VDSS Sodba Pdp 313/2025
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2025-11-05

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Jelka Zorman Bogunovič (preds.), mag. Urša Klemenčič (poroč.), dr. Martina Šetinc Tekavc

neuspešno poskusno delo - redna odpoved pogodbe o zaposlitvi - obrazložitev odpovedi pogodbe o zaposlitvi - delovni mentor

Tožnik neutemeljeno uveljavlja, da naj bi bila vsebina izpodbijane odpovedi pavšalna in da zato ni mogoč preizkus njene zakonitosti. Bistveno je, da je mogoče iz obrazložitve odpovedi razbrati konkretne razloge za negativno oceno poskusnega dela. To je v skladu s splošno zakonsko zahtevo, da morajo biti odpovedi, ki jih poda delodajalec, obrazložene (drugi odstavek 87. člena ZDR-1). Iz odpovedi (ne nazadnje pa tudi iz navedb v pritožbi, ki se nanašajo na to, da tožnik ni osvojil delovnih operacij in znanj za samostojno opravljanje dela, da ni bil samoiniciativen, da ni kazal zadostnega interesa po pridobivanju novih znanj in da je med delovnim časom večkrat zaspal) so jasno razvidno poudarki, na katerih je temeljila ocena poskusnega dela.

Bolniška odsotnost mentorja ni mogla bistveno vplivati na uspeh tožnikovega poskusnega dela, saj je šlo za relativno kratko obdobje odsotnosti na samem začetku tožnikovega dela (tožnik je namreč imel poskusno dobo določeno v trajanju šest mesecev, tj. od 1. 5. 2024 do 30. 10. 2024), v tem času pa je tožnik opravljal delo, ki so ga spremljali drugi delavci.

Že samo dejstvo, da je tožnik večkrat zadremal na delovnem mestu, lahko predstavlja utemeljen razlog za oceno, da tožnik poskusnega dela ni uspešno opravil.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani del sodbe sodišča prve stopnje.

II. Tožeča stranka sama krije svoje stroške pritožbe.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da delovno razmerje tožnika pri toženki ni prenehalo na podlagi redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela z dne 30. 10. 2024 in še traja. Posledično je zavrnilo tožbene zahtevke za reintegracijo oziroma sodno razvezo pogodbe o zaposlitvi, reparacijo in povrnitev stroškov postopka. Odločilo je, da tožnik sam krije svoje stroške postopka.

2. Zoper zavrnilni del sodbe (razen odločitve, da tožnik sam krije stroške postopka) se zaradi vseh pritožbenih razlogov pritožuje tožnik. Navaja, da ni prejel ustreznih navodil in pojasnil v času poskusnega dela. Povzema svojo izpoved, ki naj bi jo sodišče prve stopnje prezrlo. Nasprotuje dokaznemu zaključku, da je bil ustrezno seznanjen s pričakovanji toženke, da je prejel njene usmeritve glede dela in da mu je bil predstavljen delovni proces. Sodišče prve stopnje ni v zadostni meri upoštevalo dejstva, da je bil tožnikov mentor v prvi polovici poskusne dobe odsoten z dela zaradi bolezni v trajanju 14 dni. Vztraja, da je odpoved nezakonita, ker ni obrazložena. Ne držijo navedbe v odpovedi, da ni bil samoiniciativen, da ni izkazal interesa za delo in da je večkrat zaspal na delovnem mestu. Izpovedal je, da ni zaspal na delovnem mestu, ampak ga je "zmanjkalo" za par sekund, ker ni bil vajen "monotonega" dela. Izpostavlja, da toženka zaradi "spanja na delovnem mestu" zoper njega ni nikoli uvedla disciplinskega postopka niti mu ni izrekla disciplinske sankcije. Sodišče prve stopnje je spregledalo dejstvo, da je tožnik vedel, da ima poskusno delo, vendar se ni zavedal, da lahko izgubi službo pri toženki. Prav tako se ni opredelilo do navedb tožnika, da mu ni bil predočen dokument "Ocenjevanje poskusnega dela". Vsebina tega dokumenta je pomanjkljiva do te mere, da negativne ocene ni mogoče preizkusiti. V zvezi s tem je sodišče prve stopnje nekritično sledilo izpovedbam prič, ki so zaposlene pri toženki in niso verodostojne. Dejstvo, da je prišlo do situacije pri prelivanju iz peči, ko se je talina razlila na trak in se je proces ustavil za pol ure, ni bil razlog odpovedi. S to ugotovitvijo sodišče prve stopnje ne more utemeljiti zakonitosti odpovedi. Priglaša stroške pritožbe.

3. Toženka v odgovoru na pritožbo prereka navedbe v pritožbi in predlaga njeno zavrnitev.

5. Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijani del sodbe na podlagi 19. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih v povezavi z drugim odstavkom 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v mejah pritožbenih razlogov; po uradni dolžnosti je pazilo na bistvene kršitve določb pravdnega postopka, navedene v tej določbi ZPP, in na pravilno uporabo materialnega prava. Pri preizkusu je ugotovilo, da sodišče prve stopnje ni storilo bistvenih kršitev določb pravdnega postopka, ki jih uveljavlja pritožba, niti tistih, na katere je treba paziti po uradni dolžnosti. Na popolno in pravilno ugotovljeno dejansko stanje je sprejelo materialnopravno utemeljeno odločitev.

6. Sodišče prve stopnje je pravilno zaključilo, da je toženka tožniku zakonito redno odpovedala pogodbo o zaposlitvi zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela na podlagi pete alineje prvega odstavka 89. člena in četrtega odstavka 125. člena Zakona o delovnih razmerjih (ZDR-1).

7. Tožnik neutemeljeno uveljavlja, da naj bi bila vsebina izpodbijane odpovedi pavšalna in da zato ni mogoč preizkus njene zakonitosti. Bistveno je, da je mogoče iz obrazložitve odpovedi razbrati konkretne razloge za negativno oceno poskusnega dela. To je v skladu s splošno zakonsko zahtevo, da morajo biti odpovedi, ki jih poda delodajalec, obrazložene (drugi odstavek 87. člena ZDR-1). Toženka je izpolnila zahtevo po obrazloženosti dejanskega razloga za odpoved zaradi neuspešnega poskusnega dela v smislu navedene določbe in omogočila preizkus njene zakonitosti pred sodiščem. Iz odpovedi (ne nazadnje pa tudi iz navedb v pritožbi, ki se nanašajo na to, da tožnik ni osvojil delovnih operacij in znanj za samostojno opravljanje dela, da ni bil samoiniciativen, da ni kazal zadostnega interesa po pridobivanju novih znanj in da je med delovnim časom večkrat zaspal) so jasno razvidno poudarki, na katerih je temeljila ocena poskusnega dela. Ugotovitev sodišča prve stopnje, da je prišlo do situacije pri prelivanju iz peči, ko se je talina razlila na trak in se je proces ustavil za pol ure, pomeni le podrobnejšo konkretizacijo neustreznega opravljanja dela oziroma pomanjkljive osvojitve delovnih operacij, brez tveganja za povzročitev materialne škode oziroma izpada proizvodnega procesa, kot je navedeno v odpovedi. S to ugotovitvijo je sodišče prve stopnje pravilno utemeljilo zakonitost odpovedi.

8. Neutemeljen je pritožbeni očitek, da dokument "Ocenjevanje poskusnega dela" ni bil nikoli predočen tožniku in da je pomanjkljiv do te mere, da negativne ocene ni mogoče preizkusiti. Izdelava obrazložene ocene poskusnega dela s strani delodajalca ni predpisana kot element odpovedi zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela. Toženka je 25. 10. 2024 z negativno oceno poskusnega dela seznanila tožnika, ki je odklonil podpis, ter mu celo omogočila zagovor pred odpovedjo. Poleg navedenega je tožnik v sodnem sporu imel možnost, da izpodbija konkretne ugotovitve iz dokumenta in je to tudi storil.

9. Pritožba neutemeljeno oporeka zaključku, da je tožnik zahteve in pričakovanja delodajalca na delovnem mestu talilec livar poznal. Na podlagi izpovedi A. A. in B. B. je sodišče prve stopnje ugotovilo, da je tožnik sproti prejemal navodila in informacije glede opravljanja dela in da je bil po treh mesecih opozorjen na to, da je kakovost dela potrebno izboljšati, s čimer se je strinjal. Ni utemeljen pritožbeni očitek o prezrti izpovedbi tožnika. Sodišče prve stopnje je jasno navedlo, da je do zaključkov prišlo tudi na podlagi tožnikove izpovedbi. Sam tožnik je v izpovedi potrdil, da njegov mentor C. C. ni imel drugega dela, kakor da mu kaže stvari in da je to kot dober mentor tudi počel. Zato pritožbeno sodišče glede danih navodil in uvedbe v delo ter seznanjenosti s pričakovanji ne dvomi v pravilnost in popolnost ugotovitve dejanskega stanja s strani sodišča prve stopnje.

10. Neutemeljene so pritožbe navedbe, da sodišče prve stopnje ni v zadostni meri upoštevalo, da je bil tožnikov mentor v prvi polovici poskusne dobe odsoten z dela zaradi bolezni v trajanju 14 dni. Kot je pravilno pojasnilo sodišče prve stopnje, bolniška odsotnost mentorja ni mogla bistveno vplivati na uspeh tožnikovega poskusnega dela, saj je šlo za relativno kratko obdobje odsotnosti na samem začetku tožnikovega dela (tožnik je namreč imel poskusno dobo določeno v trajanju šest mesecev, tj. od 1. 5. 2024 do 30. 10. 2024), v tem času pa je tožnik opravljal delo, ki so ga spremljali drugi delavci.

11. Sodišče prve stopnje je pravilno sledilo izpovedi A. A., da je pričakovano, da bo tožnik najprej osvojil znanje na livnem stroju, potem na valjarni in nato na peči. Pridobivanje znanj in osvajanje posameznih delovnih operacij si sledi in jih je treba osvojiti od začetka do konca. Če se tožnik ni dovolj hitro usposobil za samostojno delo na livnem stroju, z mentorjem nista mogla nadaljevati do naslednjih operacij. Glede na navedeno ni mogoče slediti izpovedi tožnika, da je v drugem delu poskusne dobe večkrat prosil in predlagal, da bi se vključil v opravljanje delovnih operacij (npr. zalaganje peči), vendar naj mu nadrejeni niso več dali priložnosti in so mu naložili kakšno majhno postransko opravilo.

12. Pritožba neutemeljeno izpodbija zaključek sodišča prve stopnje, da je tožnik pri delu večkrat zaspal z navedbo, da ga je "zmanjkalo" za par sekund. Že samo dejstvo, da je tožnik večkrat zadremal na delovnem mestu, lahko predstavlja utemeljen razlog za oceno, da tožnik poskusnega dela ni uspešno opravil. V zvezi s tem pritožba še navaja, da ne gre spregledati dejstva, da toženka zaradi "spanja na delovnem mestu" ni uvedla disciplinskega postopka zoper tožnika in mu izrekla disciplinske sankcije. Pritožbeni ugovor ni pomemben, saj se tožniku ne očita disciplinska kršitev. Ta ni bistvo redne odpovedi zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela. To so v odpovedi očitane napake in pomanjkljivosti, ki upoštevane skupno, kažejo na neuspešno opravljeno poskusno delo.

13. Neutemeljena je pritožbena navedba, da se tožnik ni zavedal, da zaradi neuspešnega poskusnega dela lahko izgubi službo pri toženki. Iz izpovedi D. D. izhaja, da so tožniku razložili, kaj pomeni, če ne bo izpolnil pričakovanj in pričakovanih rezultatov dela, in sicer da se potem odpove pogodba o zaposlitvi. Tudi B. B. je povedal, da je bil tožnik po treh mesecih poskusnega dela opozorjen, da obstaja možnost odpovedi, če ne bo osvojil znanj in izpolnil pričakovanj toženke. Da bodo sankcije, če se ne bo v naslednjih treh mesecih bolj potrudil, je v izpovedi nenazadnje potrdil sam tožnik.

14. Sodišče prve stopnje se je izčrpno opredelilo do izvedenih dokazov, svojo dokazno oceno pa ustrezno obrazložilo in navedlo dovolj jasne razloge, zaradi katerih je verjelo izpovedim prič, ki jih je glede vsebine ocene poskusnega dela oziroma odpovedi predlagala toženka. V tem sporu, v katerem se presoja zakonitost odpovedi pogodbe o zaposlitvi zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela, so pomembne zlasti izpovedi prič, ki so spremljale in ocenile poskusno delo. Interes za izid spora ima nedvomno tudi tožnik. Glede na navedeno zaposlitev prič pri toženki samo po sebi še ne dokazuje njihove neverodostojnosti, za kar se zavzema pritožba.

15. Upoštevaje navedeno je pravilna presoja o neuspešno opravljanem poskusnem delu. Tako iz ocene poskusnega dela, kakor tudi iz izpovedi prič, ki jih je sodišče v obrazložitvi sodbe pravilno ocenilo, izhajajo konkretne napake in pomanjkljivosti v zvezi z delom tožnika v času trajanja poskusnega dela. Tožnik ni izpolnil pričakovanj toženke, zaradi katerih je bila sklenjena pogodba o zaposlitvi. Zato je toženka tožniku utemeljeno odpovedala pogodbo o zaposlitvi, ko je ugotovila, da ni primeren za delovno mesto talilec livar.

16. Ker niso bili podani pritožbeni razlogi niti razlogi, na katere pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti, je pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo izpodbijani del sodbe (353. člen ZPP).

17. Tožnik s pritožbo ni uspel, zato sam krije svoje stroške pritožbe (prvi odstavek 154. člena ZPP v povezavi s prvim odstavkom 165. člena ZPP).

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 87, 87/2, 89, 89/1, 89/1-5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.