VDSS Sklep Psp 175/2020
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2020-08-26

Edo Škrabec (preds.), Nada Perič Vlaj (poroč.), mag. Lilijana Strban

CIVILNO PROCESNO PRAVO - UPRAVNI POSTOPEK

zavrženje tožbe - fikcija vročitve - rok za vložitev tožbe - zamuda roka

Tožnik je sam predložil Poizvednico Pošte Slovenije d. o. o., da je bilo Sporočilo o prispelem pismu dne 6. 12. 2019 puščeno v hišnem predalčniku. Isto izhaja iz same javne listine. Listina med drugim vsebuje opozorilo, da je pošiljko mogoče na pošti dvigniti vsak dan med delovnim časom, da 15-dnevni rok za prevzem pošiljke začne teči 7. 12. 2019, da bo po tem roku pisanje, v kolikor ne bo dvignjeno, puščeno v hišnem predalčniku ter podpis vročevalca. Edino pravilen je zato zaključek sodišča, da je pošiljka po pravilih o fikciji vročitve v skladu s 87. členom ZUP vročena 21. 12. 2019. Torej z iztekom 15-ega dne, ko bi jo tožnik v skladu s pravnim poukom lahko dvignil na pošti, in ne 13. 12. 2019, kot povsem nelogično ter protispisno navaja v pritožbi. To pa hkrati pomeni, da se je 30-dnevni rok za vložitev tožbe iztekel v ponedeljek, 20. 1. 2020 in ne 22. 1. 2020, kot zatrjuje pritožba. Dne 22. 1. 2020 priporočeno na pošto oddano tožbo, kar je po preteku 30 dnevnega roka iz 70. člena ZDSS-1, je zato lahko sodišče prve stopnje na podlagi 274. člena ZPP le zavrglo, saj prepozno vložene tožbe ni dopustno obravnavati po vsebini.

I. Pritožba se zavrne in potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II. Tožnik krije sam svoje stroške pritožbe.

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo tožbo zoper dokončno upravno odločbo z dne 5. 12. 2019, priporočeno na pošto oddano 22. 1. 2020, ker je ugotovilo, da je prepozna.

2. Sklep izpodbija tožnik po pooblaščeni odvetniški družbi. Predlaga razveljavitev in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v vsebinsko sojenje. Priglaša stroške pritožbe. Zmotna je ugotovitev, da mu je bila dokončna upravna odločba po pravilih o fikciji vročena 21. 12. 2019, ter da se je 30-dnevni rok za vložitev tožbe iztekel 20. 1. 2020. Odločba mu je bila vročena 13. 12. 2019, ko je bila puščena v hišnem nabiralniku, o čemer prilaga odgovor (Poizvednico) Pošte Slovenije d. o. o. z dne 14. 3. 2020. Rok za vložitev tožbe ni potekel 20. 1. 2020 temveč 22. 1. 2020. Dne 6. 12. 2019 v hišnem predalčniku ni bilo puščeno obvestilo, zato ni mogoče izvajati fikcije o vročitvi z dnem 21. 12. 2019. Predlaga zaslišanje delavca, ki je opravljal raznos pošte dne 6. 12. 2019 zaradi dokazovanja, da vsebina javne listine ni resnična. Posledično je sodišče zmotno uporabilo 87. člen ZUP-a.

4. V sodno socialnih sporih gre za presojo pravilnosti in zakonitosti v predsodnem postopku izdanih posamičnih upravnih aktov na podlagi izpodbojnih tožb, vloženih v skladu z Zakonom o delovnih in socialnih sodiščih

(ZDSS-1). Vsebinsko sojenje je dopustno, če je tožba glede na 1. odstavek 72. člena ZDSS-1 vložena v 30 dneh od vročitve dokončnega upravnega akta. V kolikor tožba ni vložena v navedenem roku, meritorno sojenje ni dopustno. Prepozno vloženo tožbo je že v fazi predhodnega preizkusa v skladu z 274. členom Zakona o pravdnem postopku

(ZPP) potrebno zavreči. Prav takšno dejansko procesno stanje je podano tudi v predmetni zadevi.

5. Iz dejanskih ugotovitev sodišča prve stopnje izhaja, da je bila dokončna upravna odločba tožniku po pravilih o fikciji vročitve, vročena 21. 12. 2019, da je 30-dnevni rok za vložitev tožbe pričel teči 22. 12. 2019 ter se iztekel 20. 1. 2020 in ne 22. 1. 2020, kot zatrjuje pritožba. Navedba pritožnika, da mu je bila dokončna odločba vročena 13. 12. 2019, pomeni da bi se 30-dnevni rok za vložitev tožbe iztekel celo pred datumom, kot ga je ugotovilo prvostopenjsko sodišče.

6. Sicer pa je protispisno pritožbeno zatrjevanje, da 6. 12. 2019 v hišnem predalčniku ni bilo puščeno obvestilo o prispelem pisanju. Pritožnik sam je predložil listino, iz katere izhaja ravno nasprotno. V Poizvednici, ki jo je Pošta Slovenije d. o. o izdala dne 14. 3. 2020 (A/5) je med drugim določno zapisano, da pošiljka ZPIZ-a Slovenije št. ... naslovniku (v sodnem sporu: tožniku) 6. 12. 2019 ni bila vročena, temveč v hišnem predalčniku puščeno obvestilo o prispeli pošiljki. Ker naslovnik pošiljke ni prevzel v roku za prevzem, je bila pošiljka po preteku tega roka dne 23. 12. 2019 puščena v hišnem predalčniku. Iz Poizvednice z dne 14. 3. 2020 torej ne izhaja, da Sporočilo o prispelem pismu ne bi bilo puščeno v pritožnikovem hišnem predalčniku, zato predlagano zaslišanje poštnega delavca ne more biti uspešno.

7. „Sporočilo o prispelem pismu“ je javna listina. Za javno listino velja, da prikazuje resničnost tistega, kar je v njej zapisano ali potrjeno. To dokazno pravilo seveda ni absolutno. V skladu s 4. odstavkom 224. člena ZPP je dovoljeno dokazovati, da so v javni listini dejstva neresnično ugotovljena ali da je sama listina nepravilno sestavljena. Za izpodbojnost javne listine velja dvoje dokaznih pravil. Glede resničnosti vsebine, torej tistega, kar se v njej potrjuje, oz. pravilo o pristnosti, ki pomeni, da je listino izdal tisti, ki je označen kot izdajatelj

. Vendar v okoliščinah konkretnega primera že glede na predloženo Poizvednico ni mogoče slediti pritožnikovi trditvi, da naj „Sporočilo o prispelem pisanju“ ne bi bilo puščeno v hišnem predalčniku ter da vsebina te javne listine ne bi bila resnična.

8. Kot predhodno poudarjeno, je tožnik sam predložil Poizvednico Pošte Slovenije d. o. o., da je bilo Sporočilo o prispelem pismu dne 6. 12. 2019 puščeno v hišnem predalčniku. Isto izhaja iz same javne listine. Listina med drugim vsebuje opozorilo, da je pošiljko mogoče na pošti dvigniti vsak dan med delovnim časom, da 15-dnevni rok za prevzem pošiljke začne teči 7. 12. 2019, da bo po tem roku pisanje, v kolikor ne bo dvignjeno, puščeno v hišnem predalčniku ter podpis vročevalca. Edino pravilen je zato zaključek sodišča, da je pošiljka po pravilih o fikciji vročitve v skladu s 87. členom Zakona o splošnem upravnem postopku

(ZUP) vročena 21. 12. 2019. Torej z iztekom 15-ega dne, ko bi jo tožnik v skladu s pravnim poukom lahko dvignil na pošti, in ne 13. 12. 2019, kot povsem nelogično ter protispisno navaja v pritožbi. To pa hkrati pomeni, da se je 30-dnevni rok za vložitev tožbe iztekel v ponedeljek, 20. 1. 2020 in ne 22. 1. 2020, kot zatrjuje pritožba. Dne 22. 1. 2020 priporočeno na pošto oddano tožbo, kar je po preteku 30 dnevnega roka iz 70. člena ZDSS-1, je zato lahko sodišče prve stopnje na podlagi 274. člena ZPP le zavrglo, saj prepozno vložene tožbe ni dopustno obravnavati po vsebini.

9. Zaradi obrazloženega je potrebno pritožbo na podlagi 365. člena ZPP kot neutemeljeno zavrniti in potrditi sklep sodišča prve stopnje. Ob takšnem pritožbenem izidu je na temelju 366. člena v zvezi s 165. in 154. členom ZPP potrebno hkrati skleniti, da krije tožnik sam svoje stroške pritožbe.

Ur. l. RS, št. 73/2007, 45/2008 in 10/2018.

Pravdni postopek, zakon s komentarjem; 2. knjiga ; Založba Uradni list RS in GV založba ; str. 421.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 224, 224/4, 274.

Zakon o splošnem upravnem postopku (1999) - ZUP  - člen 87.

Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (2004) - ZDSS-1  - člen 70.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.