TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VDSS Sklep Psp 210/2020
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2020-10-07

Elizabeta Šajn Dolenc (preds.), Edo Škrabec (poroč.), mag. Lilijana Strban

V sporni zadevi je rok za vložitev tožbe potekel 13. 3. 2020. Tožnik je tega dne na pošto oddal tožbo po navadni pošti. V tem primeru je odločilen datum, ko je tožba prispela na sodišče in sicer 16. 3. 2020. Upoštevaje navedeni datum pa je bila tožba vložena že po izteku zakonsko določenega 30-dnevnega roka, torej prepozno.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo tožbo, ki jo je prejelo 16. 3. 2020.

2. Zoper sklep je pritožbo vložil tožnik. V pritožbi navaja, da ni res, da je tožbo sodišču poslal po navadni pošti. Bistvena je e-strojna poštna znamka na ovojnici. Na tak način pošilja vsa sodno upravna pisanja. Nadalje navaja, da je socialno ter finančno ogrožena oseba. Oddaja priporočene pošte pa mu povzroča dodatne stroške.

4. Po preizkusu zadeve pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje razčistilo dejstva, bistvena za odločitev v zadevi. Pri tem ni zagrešilo kršitev, na katere pritožbeno sodišče na podlagi drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP)

5. Tožnik je vložil tožbo zoper drugostopenjski sklep tožene stranke št. zadeve: ..., št. dosjeja: ... z dne 11. 2. 2020. Iz dokumentacije v spisu je razvidno, da je bil navedeni sklep tožniku vročen 12. 2. 2020. Iz podatkov na pisemski ovojnici pa izhaja, da je bila tožba odposlana z navadno pošto in sicer 13. 3. 2020. Sodišče jo je prejelo 16. 3. 2020.

6. Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (v nadaljevanju: ZDSS-1)

v prvem odstavku 72. člena določa, da se tožba vloži v 30 dneh od vročitve dokončnega upravnega akta.

7. V sporni zadevi je rok za vložitev tožbe potekel 13. 3. 2020. Tožnik je tega dne na pošto oddal tožbo po navadni pošti. V tem primeru je odločilen datum, ko je tožba prispela na sodišče in sicer 16. 3. 2020. Upoštevaje navedeni datum pa je bila tožba vložena že po izteku zakonsko določenega 30-dnevnega roka, torej prepozno. Sodišče prve stopnje jo je zato utemeljeno na podlagi 274. člena ZPP zavrglo. Tožniku je tudi pravilno pojasnilo, da le v primeru, če bi 13. 3. 2020 tožbo po pošti oddal priporočeno, bi se le-ta štela kot pravočasno vložena, saj se v tem primeru dan oddaje na pošto šteje kot dan izročitve sodišču na katero je naslovljena (drugi odstavek 112. člena ZPP).

8. Zaradi zavrženja tožbe se zadeva ni obravnavala po vsebini. Zato so tudi pritožbene navedbe, ki se nanašajo na samo vsebino spora, torej na ugotovitve tožene stranke, za odločitev v predmetni zadevi pravno irelevantne.

9. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče na podlagi 2. točke 365. člena ZPP pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (2004) - ZDSS-1  - člen 72, 72/1.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 112, 112/2, 274.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Pdp 22/2021
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2021-02-03

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Valerija Nahtigal Čurman (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), mag. Biserka Kogej Dmitrovič

V skladu z zakonskimi določbami o zastopanju je tožbo za tožnika vložila odvetnica na podlagi pooblastila z dne 10. 12. 2018. Za upoštevanje njenih pravdnih dejanj ni pomembno, da je tožnik 22. 10. 2019 izstopil kot član sindikata. Odvetnica je sicer že pred tem, 19. 5. 2020, podala odpoved pooblastila, kar pomeni, da je tožnik nadalje v postopku nastopal sam. (Ne)članstvo v sindikatu ni relevantna okoliščina za upoštevanje strankinih procesnih ravnanj.

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

1. Sodišče prve stopnje je postopek ustavilo se v delu, ki se nanaša na drugega tožnika ter mu naložilo, da mora toženki v roku 15 dni povrniti stroške postopka v znesku 313,59 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi od poteka roka do plačila.

2. Navedeni tožnik v pritožbi zoper sklep navaja, da je 22. 10. 2019 izstopil kot član sindikata. Vseeno je bila kasneje v njegovem imenu brez njegove vednosti vložena tožba, glede katere so nastali stroški toženke, ki mu jih je sodišče neutemeljeno naložilo v povračilo.

4. Pritožbeno sodišče je skladno z drugim odstavkom 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP; Ur. l. RS, št. 26/1999 in nasl.) v zvezi s 366. členom ZPP preizkusilo izpodbijani sklep v mejah razlogov, ki jih uveljavlja pritožba. Po uradni dolžnosti je pazilo na bistvene kršitve določb pravdnega postopka, naštete v drugem odstavku 350. člena ZPP, in na pravilno uporabo materialnega prava.

5. Tožnik ne nasprotuje dejstvu iz izpodbijanega sklepa, da je 12. 1. 2021 umaknil tožbo, vloženo 29. 11. 2019, kar je imelo po pravilni presoji sodišča prve stopnje za posledico ustavitev postopka (188. člen ZPP) ter naložitev povračila stroškov postopka toženki (158. člen ZPP).

6. V skladu z zakonskimi določbami o zastopanju je tožbo za tožnika vložila odvetnica na podlagi pooblastila z dne 10. 12. 2018. Za upoštevanje njenih pravdnih dejanj ni pomembno, da je tožnik 22. 10. 2019 izstopil kot član sindikata. Odvetnica je sicer že pred tem, 19. 5. 2020, podala odpoved pooblastila, kar pomeni, da je tožnik nadalje v postopku nastopal sam. (Ne)članstvo v sindikatu ni relevantna okoliščina za upoštevanje strankinih procesnih ravnanj.

7. Ker do umika tožbe ni prišlo v posledici izpolnitve zahtevka, je sodišče tožniku utemeljeno naložilo povračilo stroškov postopka nasprotne stranke, pri čemer tožnik višine oziroma pravilnosti uporabe posameznih postavk Odvetniške tarife (OT; Ur. l. RS, št. 2/2015 in nasl.) niti ne izpodbija.

8. Zato se pritožba zavrne kot neutemeljena in se sklep sodišča prve stopnje potrdi (2. točka 365. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 158, 188.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Pdp 411/2021
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2021-08-26

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Jelka Zorman Bogunovič (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Silva Donko

zavrženje pritožbe - nedovoljena pritožba

Sodišče prve stopnje je tožnikovo pritožbo zoper sklep pritožbenega sodišča (s katerim je potrdilo sklep sodišča prve stopnje o zavrženju pritožbe kot nepopolne) pravilno zavrglo kot nedovoljeno (343. člen ZPP), saj pritožba zoper tovrstni sklep pritožbenega sodišča v procesni zakonodaji ni predvidena.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo pritožbo zoper sklep pritožbenega sodišča Pdp 230/2021 z dne 20. 5. 2021.

2. Tožnik zoper navedeni sklep vlaga pritožbo, v kateri se sklicuje na Ustavo RS in Splošno deklaracijo o človekovih pravicah.

4. Pritožbeno sodišče je na podlagi drugega odstavka 350. člena v zvezi s 366. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nasl.) izpodbijani sklep sodišča prve stopnje preizkusilo v okviru pritožbenih navedb in razlogov, na katere pazi po uradni dolžnosti.

5. Sodišče prve stopnje je tožnikovo pritožbo zoper sklep pritožbenega sodišča (s katerim je potrdilo sklep sodišča prve stopnje o zavrženju pritožbe kot nepopolne) pravilno zavrglo kot nedovoljeno (343. člen ZPP), saj pritožba zoper tovrstni sklep pritožbenega sodišča v procesni zakonodaji ni predvidena.

6. Zato je pritožbeno sodišče tožnikovo pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 343.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Psp 147/2021
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2021-08-24

Nada Perič Vlaj (preds.), mag. Lilijana Strban (poroč.), Edo Škrabec

Ob dejanski ugotovitvi prvostopnega sodišča, da je pritožba tožeče stranke z dne 2. 5. 2021 vložena samo v enem izvodu, je tožnikovo pritožbo pravilno zavrglo kot nepopolno. Bistveno je, da tožnik te ključne okoliščine niti ne izpodbija, navedbe o izvajani presiji s strani tretjih oseb, ki so ga prisilili v pravna dejanja, ki se verjetno nanašajo na glavno stvar, pa za presojo izpodbijanega sklepa niso relevantna.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo nepopolno pritožbo.

2. Zoper sklep se pritožuje tožnik, ki se ne strinja ne z izdanim sklepom, ne z izdano sodbo, s katero je bilo odločeno o zavrnitvi tožbenega zahtevka. Izpostavlja, da je pritožba in pravna dejanja opravljal pod presijo stalnega napada na življenje in telo v življenjskih in delovnih okoliščinah povezanih s Covid-19. Napadi so potekali iz kiber meglice s suverenostno situacijo porazne kvalitete. S tem so bili kršeni 14., 23. in 50. člen Ustave RS. Sojenje ni opravil neodvisni sodni organ, zaradi česar poziva k streznitvi pravne institucije, saj je odziv policije RS slab.

4. Tožnik je zoper sodbo vložil tako imenovano nepopolno pritožbo, moral pa bi jo vložiti v dveh izvodih, o čemer je bil poučen v pouku o pravnem sredstvu. Glede na dejstvo, da se v postopku s pritožbo ne uporabljajo določila 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog, dopolnitev ali poprava (336. člen ZPP) je pritožbeno sodišče izpodbijani sklep preizkusilo v mejah uradnega preizkusa glede absolutno bistvenih kršitev določb pravdnega postopka iz drugega odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 73/2007, v nadaljevanju s spremembami ZPP), na katere se pazi po uradni dolžnosti in glede pravilne uporabe materialnega prava.

5. Ob dejanski ugotovitvi prvostopnega sodišča, da je pritožba tožeče stranke z dne 2. 5. 2021 vložena samo v enem izvodu, je tožnikovo pritožbo pravilno zavrglo kot nepopolno. Bistveno je, da tožnik te ključne okoliščine niti ne izpodbija, navedbe o izvajani presiji s strani tretjih oseb, ki so ga prisilili v pravna dejanja, ki se verjetno nanašajo na glavno stvar, pa za presojo izpodbijanega sklepa niso relevantna.

6. Na podlagi drugega odstavka 365. člena ZPP je potrebno pritožbo kot neutemeljeno zavrniti in potrditi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje. Posledično meritorno sojenje na pritožbeni stopnji ni dopustno.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108, 336.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Pdp 284/2021
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2021-07-21

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

dr. Martina Šetinc Tekavc (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Silva Donko

zavrženje pritožbe - nedovoljena pritožba

Tožnica izpodbija odločitev, ki je sodba ne vsebuje, neobstoječe odločitve pa z rednimi pravnimi sredstvi ni možno izpodbijati (II Ips 177/2015).

II. Tožnica krije sama svoje pritožbene stroške.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je toženka dolžna tožnici za čas od 9. 4. 2018 do dneva pravnomočnosti sodbe obračunati razliko med plačo, ki bi jo prejemala po pogodbi o zaposlitvi z dne 28. 8. 2015, in plačo po pogodbi o zaposlitvi z dne 10. 6. 2016, ter ji izplačati neto zneske razlik, z zakonskimi zamudnimi obrestmi od vsakega 6. dne v mesecu za pretekli mesec do plačila. Sklenilo je, da se tožba v delu, ki se nanaša na davke in prispevke, zavrže ter da je toženka, ki krije sama svoje stroške postopka, tožnici dolžna povrniti stroške postopka v znesku 671,98 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Tožnica se pritožuje zoper sodbo zaradi bistvene kršitve določb pravdnega postopka, ker sodišče ni v celoti rešilo razmerja med strankama glede vrnitve na delo. Med strankama je v teku še en spor (Pd 81/2020). Glede na nezakonitost odpovedi s ponudbo nove pogodbe o zaposlitvi bi morala toženka tožnico pozvati nazaj na delo za 70 % delovnega časa. Zahtevo za vrnitev na delo je podala v vlogi z dne 14. 1. 2020.

4. Tožnica izpodbija sodbo, s katero je sodišče njenemu zahtevku za izplačilo razlike v plači ugodilo, kar pomeni, da za izpodbijanje te odločitve nima pravnega interesa. Iz pritožbenih navedb sicer izhaja, da se zavzema za vrnitev na delo za 70 % delovnega časa, vendar pa tožnica takšnega zahtevka v vlogi z dne 14. 1. 2020, v kateri je podala zgolj navedbe v zvezi s predmetnim sporom in sporom Pd 81/2020, ni postavila, zato reintegracijski zahtevek ni bil predmet odločanja v tej pravdi, sodišče pa je odločilo o vseh postavljenih zahtevkih. Pritožbeno sodišče je že v razveljavitvenem sklepu Pdp 650/2019 pojasnilo, da tožnica neutemeljeno navaja, da ni bilo odločeno o vrnitvi na delo, saj to ni bilo predmet tega spora, kar nenazadnje logično izhaja tudi iz postavljenega reparacijskega zahtevka, ki ga je tožnica omejila z dnem pravnomočnosti sodbe. Tožnica torej izpodbija odločitev, ki je sodba ne vsebuje, neobstoječe odločitve pa z rednimi pravnimi sredstvi ni možno izpodbijati (II Ips 177/2015).

5. Glede na to je pritožbeno sodišče pritožbo zavrglo (352. člen ZPP).

6. Ker tožnica s pritožbo ni uspela, sama krije svoje pritožbene stroške (prvi odstavek 154. in 165. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 352.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Pdp 215/2021
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2021-05-20

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

mag. Aleksandra Hočevar Vinski (preds.), Jelka Zorman Bogunovič (poroč.), mag. Tanja Pustovrh Pirnat

popravni sklep - poprava napak v izreku sodbe

Sodišče prve stopnje je pravilno na podlagi 328. člena ZPP izdalo popravni sklep, s katerim je odpravilo pisno pomoto v prvi alineji točke III izreka sodbe z dne 1. 2. 2021. Skladno s to določbo lahko predsednik senata kadar koli popravi napake v imenih in številkah ter druge očitne pisne in računske pomote, pomanjkljivosti glede oblike in neskladnost prepisa sodbe z izvirnikom. Sklepa o popravi ni mogoče izpodbijati iz razloga, ker sodišče prve stopnje ni odpravilo vseh (po stališču stranke) potrebnih pisnih pomot. To lahko stranka izpodbija s pritožbo zoper popravljeni prepis sodbe.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

II. Tožena stranka sama krije svoje stroške pritožbenega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se sodba opr. št. Pd 75/2020 z dne 1. februarja 2021 v izreku popravi tako, da se v točki III izreka sodbe v prvi alineji znesek 1.049,60 EUR nadomesti z zneskom 1.290,00 EUR. V ostalem sodba ostaja nespremenjena.

2. Zoper sklep se pritožuje tožena stranka. Navaja, da je tožnik upravičen do nadomestila plače v višini 80 % osnove iz 7. odstavka 137. člena ZDR-1, zato je osnova 80 % od tožnikove povprečne bruto plače v znesku 1.612,00 EUR, kar je 1.290,00 EUR in ne 1.612,00 EUR, česar sodišče v popravnem sklepu ni popravilo. Predlaga, da pritožbeno sodišče to napako popravi.

3. Tožeča stranka je na pritožbo odgovorila in predlaga, da jo pritožbeno sodišče kot neutemeljeno zavrne in potrdi izpodbijani sklep.

5. Sodišče prve stopnje je pravilno na podlagi 328. člena ZPP izdalo popravni sklep, s katerim je odpravilo pisno pomoto v prvi alineji točke III izreka sodbe z dne 1. 2. 2021. Skladno s to določbo lahko predsednik senata kadar koli popravi napake v imenih in številkah ter druge očitne pisne in računske pomote, pomanjkljivosti glede oblike in neskladnost prepisa sodbe z izvirnikom. Sklepa o popravi ni mogoče izpodbijati iz razloga, ker sodišče prve stopnje ni odpravilo vseh (po stališču stranke) potrebnih pisnih pomot. To lahko stranka izpodbija s pritožbo zoper popravljeni prepis sodbe.

6. Ker pritožba ni utemeljena, jo je pritožbeno sodišče zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP).

7. Tožena stranka s pritožbo ni uspela, zato sama krije svoje pritožbene stroške, tožnik pa k odločitvi ni bistveno pripomogel, zato sam krije svoje stroške odgovora na pritožbo (165. člen ZPP v zvezi s 154. in 155. členom ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 328.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Pdp 303/2021
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2021-06-21

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

mag. Biserka Kogej Dmitrovič (preds.), dr. Martina Šetinc Tekavc (poroč.), Jelka Zorman Bogunovič

zavrženje pritožbe - rok za pritožbo - potek roka

Tožnica je zoper izpodbijani delni sklep 20. 4. 2021 tudi sama vložila pritožbo. Ker ji je bil sklep vročen 24. 3. 2021, je ta pritožba vložena po izteku zakonskega roka 15 dni in s tem prepozna. Glede na to, bi jo lahko skladno s prvim odstavkom 343. člena ZPP zavrglo že sodišče prve stopnje. Ker tega ni storilo, je pritožbo kot prepozno zavrglo pritožbeno sodišče (352. člen ZPP).

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim delnim sklepom tožbo zavrglo v delu tožbenega zahtevka, ki se nanaša na izplačilo nadur in stroškov prevoza.

2. Zoper delni sklep je tožnica vložila pritožbo 20. 4. 2021. Zaradi narave sprejete odločitve kot izhaja iz izreka tega sklepa in kot je obrazložena v nadaljevanju pritožbeno sodišče konkretnih pritožbenih navedb ne povzema.

4. V skladu z določbo drugega odstavka 363. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nasl. – ZPP), ki se na podlagi 19. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (Ur. l. RS, št. 2/2014 – ZDSS-1) uporablja v postopku pred delovnimi sodišči, je rok za vložitev pritožbe zoper sklep 15 dni od dneva vročitve prepisa sklepa, če ni v tem zakonu določen kakšen drug rok.

5. Zoper izpodbijani delni sklep je 7. 4. 2021 vložil pritožbo A.A. kot tožničin pooblaščenec. Ker sodišču ni predložil potrdila o opravljenem pravniškem državnem izpitu, je njegovo pritožbo s sklepom z dne 18. 5. 2021 sodišče prve stopnje zavrglo. Tožnica je zoper izpodbijani delni sklep 20. 4. 2021 tudi sama vložila pritožbo. Ker ji je bil sklep vročen 24. 3. 2021, je ta pritožba vložena po izteku zakonskega roka 15 dni in s tem prepozna. Glede na to, bi jo lahko skladno s prvim odstavkom 343. člena ZPP zavrglo že sodišče prve stopnje. Ker tega ni storilo, je pritožbo kot prepozno zavrglo pritožbeno sodišče (352. člen ZPP).

6. Pritožbeno sodišče zgolj v pojasnilo tožnici dodaja, da je glede na delno zavrženje tožbe v delu tožbenega zahtevka za plačilo nadur ter razlike stroškov prevoza z dela dopustno vložiti novo tožbo za plačilo teh denarnih zahtevkov. Da lahko sodišče zahtevek obravnava, pa mora biti ta določen in jasen, kar pomeni, da morajo biti v njem določeni zneski zahtevanega plačila za nadurno delo in razliko v stroških prevoza v evrih (v mesečnih bruto ali neto zneskih). Tožnica zmotno meni, da se urna postavka za plačilo nadur določi v individualnem delovnem sporu, saj sodišče v sporu presoja utemeljenost tožbenega zahtevka, ki mora biti v tožbi že opredeljen po višini.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen  343, 343/1, 352, 363, 363/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Pdp 230/2021
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2021-05-20

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Jelka Zorman Bogunovič (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), mag. Tanja Pustovrh Pirnat

nepopolna pritožba - zavrženje pritožbe - podpis

Sodišče prve stopnje je tožnikovo pritožbo zoper sklep o zavrženju tožbe pravilno zavrglo kot nepopolno, ker pritožba ni bila podpisana (343. člen ZPP). Tožnik te ključne okoliščine niti ne izpodbija, navedbe o povzročitvi škode, ki se verjetno nanašajo na glavno stvar, pa za presojo izpodbijanega sklepa niso relevantne.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo nepopolno pritožbo.

2. Tožnik v pritožbi zoper sklep navaja, da mu je tožena stranka povzročila škodo ter se s tem v zvezi sklicuje na ustavne pravice.

4. Pritožbeno sodišče je sklep sodišča prve stopnje preizkusilo v okviru pritožbenih navedb in razlogov, na katere pazi po uradni dolžnosti v skladu z drugim odstavkom 350. člena v zvezi s 366. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nasl.).

5. Sodišče prve stopnje je tožnikovo pritožbo zoper sklep o zavrženju tožbe pravilno zavrglo kot nepopolno, ker pritožba ni bila podpisana (343. člen ZPP). Tožnik te ključne okoliščine niti ne izpodbija, navedbe o povzročitvi škode, ki se verjetno nanašajo na glavno stvar, pa za presojo izpodbijanega sklepa niso relevantne.

6. Zato je pritožbeno sodišče tožnikovo pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in sklep sodišča prve stopnje potrdilo (2. točka 365. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 343.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Pdp 276/2021
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2021-06-08

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Jelka Zorman Bogunovič (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), mag. Biserka Kogej Dmitrovič

plačilni nalog - zavrženje ugovora - taksa za pritožbo - zamuda roka

Sodišče prve stopnje je tožnikov ugovor zoper plačilni nalog zavrglo kot prepozen. Tožnik je zoper sklep o zavrženju tožbe vložil pritožbo. Ker ob vložitvi pritožbe ni plačal takse, mu je sodišče 15. 4. 2021 (tega datuma fikcije vročitve tožnik ne izpodbija) vročilo plačilni nalog za plačilo takse za pritožbo, tožnik pa je 29. 4. 2021 zoper plačilni nalog vložil ugovor, kar je bilo prepozno. Po prvem odstavku 34. a člena ZST-1 je namreč zoper plačilni nalog dopusten ugovor v 8 dneh od vročitve, po tretjem odstavku istega člena pa se ugovor zaradi zamude 8-dnevnega roka kot prepozen zavrže.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo ugovor tožnika zoper plačilni nalog z dne 29. 3. 2021.

2. Tožnik v pritožbi zoper sklep navaja, da mu je toženka povzročila škodo ter se s tem v zvezi sklicuje na ustavne pravice.

4. Pritožbeno sodišče je sklep sodišča prve stopnje preizkusilo v okviru pritožbenih navedb in razlogov, na katere pazi po uradni dolžnosti v skladu z drugim odstavkom 350. člena v zvezi s 366. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nasl.).

5. Sodišče prve stopnje je tožnikov ugovor zoper plačilni nalog zavrglo kot prepozen. Tožnik je zoper sklep o zavrženju tožbe vložil pritožbo. Ker ob vložitvi pritožbe ni plačal takse, mu je sodišče 15. 4. 2021 (tega datuma fikcije vročitve tožnik ne izpodbija) vročilo plačilni nalog za plačilo takse za pritožbo, tožnik pa je 29. 4. 2021 zoper plačilni nalog vložil ugovor, kar je bilo prepozno. Po prvem odstavku 34. a člena Zakona o sodnih taksah (ZST-1, Ur. l. RS, št. 37/2008 in nasl.) je namreč zoper plačilni nalog dopusten ugovor v 8 dneh od vročitve, po tretjem odstavku istega člena pa se ugovor zaradi zamude 8-dnevnega roka kot prepozen zavrže.

6. Zato je pritožbeno sodišče tožnikovo pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP).

Zakon o sodnih taksah (2008) - ZST-1  - člen 34a, 34a/1, 34a/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.