VDSS Sodba Psp 128/2025
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2025-09-03

Edo Škrabec (preds.), mag. Lilijana Strban (poroč.), mag. Biserka Kogej Dmitrovič

zavarovanec - preostala delovna zmožnost - invalid III. kategorije invalidnosti - ustrezna prerazporeditev invalida na delovno mesto - opredelitev pojma svoj poklic

Ključna dolžnost delodajalca do delovnega invalida III. kategorije, je v skladu z delovno zakonodajo premestitev na drugo delovno mesto, ki ustreza njegovi strokovni izobrazbi, usposobljenosti in invalidnosti - preostali delovni zmožnosti. Če delodajalec po dokončnosti odločbe o pravici na podlagi invalidnosti, ne more zagotoviti pravic skladno z zakonom, lahko začne postopek za odpoved pogodbe o zaposlitvi.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijana sodba sodišča prve stopnje.

II. Stroške pritožbe nosi tožeča stranka sama.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo zavrnilo tožbeni zahtevek na odpravo odločb toženca št. zadeve: ... z dne 8. 5. 2024 in iste številke zadeve z dne 26. 9. 2024, podredno pa na razveljavitev odločb. Odločilo je, da tožnik sam nosi svoje stroške postopka.

2. Zoper sodbo se pritožuje tožnik iz razloga zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja ter napačne uporabe materialnega prava. Toženec je zavrnil pritožbo delodajalca zoper prvostopenjsko odločbo o razvrstitvi zavarovanca v III. kategorijo invalidnosti s stvarnimi razbremenitvami in s krajšim delovnim časom od polnega 4 ure dnevno, 20 ur tedensko od 23. 10. 2023 dalje. Gre za materialnopravno nepravilno in nezakonito odločitev. Že v predsodnem postopku je tožnik zatrjeval, da se ukvarja z gradbeništvom, kjer se opravljajo le najtežja fizična dela v vseh vremenskih pogojih in na terenu. Zavarovanec je opravljal delo na delovnem mestu "strojnik na delovnem stroju". Zavarovanec pa je že sedaj opravljal najlažja in telesno najmanj naporna dela. Zavarovanec kot strojnik, del ni opravljal v neugodnih vremenskih pogojih, saj ima delovni stroj ogrevanje in streho, za razliko od preostalih delavcev, ki morajo delo opravljati ročno ali z ročnim upravljanjem težke gradbene mehanizacije, kot so pnevmatsko kladivo, upravljanje valjarskega stroja, ročno delo z lopato, kjer je potrebno dvigovati breme, ki je težje od 7 kg, dela pa se prav tako opravljajo v fizično neugodnih pogojih na primer nastavljanje težkih pohodnih robnikov, cestnih ograj, protihrupnih ograj in podobnih del. Tožnik je zatrjeval, da ne more izvršiti izpodbijane odločbe, ker nima delovnega mesta, na katerega bi lahko zavarovanca prerazporedil ter mu zagotovil pravico do dela s krajšim delovnim časom od polnega na drugem delu. Tožnik res ni prerekal strokovnih ugotovitev izvedenca glede invalidnosti ter pravice do dela s skrajšanim delovnim časom v smeri telesnih omejitev zavarovanca, ki mu onemogočajo delo, je pa prerekal odločitev, da zavarovanec ne more opravljati dela na delovnem mestu kot "strojnik gradbene mehanizacije", saj gre za najlažje delo in telesno najmanj naporno delo v njegovi panogi. Kot "strojnik gradbene mehanizacije" ni rokoval z bremeni težjimi od 7 kg, delal je v ugodnih vremenskih pogojih. Delovno mesto "strojnik gradbene mehanizacije" je ustrezno delovno mesto za omejitev, ki jih izkazuje zavarovanec. Sodišče bi moralo angažirati sodnega izvedenca medicine dela, ki bi glede na že izdelano izvedensko mnenje toženca, upoštevaje medicinsko dokumentacijo, podal relevantno izvedensko mnenje, ali je pravica do premestitve na drugo delovno mesto z omejitvami utemeljena. Sodna odločba je arbitrarna in enostranska, kršena je bila pravica do dokazovanja, zaradi česar predlaga, da pritožbeno sodišče razveljavi izpodbijano sodbo ter vrne zadevo v ponovno odločanje sodišču prve stopnje, tožniku pa prizna povzročene stroške za pritožbeni postopek.

4. Pritožbeno sodišče je opravilo preizkus izpodbijanja sodbe sodišča prve stopnje v skladu z drugim odstavkom 350. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami, v nadaljevanju ZPP). Pri preizkusu pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje popolno in pravilno ugotovilo dejansko stanje, na tako ugotovljeno dejansko stanje pravilno uporabilo materialno pravo, pri tem pa tudi ni prišlo do bistvenih kršitev določb pravdnega postopka, na katere pritožbeno sodišče pazi po uradni dolžnosti.

5. V tem postopku je sodišče prve stopnje presojalo pravilnost in zakonitost izpodbijane dokončne odločbe toženca št. zadeve: ... z dne 8. 5. 2024 in iste številke zadeve z dne 26. 9. 2024, s katerima je bil zavarovanec razvrščen v III. kategorijo invalidnosti zaradi posledic bolezni, s priznano pravico do dela na drugem delu z omejitvami lažje fizično delo, rokovanje z bremeni do 7 kg v ugodnih toplotnih pogojih, s krajšim delovnim časom od polnega 4 ure dnevno, 20 ur tedensko od 23. 10. 2023.

Ta ocena je bila v sodnem postopku s sodiščem prve stopnje potrjena.

6. V pritožbeni obravnavi ostaja sporno, ali je delo, ki ga je stranski intervenient opravljal pri delodajalcu na delovnem mestu "strojnik", ustrezno invalidnosti tožnika, upoštevajoč dokončno odločbo 8. 5. 2024 v zvezi s prvostopenjsko odločbo z dne 26. 9. 2024.

7. Neutemeljen je pritožbeni očitek o zmotni ugotovitvi dejanskega stanja, ker bi sodni izvedenec MDPŠ, moral ugotoviti, ali je pravica do premestitve na drugo delovno mesto z omejitvami utemeljena.

8. Iz spisovnih podatkov izhaja, da je bila pri tožniku upoštevajoč 63. člen ZPIZ-2 presojana preostala delovna zmožnost zavarovanca, stranskega intervenienta, na podlagi katerega je bil razvrščen v III. kategorijo s priznano pravico do dela na drugem delu s stvarnimi razbremenitvami in s krajšim delovnim časom od polnega 4 ure dnevno, 20 ur tedensko od 23. 10. 2023 dalje. Utemeljenost zavrnitve dokaznega predloga za imenovanje sodnega izvedenca medicinske stroke, je sodišče povsem zadovoljivo pojasnilo v 8. točki obrazložitve. Glede na predhodno izveden upravni postopek in trditveno podlago tožnika, upoštevajoč procesne določbe ni bilo podlage za izvedovanje s sodnim izvedencem medicine dela prometa in športa.

9. Ključni pritožbeni očitek, da je za stranskega intervenienta delo na delovnem mestu ustrezno, je tako zmotno. Kljub temu, da tožnik opravlja svojo dejavnost v gradbeništvu, kjer se opravljajo le najtežja fizična dela, v vseh vremenskih razmerah, na terenu,

je brez pravne teže pritožbena trditev, da delovna zadolžitev stranskega intervenienta spada med najlažje in telesno manj naporno delo, primerjajoč to delo z delom ostalih delavcev, ki so zaposleni pri tožniku in delo opravljajo ročno v neugodnih vremenskih pogojih. Tako je neutemeljen nosilni pritožbeni očitek o neustreznem priznanju pravice do dela na drugem delu s stvarno in časovno razbremenitvijo, ker zavarovanec v panogi gradbene mehanizacije opravlja najlažja možna dela. Slednje v tem sporu ni pravno relevantno. Predmet tega socialnega spora je uveljavitev pravic zavarovanca iz invalidskega zavarovanja, kot pravilno opozarja sodišče v 6. točki obrazložitve. Ugotavljanje invalidnosti je strokovno medicinsko vprašanje, ki se ugotavlja na podlagi kombinacije medicinskih in nemedicinskih meril. Poleg medicinskih vidikov se upošteva tudi celota splošnih in poklicnih delovnih zmožnosti. Zavarovančeva delovna zmožnost se presoja glede na opredelitev poklica v tretjem odstavku 63. člena ZPIZ-2. Gre vsekakor za širšo opredelitev kot zgolj zmožnost zavarovanca opravljati delo na trenutnem delovnem mestu po trenutno veljavni pogodbi o zaposlitvi. V 7. točki obrazložitve je pravilno izpostavljeno, da invalidnosti ni mogoče ocenjevati zgolj za zadnje delovno mesto, na katero je zavarovanec razporejen, temveč v povezavi s splošnim delom definicije, ki zmanjšanje delovne zmožnosti navezuje na možnost zagotovitve ohranitve delovnega mesta oziroma poklicnega napredovanja.

10. Ključna dolžnost delodajalca do delovnega invalida III. kategorije, je v skladu z delovno zakonodajo premestitev na drugo delovno mesto, ki ustreza njegovi strokovni izobrazbi, usposobljenosti in invalidnosti - preostali delovni zmožnosti.

Če delodajalec po dokončnosti odločbe o pravici na podlagi invalidnosti, ne more zagotoviti pravic skladno z zakonom, lahko začne postopek za odpoved pogodbe o zaposlitvi.

11. Kot utemeljeno v sodnem postopku izpostavlja toženec ima tožnik kot delodajalec v postopku uveljavljanja pravic iz invalidskega zavarovanja pravico in dolžnost posredovati tožencu vse podatke, ki so potrebni za podajo izvedenskega mnenja in presojati predloge, za katere meni, da so potrebni za pravilno oceno zavarovančeve delovne zmožnosti. Vloga delodajalca v postopkih uveljavljanja pravic iz invalidskega zavarovanja je opredeljena tako, da ima delodajalec v postopku in pred izdajo izvedenskega mnenja

v primerih, ko se ugotavlja invalidnost, pravico in dolžnost biti vabljen ter sodelovati na sejah senata invalidske komisije. V tem primeru delodajalec nima statusa stranke v postopku po ZUP, saj gre le za njegovo sodelovanje v izvedenskem postopku pred izdajo mnenja na invalidski komisiji in pri delu senata invalidske komisije.

In ravno slednje iz konkretnega predsodnega postopka za tožnika ni razvidno. Kot opozarja toženec je bil delodajalec 6. 7. 2023 pozvan na predložitev delovne dokumentacije

s prilogami, pa se kljub urgencama z dne 3. 8. 2023 in dne 29. 8. 2023, ni odzval. Toženec je odločal na podlagi razpoložljive delovne dokumentacije.

pa izhaja, da občasno premešča bremena tudi nad 15 kg, pogosto pa opravlja delo v vročem oziroma hladnem okolju. Tožnik kot delodajalec ni izpolnjeval svojih obveznosti, ki mu jih nalagajo predpisi v predsodnem postopku, da bi se, upoštevajoč delovno mesto oziroma delo, ki ga opravlja zavarovanec glede na zdravstveno stanje, ugotovila njegova preostala delovna zmožnost. Potrebna dokumentacija bi morala biti izpolnjena s strani delodajalca, pa tudi podpisana s strani pooblaščenega izvajalca medicine dela, strokovnega delavca varstva pri delu in zavarovanca.

12. Tudi pritožbena trditev, da kot delodajalec ne more izvršiti izpodbijane odločbe, ker nima ustreznega delovnega mesta, ne more izpodbiti pravilnosti toženčeve odločitve, s katero stranski intervenient, ki je uveljavljal pravice iz invalidskega zavarovanja, soglaša. To zatrjevanje bo moral tožnik usmeriti v drug postopek. Ključno je, da tožnik ni izpodbijal odločbe o ugotovljeni invalidnosti zaradi zdravstvenih oziroma strokovnih medicinskih razlogov, temveč zgolj na njegovo zmožnost delovnemu invalidu zagotavljati ustrezno delo. Predmet tega invalidskega postopka ne morejo biti vprašanja, povezana z obveznostjo delodajalca organizirati delovni proces drugače oziroma na novo sistematizirati delovno mesto, v katerega delokrog bi spadala le tista opravila, ki bi jih delavec glede na zdravstvene omejitve še naprej lahko opravljal.

13. Upoštevajoč obrazloženo, je pritožbeno sodišče v skladu z določbo 353. člena ZPP tožnikovo pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

14. Ker tožnik s pritožbo ni uspel, je pritožbeno sodišče v skladu s 154. členom ZPP ter 165. členom ZPP odločilo, da nosi stroške pritožbe tožnik sam.

Ob tem je bilo določeno, da kontrolni pregled ni potreben, o pravici in višini delnega nadomestila bo odločeno s posebno odločbo ter da je tožnik dolžan stranskemu intervenientu zagotoviti pravico do dela s krajšim delovnim časom od polnega na drugem delu.

Saj gre za opravljanje dejavnosti izgradnje in rekonstrukcije občinskih in lokalnih cest in pločnikov.

Razen pod izjemnimi pogoji, kadar mu lahko odpove pogodbo o zaposlitvi.

Delodajalec delavca napoti na čakanje, utemeljenost morebitnih odpovednih razlogov pa mora v posebnem postopku ugotavljati posebna komisija pri Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti.

V predhodnem postopku mora zavod posredovati na predpisanih obrazcih potrebno in predpisano delovno dokumentacijo.

Nenazadnje se tožnik tudi ni udeležil obravnave na IK I. stopnje, na katero je bil vabljen.

Ki jo je predložil zavarovanec (obrazec DD-2).

Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (2012) - ZPIZ-2  - člen 63, 63/3, 188, 188/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.