠO številko, davčno številko ter rojstni datum). Enaka ugotovitev pa velja tudi za toženko - A. V tožbi je označena z imenom, ki je določeno z Zakonom o ustanovitvi občin ter o določitvi njihovih območij (ZUODNO), in z naslovom sedeža, to pa omogoča njeno nedvoumno identifikacijo za potrebe vodenja postopka v tem delovnem sporu.

11. Ker je glede na vse obrazloženo sodišče prve stopnje napačno uporabilo četrti in peti odstavek 108. člena ZPP, je pritožbeno sodišče ugodilo pritožbi in izpodbijani sklep razveljavilo (tretja točka 365. člena ZPP).

Smiselno prim. VSL I Cp 788/2021, VSL I Cp 2100/2020, VSRS Cp 11/2016 ...

Ustava Republike Slovenije (1991) - URS  - člen 2, 23

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 106, 106/1, 108, 108/4, 108/5, 180, 180a

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.