VDSS Sklep Psp 197/2023
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2023-11-09

Edo Škrabec (preds.), Nada Perič Vlaj (poroč.), mag. Lilijana Strban

zavrženje tožbe kot prepozne - fikcija vročitve - dokazovanje neresničnosti dejstev iz javne listine - razveljavitev prvostopenjskega sklepa o zavrženju tožbe

Dokazovanje trditve, da tožnik ni bil obveščen o prispelem pismu, je na njegovi strani.

I. Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

II. Pritožbeni stroški so nadaljnji stroški postopka.

1. Sodišče je kot prepozno zavrglo dne 1. 6. 2023 vloženo tožbo zoper odločbo št. ... z dne 5. 4. 2023.

2. Sklep izpodbija tožnik smiselno zaradi nepravilne ugotovitve dejanskega stanja in zmotne uporabe procesnega prava. Predlaga odpravo odločbe z dne 5. 4. 2022, podaljšanje bolniškega staleža po 1. 3. 2023 po 4 ure dnevno zaradi bolezni, vrnitev stroškov postopka in pritožbenih stroškov.

Meni, da sodišče brez materialnih dokazov le domneva, da mu je poštar 13. 4. 2023 poskušal vročiti odločbo z dne 5. 4. 2022. Če bi bilo obvestilo puščeno v hišnem predalčniku, bi ga videl, prebral, odšel na Pošto ter dvignil pošiljko. Ni imel interesa, da pošiljke ne bi prevzel. Njegov interes je bil prevzem pošiljke zaradi zaščite pravic iz zdravstvenega zavarovanja. Sam naj bi zamudil rok za vložitev tožbe za 3 dni, toženčev pritožbeni postopek pa je trajal 42 dni.

Domneva, da je bilo obvestilo morda skrito med reklamno pošto, ki gre v reciklažo, da ga je morda odnesel veter, ki pogosto piha na njegovem naslovu, da poštar morda ni vložil obvestila v predalčnik, temveč ga samo zataknil oz. pustil na kakem drugem naslovu. Ker je bil 27. 4. 2023 državni praznik, 28. 4. 2023 pa petek, 1. 5., in 2. 5. sta bila dela prosta dneva obstaja verjetnost, da poštar v petek 28. 4. 2023 niti ni dostavljal pošte na ruralnem območju. Pod prisego izjavlja, da je bila pošiljka puščena v hišni predalčnik 3. 5. 2023, da jo je takrat odprl in se z njo seznanil. Ker mu je bila odločba vročena 3. 5. 2023 in ne 28. 4. 2023, je 30-dnevni rok za vložitev tožbe potekel 2. 6. 2023, zato je tožba 1. 6. 2023 vložena v roku.

4. Po preizkusu izpodbijanega sklepa na podlagi 366. člena v zvezi z 2. odst. 350. člena Zakona o pravdnem postopku

(ZPP) pritožbeno sodišče ugotavlja, da zaradi pomanjkljivo razčiščenega procesnega stanja ni mogoč preizkus pravilne uporabe določb ZPP v zvezi z 72. členom Zakona o delovnih in socialnih sodiščih

5. V zadevi gre za izpodbojno tožbo, priporočeno na pošto oddano 1. 6. 2023 zoper drugostopenjsko odločbo toženca z dne 5. 4. 2023 o zavrnjeni pritožbi zoper odločbo imenovanega zdravnika z dne 10. 2. 2023. S slednjo je izrečeno, da je bil tožnik od 16. 2. 2023 do 28. 2. 2023 zmožen za delo v krajšem delovnem času 4 ure dnevno, od 1. 3. 2023 pa zmožen za delo.

Vendar predmet pritožbenega reševanja ni meritorna obravnava zaključenega bolniškega staleža s 1. 3. 2023, temveč vprašanje, ali je tožba vložena prepozno, kot ugotavlja prvostopenjsko sodišče oz. pravočasno, kot zatrjuje pritožnik.

6. Iz dejanskih ugotovitev sodišča izhaja, da je bila drugostopenjska odločba z dne 5. 4. 2023 tožniku po pravilih fikcije vročena 28. 4. 2023, in da se je 30-dnevni rok za vložitev tožbe, ki je pričel teči z 29. 4. 2023 iztekel 29. 5. 2023 (saj je bila 28. 5. 2023 nedelja). Prvostopenjsko sodišče izhaja iz „Obvestila organu o vročitvi“ z dne 3. 5. 2023. V listini je zapisano, da vročevalec 13. 4. 2023 pisma ni mogel vročiti naslovniku, zato je bilo v hišnem predalčniku puščeno sporočilo, kje se pismo nahaja in da ga mora naslovnik prevzeti v 15-ih dneh, sicer bo veljala vročitev za opravljeno z dnem poteka roka. Ker naslovnik pisma v 15-dnevnem roku ni prevzel, je bilo po poteku roka 3. 5. 2023 puščeno v hišnem predalčniku. V zadevi bi ob predhodno navedenih dejstvih lahko šlo za fikcijo vročitve po Zakonu o splošnem upravnem postopku

(ZUP), v kolikor pritožnik ne bi zanikal, da je bilo 13. 4. 2023 v hišnem predalčniku puščeno obvestilo o prispelem pisanju.

7. Po 1. odst. 87. člena ZUP-a se odločbe in sklepi, s katerimi je določen rok, ki se ne more podaljšati, vročajo osebno tistemu, kateremu so namenjeni. Če se vročitev ne da opraviti na naveden način, vročevalec v poštni predalčnik ali na vratih stanovanja pusti pisno sporočilo, v katerem navede, kje se spis nahaja in da ga mora naslovnik prevzeti v 15-ih dneh. V sporočilu navede vzrok take vročitve in dan, ko je sporočilo nalepil na vrata oz. pustil v predalčniku ter ga podpiše. Vročitev velja za opravljeno z dnem, ko naslovnik prevzame spis. Če pošiljke ne prevzame v 15-ih dneh, velja vročitev s potekom roka za opravljeno.

8. Pritožnik priznava, da je pošiljko v hišni predalčnik prejel 3. 5. 2023 in hkrati odločno zanika, da bi bilo 13. 4. 2023 v predalčniku puščeno pisno obvestilo o prispelem pisanju. Pod prisego izjavlja, da mu je pošiljka vročena 3. 5. 2023, da je rok za vložitev tožbe potekel 2. 6. 2023 in ne 1. 6. 2023, zato tožba ni prepozna.

9. V obravnavani zadevi sodišče prve stopnje ni razpolagalo z listino "Sporočilo o prispelem pismu", ki bi jo oseba, ki je opravljala vročitev izpolnila z datumom neuspelega poskusa osebne vročitve. Oprlo se je izključno na „Obvestilo organu o vročitvi“ odločbe. Čeprav gre za javno listino, je v skladu s 171. členom ZUP-a dovoljeno dokazovati, da v njem potrjena dejstva niso resnična ali je listina nepravilno sestavljena. Pritožbeno sodišče

je že opozorilo na sklep VSRS I Up 209/2018, v katerem je zavzeto stališče, da mora biti stranki v sodnem postopku zagotovljena možnost uresničitve pravice do izpodbijanja dejstev, ki izhajajo iz vročilnic. V konkretnem primeru torej dejstev, ki izhajajo iz Obvestila organu o vročitvi.

10. Da bo mogoče preizkusiti resničnost pritožnikovih trditev, da „Sporočila o prispelem pismu“ sploh ni prejel, je potrebno izpodbijani sklep na podlagi 3. točke 365. člena ZPP razveljaviti in zadevo vrniti prvostopenjskemu sodišču v ponovno odločanje. Dokazovanje trditve, da tožnik ni bil obveščen o prispelem pismu, je na njegovi strani. Ker je dne 3. 5. 2023 prejel odločbo z dne 5. 4. 2023, bo predložil pisemsko ovojnico iz katere bo mogoče ugotoviti, ali se na njej morda še nahaja ne odtrgan del, s katerim naj bi ga vročevalec obvestil o prispeli pošiljki 13. 4. 2023. Zaradi popolne razjasnitve dejanskega stanja bo po potrebi zaslišalo tožnika in vročevalca pošiljke glede okoliščin neuspelega poskusa vročitve 13. 4. 2023. Šele, ko bo sodišče dopolnilo postopek v nakazani smeri in izvedlo morebitne druge dokaze, bo lahko pravilno ocenilo, ali je tožba v obravnavani zadevi prepozna, ali pa iz razlogov ki jih zatrjuje pritožnik, vložena pravočasno. Le če se bo izkazalo, da je tožba pravočasna, bodo izpolnjeni pogoji za meritorno sojenje o tožbenem zahtevku. V nasprotnem primeru bo sodišče tožbo ponovno zavrglo.

11. Zaradi obrazloženega je sodišče pritožbi ugodilo, izpodbijani sklep razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek. V skladu s 3. odst. 165. člena ZPP je sklenilo, da so pritožbeni stroški nadaljnji stroški postopka.

Ur. l. RS, št. 73/2007, 45/2008 in 10/2017.

Zakon o splošnem upravnem postopku (1999) - ZUP  - člen 87, 87/1, 171

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.