VDSS Sodba Psp 61/2021
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2021-06-30

Edo Škrabec (preds.), Nada Perič Vlaj (poroč.), Elizabeta Šajn Dolenc

začasna nezmožnost za delo - vzrok začasne nezmožnosti za delo - poškodba pri delu

V pisnem izvedenskem mnenju dr. C.C. z dne 7. 9. 2020 dopolnjenim 1. 10. 2020 je tudi po presoji pritožbenega sodišča dovolj objektivizirane in prepričljive strokovno medicinske podlage za zaključek, da je bila pri tožniku od 20. 10. 2018 in vse do zaključka glavne obravnave začasna nezmožnost za svoje delo zdravstvenega tehnika posledica poškodbe pri delu.

Ker je izvedensko mnenje dr. C.C. podano v skladu s pravili medicinske znanosti, stroke in izkušenj ter prepričljivo utemeljenem z dognanji iz strokovne literature, je sodišče prve stopnje pravilno zaključilo, da sta izpodbijana upravna akta nezakonita, ju v skladu z 81. členom ZDSS utemeljeno odpravilo in razsodilo, da je tožnik začasno nezmožen za delo zaradi poškodbe pri delu tudi od 20. 10. 2018 do zaključka glavne obravnave dne 20. 1. 2021.

Pritožba se zavrne in se potrdi sodba sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je kot nezakoniti odpravilo odločbi št.: ... z dne 22. 2. 2019 in št.: ... z dne 24. 9. 2018, po katerih je tožnik od 20. 10. 2018 dalje zmožen za delo (I. tč. izreka) in razsodilo, da je bil začasno nezmožen za delo zaradi poškodbe pri delu tudi od 20. 10. 2018 do 20. 1. 2021 (II. tč. izreka). Dovolilo je spremembo tožbe, a jo je za vtoževani obračun in izplačilo nadomestil plač od novembra 2018 do septembra 2020 zaradi pomanjkanja predpostavke za vsebinsko sojenje zavrglo (III. in IV. tč. izreka) ter izreklo, da nosi tožena stranka stroške v 75 % deležu (V. tč. izreka).

2. Zoper I. in II. točko izreka sodbe se iz vseh razlogov pritožuje tožena stranka s predlogom na razveljavitev in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v novo sojenje.

Čeprav sta izvedenski mnenji Komisije za fakultetna izvedenska mnenja pri fakulteti A. Univerze B. (Fakultetna komisija) ter dr. C.C. kontradiktorni, sodišče ni izvedlo dokaza z njunim soočenjem temveč po lastni presoji sledilo enemu mnenju kljub temu, da ne razpolaga z medicinskim strokovnim znanjem. Ni sporno, da se je tožnik dne 23. 7. 2017 poškodoval pri delu, da mu je bila že 29. 12. 2017 svetovana artroskopija kolka, da mu je delovno razmerje prenehalo 17. 2. 2018, da je bila artroskopija ponovno svetovana 6. 4. 2018 in do 19. 10. 2018 priznana začasna zadržanost z dela zaradi poškodbe pri delu, čeprav je bil po mnenju Fakultetne komisije iz tega razloga nezmožen le 4 mesece po nezgodi. Torej zaradi poškodbe pri delu do 23. 11. 2017, po tem datumu pa zaradi bolezni. Ker tožnik ne more biti prikrajšan, bi sodišče pravilno odločilo, če bi o začasni zadržanosti z dela razsodilo tako, kot z izpodbijano odločbo. Ni sporno, da je začasno nezmožen za delo. Sporno je, da v času zdravljenja ni sledil priporočilom lečečih specialistov. V skladu z 2. členom Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju

(ZZVZZ) je bil dolžan skrbeti za svoje zdravje, saj mu je bil poseg predlagan decembra 2017 in aprila 2018. Ker ga ni opravil, je dopustil slabšanje stanja kolka, s čimer je prekinjena vzročna zveza s poškodbo pri delu. Iz literature izhaja, da je degenerativno stanje šteti kot bolezen. Izvedenka dr. C.C. je res navajala strokovno literaturo, vendar je mnenje podala izključno z medicinskega vidika, v katero ne sodi tožnikova odločitev, da posega ne opravi.

4. Ob preizkusu zadeve v mejah pritožbenih razlogov in v skladu z 2. odstavkom 350. člena Zakona o pravdnem postopku

(ZPP) pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodba sodišča prve stopnje v izpodbijanem ugoditvenem delu izdana ob dovolj razčiščenem dejanskem stanju in pravilno uporabljenem materialnem pravu.

5. V postopku ni prišlo do kršitev iz 2. odstavka 339. člena ZPP, na katere je potrebno paziti po uradni dolžnosti, niti smiselno zatrjevane relativne procesne kršitve, ker ni bilo postopano po 254. členu ZPP. Četudi je toženec dne 21. 9. 2020 (list. št. 106) pisno predlagal, da sodišče sooči izvedenca zaradi razlik v izvedenskih mnenjih, na zadnji glavni obravnavi 20. 1. 2021 ni postopal po 286.b členu ZPP. Stranka namreč mora kršitev postopka uveljavljati takoj, ko je to mogoče, saj se kršitev, na katero se sklicuje kasneje lahko upošteva le, če je brez svoje krivde predhodno ni mogla navesti. Uveljavljana pomanjkljivost postopka zaradi neizvedbe soočenja zato ne more biti upoštevna.

Ne gre za kršitev po 1. odstavku 339. člena ZPP, ki bi vplivala na pravilnost in zakonitost ugoditvenega dela sodbe, saj je dokazna ocena o vzroku začasne nezmožnosti za delo oprta na strokovno prepričljivo mnenje sodne izvedenke dr. C.C. Tožena stranka sodišču samo zato, ker nima medicinskega znanja, ne more uspešno odrekati sposobnosti dokazne ocenitve, ali in katero od izvedenskih mnenj šteje za strokovno popolno, prepričljivo in sprejemljivo.

Dejanske okoliščine obravnavanega predsodnega in sodnega postopka

6. Gre za izpodbojno tožbo zoper odločbo zdravstvene komisije z dne 22. 2. 2019 o zavrnjeni pritožbi zoper odločitev imenovanega zdravnika z dne 24. 9. 2018, po kateri je tožnik od 20. 10. 2018 dalje zmožen za delo. Bolniški stalež zaradi posledic poškodbe pri delu, zadobljenih 23. 7. 2017 pri bivšem delodajalcu D. je bil zaključen, ker je bilo ocenjeno, da pri tožniku več ni začasne nezmožnosti za delo.

7. Vendar je o začasni nezmožnosti za delo po 20. 10. 2019 sodišče ugotovilo drugače in pravilno zaključilo, da je ta pri tožniku podana tudi od 20. 10. 2018 do 20. 1. 2021. Tega dejstva pritožba ne prereka in v pritožbenem postopku sploh ni sporno.

8. Sodba je izpodbijana le glede razsoje, da je vzrok bolniškega staleža poškodba pri delu in ne bolezen, o čemer mnenji sodnih izvedencev res nista skladni. Fakultetna komisija, v kateri sta sodelovala prof. dr. E.E. in prof. dr. F.F. je menila (list. št. 45–50), da je vzrok bolniškega staleža v ocenjevalnem obdobju bolezen. Bolečine v kolku kot posledica udarca 23. 7. 2017 naj bi bile prisotne v časovnem oknu 4. mesece po poškodbi, po štirih mesecih pa več ne, ker da z MR ugotovljene spremembe marca 2018 ne morejo nastati tako hitro. Pri takšni oceni je Fakultetna komisija brez kakršne koli dodatne strokovne utemeljitve vztrajala tudi v dopolnilnem mnenju dne 3. 4. 2020 (list. št. 62–68) in ponovno dne 7. 5. 2019 (list. št. 75 – 82).

Izvedensko mnenje Fakultetne komisije o začasni nezmožnosti za delo le 4. mesece po poškodbi je pavšalno, strokovno pomanjkljivo obrazloženo in celo v nasprotju z odločitvami iz predsodnih upravnih postopkov, ko je bil bolniški stalež vse do 19. 10. 2018 priznavan zaradi poškodbe pri delu. Torej 1 leto, 2 meseca in 25 dni in ne le 4 mesece od škodnega dogodka. Sodišče prve stopnje je zato utemeljeno izvedlo dokaz z novo sodno izvedenko, saj pomanjkljivosti in nasprotja v izvedenskem mnenju Fakultetne komisije niso bila odpravljena niti z dvema dodatnima dopolnilnima mnenjema. V izvedenstvo je pritegnilo dr. C.C., specialistko medicine dela, prometa in športa, čemur tožena stranka na obravnavi dne 14. 7. 2020 (list. št. 92) ni nasprotovala.

9. V pisnem izvedenskem mnenju dr. C.C. z dne 7. 9. 2020 (list. št. 96 – 101) dopolnjenim 1. 10. 2020 (list. št. 113 – 114) pa je tudi po presoji pritožbenega sodišča dovolj objektivizirane in prepričljive strokovno medicinske podlage za zaključek, da je bila pri tožniku od 20. 10. 2018 in vse do zaključka glavne obravnave začasna nezmožnost za svoje delo zdravstvenega tehnika posledica poškodbe pri delu.

10. Izvedensko mnenje je oprto na izvid MR desnega kolka z dne 29. 12. 2017, ki je pokazal avulzijo labruma in manjšo poškodbo hrustanca ter MR artrografijo desnega kolka z dne 15. 3. 208 ki izkazuje, da so spremembe na acetabulumu posledica poškodbe, saj fisure hrustanca ne nastanejo kot posledica starostnih-obrabnih sprememb. Glede težav s skrotumom (kožne vreče, v kateri sta modi ali testisa) ocenjuje, da je verjetno posledica lipoma, ki ne more biti posledica poškodbe pri delu, da ne zahteva nujnega operativnega posega, malignom je bil izključen, predpisana pa analgetična terapija. Začasna nezmožnost za delo je posledica poškodbe pri delu dne 23. 7. 2017, ki je preko avulzije labruma in fisure hrustanca privedla do nezmožnosti za delo zdravstvenega tehnika. Izvedenka oceno utemeljuje z dognanji iz strokovne literature, po katerih je možni zaplet zloma acetabuluma degenerativni artritis kolka, kot pri tožniku. Strokovna literatura ne navaja časovnega okna za takšen zaplet, saj do njega lahko pride v 6 do 12 mesecih po poškodbi, kar pri tožniku glede na MR preiskavi dejansko sovpada. Takšne posledice poškodb opisuje tudi literatura s področja športnih poškodb. Avulzije v področju kolka so lahko zelo boleče in se priporoča operativni poseg, na katerega tožnik po ugotovitvah izvedenke še čaka.

11. Ker je izvedensko mnenje dr. C.C. podano v skladu s pravili medicinske znanosti, stroke in izkušenj ter prepričljivo utemeljenem z dognanji iz strokovne literature, je sodišče prve stopnje pravilno zaključilo, da sta izpodbijana upravna akta nezakonita, ju v skladu z 81. členom Zakona o delovnih in socialnih sodiščih

(ZDSS) utemeljeno odpravilo in razsodilo, da je tožnik začasno nezmožen za delo zaradi poškodbe pri delu tudi od 20. 10. 2018 do zaključka glavne obravnave dne 20. 1. 2021. Ugoditveni del sodbe je izdan na podlagi relevantnih določb ZZVZZ, navedenih v 5. točki obrazložitve izpodbijane sodbe. Toženčevo sklicevanje na 2. člen ZZVZZ ki določa, da ima vsakdo pravico do najvišje možne stopnje zdravja in dolžnost skrbeti za svoje zdravje, v okoliščinah konkretnega primera ne pomeni, da sodišče prve stopnje materialnega prava nebi pravilno interpretiralo in uporabilo.

12. Iz predhodno navedenih dejanskih in pravnih razlogov pritožba ne more biti uspešna. Toženčeva izvajanja, da vzrok začasne nezmožnosti za delo od spornega datuma dalje ni posledica poškodbe pri delu, temveč bolezen, da je prvotni vzrok prekinjen, ker se tožnik ni podvrgel artroskopskemu posegu in nekatera druga ne pogojujejo drugačne odločitve od izpodbijane. Pritožbenemu sodišču se zato do njih ni potrebno posebej niti opredeljevati.

13. Zaradi obrazloženega je potrebno pritožbo na podlagi 353. člena ZPP kot neutemeljeno zavrniti in v izpodbijanem ugoditvenem delu potrditi sodbo sodišča prve stopnje.

Ur. l. RS, št. 72/2002 - uradno prečiščeno besedilo s spremembami.

Ur. l. RS, št. 73/2007, 45/2008 in 10/2017.

Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju (1992) - ZZVZZ  - člen 2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.