VDSS Sklep Pdp 455/2024
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2024-10-23

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Helena Papež (preds.), mag. Klavdija Ana Magič (poroč.), Silva Donko

zavrženje tožbe - redna likvidacija družbe - družbeniki kot pravni nasledniki družbe - prekinitev postopka - deklaratoren sklep

Ker so torej pri prenehanju družbe z redno likvidacijo pravni nasledniki družbeniki, sodišče prve stopnje tožbe ne bi smelo zavreči. Upoštevati bi moralo 3. točko prvega odstavka 205. člena ZPP, ki določa, da se postopek (že po zakonu) prekine, če je stranka, ki je pravna oseba, prenehala obstajati. Sodišče o tej prekinitvi izda sklep, ki ima deklaratorni značaj. V skladu s prvim odstavkom 208. člena ZPP nato izda sklep o nadaljevanju postopka, ko ga pravni nasledniki pravne osebe prevzamejo ali ko jih sodnik (lahko tudi na predlog tožnika) povabi, naj to storijo.

I. Pritožbi se ugodi, sklep sodišča prve stopnje se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

II. Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo tožbo in odločilo, da tožnik krije sam svoje stroške postopka.

2. Zoper sklep vlaga tožnik pritožbo zaradi vseh pritožbenih razlogov po prvem odstavku 338. člena ZPP. Navaja, da mu odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga z dne 11. 6. 2024 ni bila vročena tega dne, temveč 1. 7. 2024. Nepravično je, da so z izbrisom toženke iz sodnega registra sanirane vse njene kršitve delovnopravne zakonodaje. Ker ob likvidaciji družbe podajo družbeniki in zakoniti zastopniki izjavo, da družba nima neporavnanih obveznosti do upnikov, je družba ter njen edini družbenik in zakoniti zastopnik odgovoren za obveznosti do tožnika. Pred izbrisom iz sodnega registra je bila toženka dolžna izpolniti tožniku najmanj denarne obveznosti. Dne 5. 9. 2024, ko je bila že izbrisana, je tožnik s strani "A." prejel nakazilo, ki je bilo označeno kot odpravnina. Poleg tega je toženka 18. 9. 2024 vložila odgovor na tožbo, torej je tega dne dejansko še poslovala. Tožnik predlaga razveljavitev izpodbijanega sklepa in priglaša stroške pritožbe.

4. Pritožbeno sodišče je na podlagi drugega odstavka 350. člena v zvezi s 366. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP; Ur. l. RS, št. 26/1999 in nadaljnji) izpodbijani sklep preizkusilo v mejah razlogov, navedenih v pritožbi, ter pri tem po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb pravdnega postopka, navedene v tej določbi, ter na pravilno uporabo materialnega prava.

5. Iz izpodbijanega sklepa izhaja, da je tožnik 11. 7. 2024 vložil tožbo zaradi odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga in zaradi plačila razlik v plači. Dne 27. 8. 2024 je bila toženka izbrisana iz sodnega registra. Prvostopenjsko sodišče je obrazložilo, da toženka nima pravnega naslednika, zato prekinitev postopka ne pride v poštev. S sklicevanjem na peti odstavek 81. člena ZPP je tožbo zavrglo, saj toženka ne more več biti pravdna stranka, te pomanjkljivosti pa ni mogoče odpraviti. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da je zavrženje tožbe s sklicevanjem na navedene razloge napačno.

6. Kot je sodišče prve stopnje pravilno ugotovilo, je bila toženka izbrisana iz sodnega registra na predlog likvidacijskega upravitelja po drugem odstavku 418. člena Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1; Ur. l. RS, št. 42/2006 in nadaljnji)

. Navedeno pomeni, da je prenehala obstajati v posledici izvedene redne likvidacije, za katero velja, da se po poplačilu obveznosti družbe preostalo premoženje razdeli med družbenike (prvi odstavek 418. člena ZGD-1). Prevzemniki tega premoženja so pravni nasledniki izbrisane družbe že po samem zakonu

7. Sodišče prve stopnje je pri ugotovitvi, da v obravnavanem sporu ni podano pravno nasledstvo, zmotno izhajalo iz prvega odstavka 442. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP; Ur. l. RS, št. 126/2007 in nadaljnji), na podlagi katerega lahko upnik izbrisane pravne osebe zahteva plačilo terjatve do te pravne osebe od družbenikov na podlagi pravil o spregledu pravne osebnosti. Pri slednjem institutu res ne gre za pravno nasledstvo družbenikov, vendar pa je sodišče prve stopnje spregledalo, da citirana določba 442. člena ZFPPIPP velja za izbris iz sodnega registra brez likvidacije, torej za drug postopek prenehanja družbe, kot ga je izvedla toženka v tem sporu. Ta je prenehala po pravilih za postopek redne likvidacije, ki jih predpisuje ZGD-1.

8. Ker so torej pri prenehanju družbe z redno likvidacijo pravni nasledniki družbeniki, sodišče prve stopnje tožbe ne bi smelo zavreči. Upoštevati bi moralo 3. točko prvega odstavka 205. člena ZPP, ki določa, da se postopek (že po zakonu) prekine, če je stranka, ki je pravna oseba, prenehala obstajati. Sodišče o tej prekinitvi izda sklep, ki ima deklaratorni značaj. V skladu s prvim odstavkom 208. člena ZPP nato izda sklep o nadaljevanju postopka, ko ga pravni nasledniki pravne osebe prevzamejo ali ko jih sodnik (lahko tudi na predlog tožnika) povabi, naj to storijo.

9. Glede na obrazloženo je pritožbeno sodišče na podlagi 3. točke 365. člena ZPP izpodbijani sklep razveljavilo in vrnilo zadevo sodišču prve stopnje v nov postopek, v katerem naj ravna skladno z določbami ZPP o prekinitvi in nadaljevanju postopka. Pritožbeno sodišče opozarja, da odgovor na tožbo, ki se nahaja v spisu, nima pravnega učinka, saj je bil v svojstvu toženke vložen dne 18. 9. 2024, torej po tem, ko je bila ta že izbrisana iz sodnega registra. V okviru nadaljevanja postopka s pravnim naslednikom bo treba temu vročiti tožbo v odgovor.

10. Ostale pritožbene navedbe (kdaj je bila tožniku dejansko vročena odpoved, da mu je toženka kršila pravice iz delovnega razmerja ...), v tej fazi postopka niso odločilnega pomena, zato se pritožbeno sodišče do njih ni opredelilo (prvi odstavek 360. člena ZPP).

11. Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo (tretji odstavek 165. člena ZPP).

Iz podatkov AJPES izhaja, da je toženka (enoosebna d.o.o.) dne 7. 6. 2024 sprejela sklep o prenehanju družbe in začetku likvidacije na podlagi 403. člena ZGD-1. Za postopek likvidacije d.o.o. se smiselno uporabljajo določbe ZGD-1 o delniški družbi (522. člen v zvezi s tretjim odstavkom 523. člena ZGD-1).

Prim. VSK II Ip 53/2020, III Ips 168/2007. Gl. tudi Pravdni postopek: zakon s komentarjem / Lojze Ude ... (et. al.), Uradni list, GV Založba, 2006, 2. knjiga, str. 294.

Zakon o gospodarskih družbah (2006) - ZGD-1  - člen 403, 418, 418/1, 418/2, 522, 523, 523/3

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 442, 442/1

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 81, 81/5, 205, 205/1, 205/1-3, 208, 208/1, 350, 350/2, 365, 365-3, 366

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.