VDSS Sklep Pdp 365/2024
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2024-10-16

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Mojca Dubravica (preds.), Silva Donko (poroč.), mag. Tanja Pustovrh Pirnat

razlika v plači - dejansko opravljanje drugega dela - novinar - manjšinska narodna skupnost - TV oddaja - urednikovanje televizijske oddaje - obveznosti RTV organizacije

Tožnik ima s toženko sklenjeno pogodbo o zaposlitvi za nedoločen čas na delovnem mestu novinar urednik voditelj v Uredništvu A. v Regionalnem RTV centru B. Zahteva, da mu toženka omogoči delo na tem delovnem mestu ter mu za obdobje, ko je opravljal delo na zahtevnejšem delovnem mestu voditelj osrednjih oddaj izplača razliko v plači. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek. Presodilo je, da oddaji C. in D., ki potekata v italijanskem jeziku (eden izmed uradnih jezikov Republike Slovenije le na območju obalnih občin), nista osrednji informativni oddaji, saj nista namenjeni celotnemu območju Slovenije in niti ne vsem prebivalcem Slovenije.

Pri presoji, ali sta C. in D. osrednji informativni oddaji, ni pomembno, ali sta oddaji namenjeni celotnemu območju Slovenije in vsem prebivalcem Slovenije. Narodnostni program mora preko prizemeljskega omrežja prekrivati 90 odstotkov ozemlja, kjer živijo pripadniki italijanske narodne skupnosti. S tega vidika je oddaja C. primerljiva oddaji E. ob ... uri na ... programu TV F., saj gre za dnevnoinformativno oddajo, ki obravnava zunanjo in notranjo politiko, lokalne novice, gospodarstvo, kroniko, kulturo ipd.

I. Pritožbama se ugodi, izpodbijana sodba se razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

II. Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je toženka dolžna odpraviti kršitev pravic iz delovnega razmerja tako, da tožniku zagotovi opravljanje dela, ki ustreza opisu del in nalog na delovnem mestu novinar urednik voditelj v Uredništvu A. v Regionalnem RTV centru B. in mu izplačati razlike v plači za obdobje od 1. 9. 2018 dalje z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od vsakega 16. v mesecu za pretekli mesec dalje do plačila. Odločilo je, da je tožnik dolžan toženki povrniti pravdne stroške v znesku 1.559,89 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Tožnik se pritožuje zoper sodbo iz vseh pritožbenih razlogov. Graja zmotno presojo sodišča prve stopnje, da oddaja C. ni osrednja informativna oddaja, ker ni namenjena celotnemu območju Slovenije in vsem prebivalcem Slovenije. Sklicuje se na 8. člen ZRTVS-1, ki določa, da mora narodnostni program preko prizemeljskega omrežja pokrivati 90 0dstotkov ozemlja, kjer živijo pripadniki italijanske in madžarske skupnosti. Zato pri presoji, ali sta C. in D. osrednji informativni oddaji, ni pomembno, ali je oddaja namenjena celotnemu območju Slovenije. Oddaja C. je po vsebini in terminu predvajanja enaka oddaji E. ob ... uri na ... programu TV F. Toženka ni zatrjevala, da bi katera druga oddaja v narodnostnem programu bila osrednja informativna oddaja. Priglaša stroške pritožbe.

3. Toženka se pritožuje zoper odločitev o stroških postopka. Navaja, da je upravičena do povrnitve stroškov kilometrine in odsotnosti pooblaščenca iz pisarne. Priglaša stroške pritožbe.

4. Toženka v odgovoru na pritožbo tožnika nasprotuje njegovim pritožbenim navedbam, predlaga zavrnitev pritožbe in potrditev izpodbijane sodbe. Priglaša stroške odgovora na pritožbo.

6. Pritožbeno sodišče je izpodbijano sodbo preizkusilo v mejah razlogov, navedenih v pritožbah. V skladu z drugim odstavkom 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP; Ur. l. RS, št. 26/1999 in nasl.) je po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb pravdnega postopka, naštete v navedeni določbi, in na pravilno uporabo materialnega prava. Ugotovilo je, da sodišče prve stopnje ni storilo bistvenih kršitev določb pravdnega postopka, na katere pritožbeno sodišče pazi po uradni dolžnosti, da pa zaradi napačne uporabe materialnega prava dejanskega stanja ni popolno ugotovilo.

7. Tožnik ima s toženko sklenjeno pogodbo o zaposlitvi za nedoločen čas na delovnem mestu novinar urednik voditelj v Uredništvu A. v Regionalnem RTV centru B. Zahteva, da mu toženka omogoči delo na tem delovnem mestu ter mu za obdobje, ko je opravljal delo na zahtevnejšem delovnem mestu voditelj osrednjih oddaj izplača razliko v plači. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek. Presodilo je, da oddaji C. in D., ki potekata v italijanskem jeziku (eden izmed uradnih jezikov Republike Slovenije le na območju obalnih občin), nista osrednji informativni oddaji, saj nista namenjeni celotnemu območju Slovenije in niti ne vsem prebivalcem Slovenije.

8. Zakon o Radioteleviziji Slovenija (ZRTVS-1; Ur. l. RS, št. 96/2005 in nadaljnji) v 3. členu določa, da javna služba po tem zakonu med drugim obsega ustvarjanje, pripravljanje, arhiviranje in oddajanje enega televizijskega programa za avtohtono italijansko in madžarsko narodno skupnost (v nadaljevanju: narodnostni program). Skladno s 4. členom ZRTVS-1 v narodnostnem programu RTV Slovenija zlasti zagotavlja uresničevanje ustavnih pravic madžarske in italijanske narodne skupnosti na področju radijskega in televizijskega javnega obveščanja in spodbuja povezovanje narodnih skupnosti z matičnim narodom in vključevanje kulturnih ter drugih dosežkov italijanskega oziroma madžarskega naroda v narodnostne programe. V prvem odstavku 8. člena ZRTVS-1 je še določeno, da mora nacionalni program preko prizemeljskega omrežja pokrivati ozemlje, kjer živi najmanj 90 odstotkov prebivalstva Republike Slovenije, oziroma 90 odstotkov ozemlja, kjer živijo pripadniki italijanske in madžarske narodne skupnosti, kadar gre za narodnostni program.

9. Ob upoštevanju navedenih materialnopravnih izhodišč pritožba utemeljeno opozarja, da pri presoji, ali sta C. in D. osrednji informativni oddaji, ni pomembno, ali sta oddaji namenjeni celotnemu območju Slovenije in vsem prebivalcem Slovenije. Narodnostni program mora preko prizemeljskega omrežja prekrivati 90 odstotkov ozemlja, kjer živijo pripadniki italijanske narodne skupnosti. S tega vidika je oddaja C. primerljiva oddaji E. ob ... uri na ... programu TV F., saj gre za dnevnoinformativno oddajo, ki obravnava zunanjo in notranjo politiko, lokalne novice, gospodarstvo, kroniko, kulturo ipd.

10. Pritožbeno sodišče je zaradi zmotne materialnopravne presoje pritožbi tožnika in posledično pritožbi toženke ugodilo ter izpodbijano sodbo razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje (355. člen ZPP), saj dejansko stanje v zvezi z višino zahtevka še ni ugotovljeno. Gre za sklop dejstev, ki doslej še niso bila dokazno presojana. Smotrno je, da se relevantna dejstva ugotovijo v postopku pred sodiščem prve stopnje. Namen instančnega postopka ni prenos odločanja s prve na drugo stopnjo, pač pa preverjanje pravilnosti izpodbijane odločitve. Z razveljavitvijo izpodbijane sodbe ter vrnitvijo zadeve sodišču prve stopnje v novo sojenje tudi ne bo kršena pravica strank do sojenja v razumnem roku.

11. Odločitev o stroških pritožbenega postopka temelji na določbi tretjega odstavka 165. člena ZPP.

Zakon o Radioteleviziji Slovenija (2005) - ZRTVS-1  - člen 3, 4, 8, 8/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 165, 165/3, 350, 350/2, 355

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.