VDSS Sodba Pdp 376/2025
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2025-11-26

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Helena Papež (preds.), mag. Klavdija Ana Magič (poroč.), dr. Martina Šetinc Tekavc

neuspešno poskusno delo - redna odpoved pogodbe o zaposlitvi - razlog nesposobnosti - bolniška odsotnost delavca - poslovni razlog

Kriteriji, po katerih je toženka spremljala poskusno delo tožnika, so bili samostojnost, natančnost in pravočasnost opravljanja delovnih nalog. Ker jih po oceni toženke ni dosegel, mu je odpovedala pogodbo o zaposlitvi iz razloga neuspešno opravljenega poskusnega dela. Drži, da so našteti kriteriji lahko tudi podlaga presoji odpovednega razloga nesposobnosti iz 2. alineje prvega odstavka 89. člena ZDR-1,1 vendar to ne pomeni, da je odpovedni razlog neuspešno opravljenega poskusnega dela mogoče vsebinsko enačiti z odpovednim razlogom nesposobnosti, za kar se dejansko zavzema pritožba.

Če bi delavca, kateremu je bila pogodba odpovedana zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela, zakonodajalec nameraval glede pravic, povezanih z odpovedjo, izenačiti z delavcem, ki mu je bila pogodba odpovedana zaradi poslovnega razloga, bi to storil na način, kot je npr. za invalide, glede katerih je v drugem odstavku 116. člena ZDR-1 določil, da se v primeru odpovedi pogodbe o zaposlitvi invalidu zaradi invalidnosti in zaradi poslovnega razloga glede pravic, ki niso drugače urejene in glede posebnega varstva pred odpovedjo, uporabljajo določbe tega zakona, ki veljajo za odpoved iz poslovnega razloga.

Podaljšanje delovnega razmerja zaradi odsotnosti z dela zaradi bolezni ni določeno za primer odpovedi zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi sodba sodišča prve stopnje.

II. Tožeča stranka krije sama stroške pritožbenega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da delovno razmerje med strankama ni prenehalo 1. 11. 2024 in še traja, ter reintegracijski in reparacijski zahtevek. Odločilo je, da vsaka stranka krije svoje stroške postopka.

2. Tožnik se pritožuje zoper sodbo zaradi zmotne uporabe materialnega prava. Navaja, da mu je bila pogodba o zaposlitvi odpovedana zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela. Ker je v odpovednem roku nastopil bolniški stalež, mu delovno razmerje ni moglo prenehati z dnem izteka odpovednega roka, temveč upoštevaje tretji odstavek 116. člena ZDR-1 šele 27. 12. 2024 (z zaključkom bolniškega staleža). Iz toženkine utemeljitve izhaja, da v času poskusnega dela ni dosegel kriterijev samostojnosti, pravočasnosti, natančnosti, zadostnega poznavanja procesov dela ... Razlog odpovedi pogodbe o zaposlitvi je bila torej nesposobnost, ugotavljana po kriterijih iz 2. alineje prvega odstavka 89. člena ZDR-1. Priglaša stroške pritožbe.

4. Iz prvostopenjske sodbe izhajajo naslednje ugotovitve. Tožniku je bila pogodba o zaposlitvi odpovedana iz razloga neuspešno opravljenega poskusnega dela. Toženka ga je po poteku 7-dnevnega odpovednega roka (prvi odstavek 94. člena Zakona o delovnih razmerjih - ZDR-1) dne 1. 11. 2024 odjavila iz socialnih zavarovanj. Upoštevaje odpovedni razlog tožniku varstvo iz tretjega odstavka 116. člena ZDR-1 ne pripada.

5. Pritožbeno sodišče soglaša s prvostopenjsko ugotovitvijo, da je bila tožniku pogodba o zaposlitvi odpovedana iz razloga neuspešno opravljenega poskusnega dela na podlagi 5. alineje prvega odstavka 89. člena ZDR-1. Navedeno jasno izhaja iz odpovedi, prvostopenjskih trditev obeh strank, nenazadnje pa temu pritrjuje tudi pritožba.

6. Kot izpostavlja pritožba, so bili kriteriji, po katerih je toženka spremljala poskusno delo tožnika, samostojnost, natančnost in pravočasnost opravljanja delovnih nalog. Ker jih po oceni toženke ni dosegel, mu je odpovedala pogodbo o zaposlitvi iz razloga neuspešno opravljenega poskusnega dela. Drži, da so našteti kriteriji lahko tudi podlaga presoji odpovednega razloga nesposobnosti iz 2. alineje prvega odstavka 89. člena ZDR-1,

vendar to ne pomeni, da je odpovedni razlog neuspešno opravljenega poskusnega dela mogoče vsebinsko enačiti z odpovednim razlogom nesposobnosti, za kar se dejansko zavzema pritožba.

7. V 2. in 5. alineji prvega odstavka 89. člena ZDR-1 sta določena samostojna odpovedna razloga, ki sta različno definirana in pravno različno urejena. Za delodajalca tudi veljajo različne obveznosti pred odpovedjo (po drugem odstavku 170. člena ZDR-1 je dolžan zagotoviti izobraževanje, izpopolnjevanje in usposabljanje delavcev, če se je s tem možno izogniti odpovedi iz razloga nesposobnosti, te obveznosti pa nima pri institutu poskusnega dela; pred odpovedjo iz razloga nesposobnosti mora v skladu z drugim odstavkom 85. člena ZDR-1 delavcu omogočiti zagovor, kar pa ne velja za odpoved zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela; za odpoved iz razloga nesposobnosti je v 113. členu ZDR-1 ob predpisanih pogojih predvidena možnost zadržanja učinkovanja odpovedi, ki pa ni predvidena za odpoved zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela …). Nadaljnja razlika obstaja pri časovnih okvirih za podajo odpovedi (odpoved iz razloga nesposobnosti mora delodajalec v skladu s šestim odstavkom 89. člena ZDR-1 podati najkasneje v šestih mesecih od nastanka utemeljenega razloga, zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela pa lahko v skladu s četrtim odstavkom 125. člena ZDR-1 odpoved poda v času trajanja ali ob poteku poskusnega dela). Tudi odpovedni roki so različni (v primeru odpovedi pogodbe o zaposlitvi v času poskusnega dela s strani delavca ali delodajalca zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela je odpovedni rok sedem dni, za primer odpovedi iz razloga nesposobnosti pa so predpisani daljši roki - 94. člen ZDR-1).

8. Na podlagi tretjega odstavka 116. člena ZDR-1 delavcu, ki mu je odpovedana pogodba o zaposlitvi iz poslovnega razloga ali iz razloga nesposobnosti, in je ob poteku odpovednega roka odsoten z dela zaradi začasne nezmožnosti za delo zaradi bolezni, preneha delovno razmerje z iztekom zadnjega dne odsotnosti z dela zaradi začasne nezmožnosti za delo zaradi bolezni, najkasneje pa s potekom šestih mesecev po izteku odpovednega roka. Iz te določbe jasno izhaja, da podaljšanje delovnega razmerja zaradi odsotnosti z dela zaradi bolezni ni določeno za primer odpovedi zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela.

9. Pritožba se v podkrepitev svojih zavzemanj sklicuje na sedmi odstavek 125. člena ZDR-1, v skladu s katerim je delavec v primeru odpovedi zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela upravičen do odpravnine, določene za primer odpovedi iz poslovnega razloga. Ta določba ne vpliva na drugačno presojo spora. Potrjuje kvečjemu, da je ZDR-1 pravice, ki pripadajo delavcu v primeru odpovedi zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela, določil. Zlasti pa citirane določbe ni mogoče v ničemer povezati s tretjim odstavkom 116. člena ZDR-1, ki ureja povsem drug pravni institut. Če bi delavca, kateremu je bila pogodba odpovedana zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela, zakonodajalec nameraval glede pravic, povezanih z odpovedjo, izenačiti z delavcem, ki mu je bila pogodba odpovedana zaradi poslovnega razloga, bi to storil na način, kot je npr. za invalide, glede katerih je v drugem odstavku 116. člena ZDR-1 določil, da se v primeru odpovedi pogodbe o zaposlitvi invalidu zaradi invalidnosti in zaradi poslovnega razloga glede pravic, ki niso drugače urejene in glede posebnega varstva pred odpovedjo, uporabljajo določbe tega zakona, ki veljajo za odpoved iz poslovnega razloga.

10. Glede na vse obrazloženo pritožbeno sodišče soglaša s prvostopenjsko presojo, da tožniku, kateremu je bila pogodba o zaposlitvi odpovedana zaradi neuspešno opravljenega poskusnega dela, varstvo iz tretjega odstavka 116. člena ZDR-1 ne pripada.

11. Ker s pritožbo uveljavljani razlogi niso utemeljeni, prav tako pa niso podani razlogi, na katere mora pritožbeno sodišče paziti po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP), je pritožbo zavrnilo in izpodbijano sodbo potrdilo (353. člen ZPP).

12. Tožnik krije sam stroške pritožbe, saj z njo ni uspel (prva odstavka 154. in 165. člena ZPP).

Razlog nesposobnosti: nedoseganje pričakovanih delovnih rezultatov, ker delavec dela ne opravlja pravočasno, strokovno in kvalitetno, neizpolnjevanje pogojev za opravljanje dela, določenih z zakoni in drugimi predpisi, izdanimi na podlagi zakona, zaradi česar delavec ne izpolnjuje oziroma ne more izpolnjevati pogodbenih ali drugih obveznosti iz delovnega razmerja.

Zakon o delovnih razmerjih (2013) - ZDR-1  - člen 85, 85/2, 89, 89/1, 89/1-2, 89/1-5, 89/6, 94, 94/1, 113, 116, 116/2, 116/3, 125, 125/4, 125/7, 170, 170/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.