VDSS Sklep Pdp 82/2022
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2022-02-24

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

mag. Klavdija Ana Magič (preds.), mag. Tanja Pustovrh Pirnat (poroč.), Helena Papež

zavrženje tožbe - nepopolna tožba - razveljavitev sklepa

Pritožba tožnika utemeljeno uveljavlja, da je postavil določen zahtevek (plačilo odškodnine v višini 20.000,00 EUR), predvsem pa, da je navedel dejstva, ki zahtevek utemeljujejo (navedbe o ravnanjih toženke oziroma škodi, ki jo je utrpel), predlagal pa je tudi dokaze (listine: opis dogodka z dne 15. 9. 2021, zdravstveni karton, odpoved pogodbe o zaposlitvi in druge; listine je predložil že s tožbo, dodatne listine z dopolnitvijo tožbe). Sodišče prve stopnje je zato tožbo v delu, v katerem se nanaša na odškodnino, neutemeljeno kot nepopolno zavrglo.

Pritožbi se ugodi, izpodbijani del sklepa se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

1. Sodišče prve stopnje je tožbo v delu, v katerem se nanaša na plačilo zneska za prehrano med delom v višini 177,57 EUR, dve inovaciji (A., B.), 30 nadur, 27 dni letnega dopusta, razliko plače za september 2021 in odškodnino po odredbi sodišča za povzročitev psihičnih stanj, stresov, travm, fizičnega ter psihičnega nasilja, ki jo je utrpel tožnik od 8. 10. 2020 od 12.50 ure dalje in še traja, zavrglo.

2. Zoper navedeni sklep se v delu, v katerem se nanaša na odškodnino, pritožuje tožnik. Navaja, da je v tožbi z dopolnitvijo navedel vsa dejstva, ki utemeljujejo zahtevek za plačilo odškodnine, predlagal je dokaze. Dokazno breme je na delodajalcu, toženki. Tožnik je utrpel škodo, toženka je ravnala protipravno. Sodišče prve stopnje je storilo bistvene kršitve določb pravdnega postopka. Poseglo je v tožnikove ustavne pravice.

4. Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijani del sklepa v mejah razlogov, navedenih v pritožbi. V skladu z drugim odstavkom 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP; Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.) v zvezi s 366. členom ZPP je po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb postopka, navedene v citirani določbi, in na pravilno uporabo materialnega prava.

5. Tožnik je v tožbi postavil zahtevek, s katerim je v 8. točki zahteval odškodnino po odredbi sodišča za povzročitev psihičnih stanj, stresov, travm, fizičnega ter psihičnega nasilja, ki jo je utrpel od 8. 10. 2020 od 12.50 ure dalje in še traja. V zvezi s tem zahtevkom ni podal nobenih navedb (niti predlagal dokazov). Sodišče prve stopnje ga je s sklepom, izdanim na podlagi 108. člena ZPP, pozvalo, da tožbo dopolni, tako da postavi določen zahtevek, navede dejstva, na katera opira zahtevek, in dokaze, s katerimi se ta dejstva ugotavljajo. Tožnika je poučilo, kako naj odpravi pomanjkljivosti, ga opozorilo na pravne posledice, če ne bi ravnal v skladu z zahtevo sodišča, in ga poučilo o pravici, pogojih in postopku za pridobitev brezplačne pravne pomoči (36. člen Zakona o delovnih in socialnih sodiščih — ZDSS-1; Ur. l. RS, št. 2/2004 in nadalj.).

6. Tožnik je v dopolnitvi tožbe v zvezi z zahtevkom za plačilo odškodnine navedel, kot je povzelo sodišče prve stopnje v izpodbijanem sklepu, da je utrpel psihično nasilje od 8. 10. 2020 dalje in še traja; gre za prisiljevanje z masko v težkih pogojih dela pri 150 stopinjah Celzija, travme, težko dihanje, znojenje; izvedba fizičnega in psihičnega nasilja zoper delavca (povzročitev strahu, stres, fizično in psihično nasilje, diskriminacija, travme); 15. 9. 2021 je bil izgnan iz podjetja, prepovedan mu je bil vstop; bil je v bolniškem staležu od 1. 10. 2021 do 31. 10. 2021. Odškodnino je opredelil v višini 20.000,00 EUR.

7. V skladu s prvim odstavkom 180. člena ZPP mora tožba poleg drugih podatkov, ki jih mora imeti vsaka vloga (105. člen ZPP), obsegati določen zahtevek glede glavne stvari in stranskih terjatev, dejstva, na katera tožeča stranka opira zahtevek, in dokaze, s katerimi se ta dejstva ugotavljajo. Zahtevek mora biti konkretno opredeljen, pri denarnem tožbenem zahtevku načeloma z navedbo določenega zneska denarja. Glede navedbe dejstev se zahteva, da mora tožba vsebovati toliko dejstev, da je mogoče jasno identificirati zahtevek in ga ločiti od morebitnih drugih zahtevkov (individualizacija), ne pa, kot je zmotno štelo sodišče prve stopnje, da bi navedena dejstva vodila do ugoditve zahtevku (substanciranje). Slednje se nanaša na vprašanje sklepčnosti, ne popolnosti tožbe.

8. Pritožba tožnika utemeljeno uveljavlja, da je postavil določen zahtevek (plačilo odškodnine v višini 20.000,00 EUR), predvsem pa, da je navedel dejstva, ki zahtevek utemeljujejo (navedbe o ravnanjih toženke oziroma škodi, ki jo je utrpel), predlagal pa je tudi dokaze (listine: opis dogodka z dne 15. 9. 2021, zdravstveni karton, odpoved pogodbe o zaposlitvi in druge; listine je predložil že s tožbo, dodatne listine z dopolnitvijo tožbe).

9. Sodišče prve stopnje je tožbo v delu, v katerem se nanaša na odškodnino, neutemeljeno kot nepopolno zavrglo. Pritožbeno sodišče je utemeljeni pritožbi tožnika ugodilo in na podlagi 3. točke drugega odstavka 365. člena ZPP razveljavilo izpodbijani sklep ter zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 105, 108, 108/1.

Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (2004) - ZDSS-1  - člen 36.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.