VDSS Sodba X Pdp 408/2025
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2025-11-26

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

mag. Urša Klemenčič (preds.), Jelka Zorman Bogunovič (poroč.), mag. Klavdija Ana Magič

kolektivna pogodba - pristop k sklenjeni pogodbi - reprezentativni sindikat

Po določbi 42.a člena takrat veljavnega ZSPJS (uporabljal se je do 1. 1. 2025) lahko reprezentativni sindikati naknadno, ne glede na soglasje strank, pristopijo h kolektivni pogodbi, ki ureja plače v javnem sektorju, ki jo je sklenil eden ali več reprezentativnih sindikatov in Vlada RS ali od nje pooblaščeno ministrstvo oziroma drug z zakonom pooblaščen organ, pristop pa ima pravne učinke od dneva, ko so bili o njem obveščeni podpisniki kolektivne pogodbe. Kot drug z zakonom pooblaščeni organ je mogoče šteti tudi predlagatelja, saj ima njegova pooblaščena oseba samostojna pooblastila za sklepanje kolektivne pogodbe.

Neutemeljeno je pritožbeno sklicevanje na letnico sprejema te kolektivne pogodbe (1992) in dejstvo, da je bila sklenjena pred uveljavitvijo 42.a člena ZSPJS in na podlagi 113. člena takrat veljavnega ZDR. KP JZ RTV skupaj z aneksi še vedno velja.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijana sodba sodišča prve stopnje.

II. Predlagatelj je dolžan v roku 15 dni nasprotnima udeležencema povrniti njune stroške pritožbenega postopka v višini 1.207,80 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi, svoje stroške pa krije sam.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog predlagatelja, da se ugotovi, da pristopa Sindikata A. in B. h Kolektivni pogodbi Javnega zavoda RTV Slovenija nista veljavna in nimata pravnega učinka ter da se sodba objavi v Uradnem listu Republike Slovenije (točka I izreka) in predlagatelju naložilo, da nasprotnima udeležencema povrne stroške postopka v znesku 2.013,00 EUR v roku 8 dni, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi od dneva poteka roka do plačila (točka II. izreka).

2. Zoper sodbo se iz vseh pritožbenih razlogov pritožuje predlagatelj. Predlaga spremembo sodbe tako, da pritožbeno sodišče predlogu v celoti ugodi ter nasprotnima udeležencema naloži v plačilo stroške postopka vključno s pritožbenimi stroški. Navaja, da je odločitev sodišča prve stopnje napačna, saj 42.a člen ZSPJS določa tri kumulativne pogoje za pristop h kolektivni pogodbi, v tej zadevi pa sta izpolnjena le dva, ni pa izpolnjen tretji pogoj, saj ne gre za kolektivno pogodbo, ki bi jo sklenila Vlada RS ali od nje pooblaščeno ministrstvo ali drug z zakonom pooblaščen organ. Gre namreč za podjetniško kolektivno pogodbo, ki jo je sklenil predlagatelj kot delodajalec z določenimi sindikati. Sklenjena je bila leta 1992, kar je pred uveljavitvijo ZSPJS in kasneje uveljavljenega 42.a člena tega zakona. Sklenjena je bila na podlagi takrat veljavnega 113. člena Zakona o delovnih razmerjih, noben zakon pa ni niti v času njene sklenitve, prav tako pa tudi kasneje ne, določal, da gre za pogodbo v smislu 42.a člena ZSPJS. Priglaša pritožbene stroške.

3. Nasprotna udeleženca sta v odgovoru na pritožbo pritožbenemu sodišču predlagala, da jo kot neutemeljeno zavrne in potrdi izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje. Napačna so pritožbena stališča, da gre za podjetniško kolektivno pogodbo, saj niso kumulativno izpolnjeni vsi trije pogoji iz 42. a člena ZSPJS. Vsi aneksi h KP JZ RTVS so sklenjeni na podlagi določbe petega odstavka 13. člena ZSPJS. Priglašata pritožbene stroške.

5. Pritožbeno sodišče je izpodbijano sodbo preizkusilo v mejah razlogov navedenih v pritožbi. Skladno z določbo 19. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1) je upoštevalo določbo drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) in po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb pravdnega postopka iz te določbe in na pravilno uporabo materialnega prava. Ugotovilo je, da sodišče prve stopnje ni storilo absolutnih bistvenih kršitev določb pravdnega postopka, na katere pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti. Dejansko stanje je bilo ugotovljeno pravilno in popolno, odločitev pa je tudi materialnopravno pravilna.

6. Predlagatelj v tem kolektivnem delovnem sporu zahteva ugotovitev, da pristopa Sindikata A. in B. h Kolektivni pogodbi JZ RTV Slovenija nista veljavna in nimata pravnega učinka.

7. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je prvi nasprotni udeleženec v Ur. l. RS, št. 205/21 dne 29. 12. 2021 objavil, da pristopa h Kolektivni pogodbi JZ RTV Slovenija (Informator JZ RTV Slovenija in Ur. l. RS, št. 69/08, 45/18, 101/20 in 115/21), drugi nasprotni udeleženec pa je prav tako objavil svoj pristop k tej kolektivni pogodbi v Ur. l. RS, št. 95/2024 dne 8. 11. 2024 in da sta oba nasprotna udeleženca reprezentativna sindikata.

8. Pravilno je tolmačilo določbo 42.a člena takrat veljavnega ZSPJS (uporabljal se je do 1. 1. 2025), po katerem lahko reprezentativni sindikati naknadno, ne glede na soglasje strank, pristopijo h kolektivni pogodbi, ki ureja plače v javnem sektorju, ki jo je sklenil eden ali več reprezentativnih sindikatov in Vlada RS ali od nje pooblaščeno ministrstvo oziroma drug z zakonom pooblaščen organ, pristop pa ima pravne učinke od dneva, ko so bili o njem obveščeni podpisniki kolektivne pogodbe. Tako je sodišče prve stopnje pravilno ugotovilo, da je kot drug z zakonom pooblaščeni organ mogoče šteti tudi predlagatelja, saj ima njegova pooblaščena oseba samostojna pooblastila za sklepanje kolektivne pogodbe. Ker pa KP JZ RTV Slovenija ureja tudi plače in uvrščanje delovnih mest v plačne razrede, je potrebno upoštevati tudi 13. člen ZSPJS, ki v petem odstavku določa, da se delovna mesta javnih uslužbencev v javnem zavodu RTV Slovenija uvrščajo v plačne razrede s kolektivno pogodbo, ki jo v imenu delodajalca sklene pooblaščena oseba RTV Slovenija, v imenu delavcev pa reprezentativni sindikati.

9. Neutemeljeno je tudi pritožbeno sklicevanje na letnico sprejema te kolektivne pogodbe (1992) in dejstvo, da je bila sklenjena pred uveljavitvijo 42.a člena ZSPJS in na podlagi 113. člena takrat veljavnega ZDR. KP JZ RTV skupaj z aneksi še vedno velja.

10. Ker iz navedenega izhaja, da niso podani uveljavljani pritožbeni razlogi in tudi ne pritožbeni razlogi, na katere se pazi po uradni dolžnosti, je pritožbeno sodišče pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje (353. člen ZPP).

11. Predlagatelj s pritožbo ni uspel, zato sam krije svoje stroške pritožbenega postopka (prvi odstavek 165. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 154. člena ZPP). Nasprotnima udeležencema je dolžan skladno s prvim odstavkom 165. člena ZPP v zvezi s 154. členom istega zakona povrniti stroške pritožbenega postopka, in sicer odgovora na pritožbo po tar. št. 16 in 7 v višini 1.500 točk, 10 % na podlagi 7. člena OT in 22 % iz naslova DDV, kar ob vrednosti točke 0,60 EUR znaša 1.207,80 EUR.

Zakon o sistemu plač v javnem sektorju (2002) - ZSPJS  - člen 13, 42a

Zakon o delovnih razmerjih (1990) - ZDR  - člen 113

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.