VDSS Sodba Psp 132/2022
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2022-05-18

Elizabeta Šajn Dolenc (preds.), mag. Lilijana Strban (poroč.), Nada Perič Vlaj

POKOJNINSKO ZAVAROVANJE - SOCIALNO ZAVAROVANJE

invalidska pokojnina - gostota pokojninske dobe - zavarovalna doba

Morebitna naknadna plačila prispevkov ne omogočajo tolmačenja, da je bila pokojninska doba dopolnjena do nastopa invalidnosti. Pri naknadnem plačilu prispevkov za nazaj ni mogoče upoštevati priznane manjkajoče pokojninske dobe. Pogoji za upravičenje do invalidske pokojnine se upoštevajo v trenutku ugotovljene invalidnosti, ne pa kasneje.

Pritožba se zavrne in se potrdi sodba sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek na odpravo odločb toženca št. zadeve: ..., št. dosjeja ... z dne 13. 9. 2021 in št. zadeve: ..., št. dosjeja ... z dne 14. 4. 2021 in priznanje pravice do invalidske pokojnine oziroma pravice do izplačevanja njenega sorazmernega dela.

2. Zoper takšno sodbo se pritožuje tožnik zaradi nepopolno in nepravilno ugotovljenega dejanskega stanja in nepravilne uporabe materialnega prava. Izpostavlja, da sodišče pri izpolnjevanju pogojev ni upoštevalo dokazov o pokojninski dobi. Toženec ni upošteval tožnikovega zdravstvenega stanja, ki ga izkazuje nov izvid internista, po potrebi bo tožnik priložil izvid ortopeda. V Republiki Sloveniji je opravljal delo in plačeval prispevke. Leta 2011 je že pri tožencu vložil zahtevo za priznanje sorazmernega dela invalidske pokojnine, ki mu je bila zavrnjena. Upoštevajoč Sporazum med Slovenijo in Bosno in Hercegovino zahteva izplačilo sorazmernega dela pokojnine za delovno dobo, ki jo je pridobil v Republiki Sloveniji. V Bosni in Hercegovini je invalid I. kategorije, tam je upokojen, v Republiki Sloveniji pa je bil razvrščen v III. kategorijo invalidnosti z odločbo z dne 17. 6. 2013. Ker ima do kolena amputirano nogo se mu zdravstveno stanje ne more izboljšati. Kasneje je bil tudi v Sloveniji razvrščen v I. kategorijo invalidnosti. Da ima v Sloveniji 15 let pokojninske dobe je dokazal s številnimi dokazi, ki niso bili upoštevani. Zato je dostavil še obrazce M4 za leto 91, obrazce M4 za leto 92. Pritožbeno sodišče naj izpodbijano sodbo razveljavi in tožencu naloži, da tožniku izda odločbo o upokojitvi.

3. Toženec v odgovoru na tožbo glede zavarovalne dobe opozarja na trditveno podlago v sodnem postopku na prvi stopnji in opozarja, da upravičenje do starostne pokojnine ni predmet tega socialnega spora. Dejstev, ki predstavljajo pritožbeno novoto že v osnovi ni mogoče upoštevati. Podpisana izjava stranke glede plačila prispevkov ni ustrezno dokazno sredstvo za dokazovanje takšnega odločilnega dejstva. Bistveno je to, kar je potrdil tuj nosilec zavarovanja na potrdilu BIH/SI25. Iz pritožnikovih priloženih dokumentov izhaja, da gre iz dejstva iz leta 2022 oziroma iz obdobja po relevantnem obdobju za presojo izpolnjenosti pogojev (potrdilo z dne 14. 4. 2022 o prijavi podatkov za leto 1991 in 1992 ter potrdilo o stanju dolga z dne 29. 3. 2022). Plačilo prispevkov je pogoj za upoštevanje pokojninske dobe glede na materialno pravo pri naknadnem plačilu prispevkov, zaradi česar ne bi bilo mogoče upoštevati navedenega učinka za čas pred plačilom prispevkov. Pogoji za upravičenje do invalidske pokojnine se upoštevajo v luči položaja ob nastopu invalidnosti in ne kasneje.

5. Po preizkusu zadeve v mejah pritožbenih razlogov in skladno z drugim odstavkom 350. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami, v nadaljevanju ZPP) pritožbeno sodišče ugotavlja, da je izpodbijana zavrnilna sodba izdana ob dovolj razčiščenem dejanskem stanju in pravilno uporabljenem materialnem pravu. V postopku ni prišlo do procesnih kršitev iz drugega odstavka 339. člena ZPP, na katere je potrebno paziti po uradni dolžnosti, niti do zatrjevanih kršitev. Sodba je ustrezno obrazložena z odločilnimi dejanskimi in pravno pravilnimi razlogi, ki jih pritožbeno sodišče ne ponavlja.

6. V pritožbenem postopku ostaja sporno vprašanje izpolnjevanja pokojninske dobe za priznanje pravice do invalidske pokojnine invalidnosti.

7. V presoji sta toženčevi odločbi št. zadeve: ..., št. dosjeja: ... z dne 14. 4. 2021 v zvezi z odločbo št. zadeve: ..., št. dosjeja: ... z dne 13. 9. 2021, s katerima je bilo odločeno, da tožnik nima pravice do invalidske pokojnine.

8. Pritožbeno sodišče ne more slediti pritožbeni trditvi, da je tožnik naknadno poravnal prispevke, kar posledično pomeni, da je izpolnjen pogoj 15 let zavarovanja oziroma potrebna gostota pokojninske dobe. Kot pravilno opozarja toženec morebitna naknadna plačila prispevkov ne omogočajo tolmačenja, da je bila pokojninska doba dopolnjena do nastopa invalidnosti. Pri naknadnem plačilu prispevkov za nazaj,

ni mogoče upoštevati priznane manjkajoče pokojninske dobe. Pogoji za upravičenje do invalidske pokojnine se upoštevajo v trenutku ugotovljene invalidnosti, ne pa kasneje.

9. Sodišče se je v 7. točki obrazložitve sodbe argumentirano opredelilo do presoje izpolnjevanja pogojev pokojninske dobe za priznanje pravice do invalidske pokojnine.

Upoštevajoč posredovane podatke s strani nosilca zavarovanja pokojninskega in invalidskega v BIH je izkazano, da je tožnik izpolnil zavarovalno dobo v trajanju 1 leta, 9 mesecev in 11 dni. Za obdobje od 17. 8. 1991 do 18. 9. 1991 in od 1. 1. 1998 do 31. 10. 2013 ni izkazano plačilo prispevkov. Priznana mu je bila le posebna doba v zvezi s službo v oboroženih silah v BIH, ki pa je glede na sodno prakso sodišče, ni mogoče šteti v zavarovalno dobo.

Zaradi navedenega tožnik posledično tudi ne izpolnjuje pogoja za priznanje pravice do invalidske pokojnine.

10. Tudi v pritožbi predložena izjava tožnika o plačilu prispevkov za obdobje od 1. 1. 2011 do 31. 10. 2013 in za obdobje od 17. 9. 1991 do 31. 5. 1992 ne more spremeniti dejstva, da tožnik na dan ugotovljene invalidnosti, to je 19. 6. 2020 ni imel plačanih prispevkov oziroma ni imel dopolnjene pokojninske dobe, potrebne za priznanje pravice do invalidske pokojnine. Nenazadnje je trajanje zavarovalne dobe

toženec ugotavljal na podlagi potrdila tujega nosilca zavarovanja, ki predstavlja javno listino.

Izkazuje upoštevno pokojninsko dobo oziroma zavarovalno dobo.

11. Ker je ključno, da tožnik ob nastanku invalidnosti zaradi neplačanih prispevkov ne izpolnjuje zahtevane pokojninske dobe, je potrebno pritožbo skladno s 353. členom ZPP kot neutemeljeno zavrniti in potrditi izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje.

Tožnik je bil na podlagi ugotovitev IK II. stopnje razvrščen v I. kategorijo invalidnosti od 19. 6. 2020 dalje, vendar mu zaradi neizpolnjevanja pokojninske dobe ni bila priznana pravica do invalidske pokojnine.

V Sloveniji je tožnik nesporno dopolnil 6 let, 1 mesec in 22 dni pokojninske dobe.

Slednje določa 20. člen Sporazuma o socialnem zavarovanju med Republiko Slovenijo in Bosno in Hercegovino, ki določa, da se seštevajo le zavarovalne dobe, zaradi česar mu te posebne dobe služenja v Armiji BIH ni mogoče šteti v zavarovalno dobo. Posebna doba služenja v oboroženih silah BIH šteje le v pokojninsko dobo (penzijski staž) in ne v zavarovalno dobo.

Ki jo je mogoče upoštevati po določbah Sporazuma oziroma posledično pri presoji pogojev za pridobitev pravice do invalidske pokojnine.

Dejstva, ki jih javna listina potrjuje, pa med sodnim postopkom niso bila izpodbita.

Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (2012) - ZPIZ-2  - člen 42.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.