VDSS Sklep Psp 3/2022
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2022-02-02

Nada Perič Vlaj (preds.), Elizabeta Šajn Dolenc (poroč.), mag. Lilijana Strban

zavrženje pritožbe - nedovoljena pritožba - delni odvzem poslovne sposobnosti - procesna sposobnost

Glede na določbo prvega odstavka 343. člena ZPP predsednik senata sodišča prve stopnje oziroma skladno s 352. členom ZPP sodišče II. stopnje poleg prepozne in nepopolne pritožbe s sklepom zavrže tudi nedovoljeno pritožbo. Pritožba je nedovoljena, če jo je vložila oseba, ki ni imela te pravice, ali oseba, ki se je pritožbi odpovedala, ali jo je umaknila, ali če pritožnik ni imel pravnega interesa za pritožbo. Ker je tožniku s sklepom Okrajnega sodišča v Ljubljani, opr. št. N 53/2011 z dne 18. 5. 2012, ki je postal pravnomočen 10. 10. 2012 deloma odvzeta poslovna sposobnost, in sicer za vse aktivnosti povezane s sodnimi, upravnimi in drugimi uradnimi postopki, tožnik za postopanje pred sodnimi postopki nima procesne sposobnosti. Torej tudi ne sposobnosti za vlaganje pritožb brez zastopanja zakonitega zastopnika.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo pritožbo tožeče stranke z dne 9. 10. 2021.

2. Zoper sklep je pritožbo vložil tožnik smiselno zaradi nepopolne ugotovitve dejanskega stanja in nepravilne uporabe materialnega prava. Navaja, da mu je sodišče protizakonito, pristransko in krivično zavrnilo pravico do izredne denarne socialne pomoči. Glede na to, da mu naslovno sodišče krati tudi pravico do brezplačne pravne pomoči, je na podlagi 14. in 25. člena Ustave RS pravočasno in iz vseh pritožbenih razlogov zoper sodbo vložil pritožbo. To pritožbo pa je sodišče brez upoštevanja zakonodaje in Ustave RS z izpodbijanim sklepom zavrglo. Predlaga, da pritožbeno sodišče napadeni sklep razveljavi in odloči o njegovi pritožbi, vloženi dne 9. 10. 2021, ali pa napadeni sklep razveljavi in zadevo vrne v ponovno odločanje drugemu sodniku. Vztraja, da je popolnoma opravilno sposoben in da se dobro spozna na pravo in človekove pravice. Opravilna sposobnost mu je bila odvzeta z namenom kratenja vseh človekovih pravic in svoboščin, predvsem z namenom kratenja dostopnosti do sodnega varstva, njegovih pravic in koristi. To nedvomno potrjuje tudi napadeni sklep in sodba ter odločba, s katero mu je Center za socialno delo A. za skrbnico postavil prava neuko skrbnico B.B..

4. Tožnik je sam z dne 13. 12. 2021 priporočeno po pošti vložil pritožbo zoper sklep prvostopenjskega sodišča opr. št. V Psp 442/2020 z dne 3. 12. 2021, s katerim je sodišče prve stopnje tožnikovo pritožbo vloženo zoper sodbo opr. št. V Ps 442/2020 z dne 2. 9. 2021, kot nedovoljeno zavrglo.

5. Iz ugotovitev sodišča prve stopnje in listinske dokumentacije izhaja, da je bila tožniku s sklepom Okrajnega sodišča v Ljubljani opr. št. N 53/2011 z dne 18. 5. 2012, ki je postal pravnomočen 10. 10. 2012, deloma odvzeta poslovna sposobnost, in sicer za vse aktivnosti povezane s sodnimi, upravnimi in drugimi uradnimi postopki. Z odločbo CSD A. št. ... z dne 21. 2. 2018, je bila tožniku za skrbnico imenovana B.B..

6. Kot je pravilno ugotovilo že sodišče prve stopnje, tožnik glede na navedeno za zastopanje pred sodnimi postopki nima procesne sposobnosti.

7. Pravna oziroma procesna sposobnost je sposobnost, da stranka samostojno opravlja bodisi osebno ali po pooblaščencu procesna dejanja na predpisan način. Procesna sposobnost je procesna predpostavka, ki mora biti izpolnjena. Če te ni podane ves čas postopka, meritorna odločba ni dopustna. Glede na 80. člen Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami, v nadaljevanju ZPP) mora sodišče ves čas, tako v fazi predhodnega preizkusa tožbe, kot v pritožbenem postopku, po uradni dolžnosti paziti, ali je tisti, ki nastopa kot stranka, lahko pravdna stranka in ali je pravdno sposobna, oziroma ali pravdno nesposobno stranko zastopa zakoniti zastopnik.

8. Pritožba je redno pravno sredstvo, ki se lahko vloži zoper prvostopno sodbo oziroma tudi zoper sklep, če v zakonu ni določeno, da ni pritožbe. Da se pritožba lahko sploh obravnava vsebinsko, mora biti pravočasna, popolna in dovoljena. Če samo ena od teh predpostavk manjka, jo lahko skladno s prvim odstavkom 343. člena ZPP že predsednik senata sodišča prve stopnje zavrže. Pritožbo pa lahko skladno s 351. členom v zvezi s 352. členom ZPP zavrže tudi sodišče druge stopnje, če tega ni storilo že sodišče prve stopnje.

9. Glede na določbo prvega odstavka 343. člena ZPP predsednik senata sodišča prve stopnje oziroma skladno s 352. členom ZPP sodišče II. stopnje poleg prepozne in nepopolne pritožbe s sklepom zavrže tudi nedovoljeno pritožbo. Pritožba je nedovoljena, če jo je vložila oseba, ki ni imela te pravice, ali oseba, ki se je pritožbi odpovedala, ali jo je umaknila, ali če pritožnik ni imel pravnega interesa za pritožbo.

10. Ker je tožniku s sklepom Okrajnega sodišča v Ljubljani, opr. št. N 53/2011 z dne 18. 5. 2012, ki je postal pravnomočen 10. 10. 2012 deloma odvzeta poslovna sposobnost, in sicer za vse aktivnosti povezane s sodnimi, upravnimi in drugimi uradnimi postopki, tožnik za postopanje pred sodnimi postopki nima procesne sposobnosti. Torej tudi ne sposobnosti za vlaganje pritožb brez zastopanja zakonitega zastopnika. Zato pritožba, ki jo je tožnik vložil sam dne 13. 12. 2021 zoper prvostopni sklep opr. št. V Ps 442/2020 z dne 3. 12. 2021, ni dovoljena in jo je zato pritožbeno sodišče v skladu z določbo 351. člena v povezavi s 352. členom zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 80, 343, 351, 352.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.