VDSS Sklep Pdp 689/2021
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2022-01-18

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Silva Donko (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Jelka Zorman Bogunovič

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DELOVNO PRAVO - JAVNI USLUŽBENCI

ocena delovne uspešnosti - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - izvedba dokaza - zavrnitev dokaza - obrazložitev

Pritožbeni preizkus se začne s preizkusom bistvenih kršitev določb pravdnega postopka. Pritožba pravilno navaja, da je v izpodbijani sodbi povsem izostala opredelitev sodišča do tožnikovega dokaznega predloga v zvezi z vpogledom v spis Pd 131/2018. Ta ni zajet ne v dokaznem sklepu ne v dokazni oceni sodbe. Je pa sodišče prve stopnje ta dokazni predlog na naroku za glavno obravnavo 2. 9. 2021 zavrnilo kot nepotreben. Ob tem je na zapisnik navedlo, da je obrazložilo razloge za zavrnitev dokaza, vendar pa ti razlogi v zapisniku niso navedeni. Ni možno šteti, da je sodišče ustrezno obrazložilo zavrnitev dokaznega predloga. V posledici neobrazložitve ni možen preizkus pravilnosti zavrnitve. Z navedenim postopanjem sodišča ni bilo zadoščeno pravici tožnika, da se sodišče obrazloženo izjavi o njegovem dokaznem predlogu, kar predstavlja bistveno kršitev določb pravdnega postopka po 8. točki drugega odstavka 339. člena ZPP.

I. Pritožbi se ugodi, izpodbijana sodba se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

II. Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da je odločba Komisije za preizkus ocene delovne uspešnosti št. ... z dne 17. 3. 2017 v zvezi z oceno delovne uspešnosti tožnika za leto 2016 z dne 13. 2. 2017 nezakonita in se razveljavi oziroma odpravi in da je toženka dolžna ponovno oceniti delo tožnika v ocenjevalnem obdobju od 1. 1. 2016 do 31. 12. 2016 in ga seznaniti z oceno dela. Zavrnilo je še tožnikov stroškovni zahtevek ter mu naložilo povračilo toženkinih stroškov postopka.

2. Zoper to sodbo se pritožuje tožnik iz razloga bistvene kršitve določb pravdnega postopka in zaradi zmotne oziroma nepopolne ugotovitve dejanskega stanja. Navaja, da ni dokazano, da je bila izpodbijana ocena javnega uslužbenca objektivna in nepristranska. Sodišče ni izvedlo predlaganega dokaza za pridobitev in vpogled v sodni spis Pd 131/2018. V sodbi niti ni navedlo, da ga je zavrnilo. Prav tako ni obrazložilo, zakaj ga je zavrnilo. Ta dokazni predlog je tožnik predlagal na naroku 1. 6. 2021. Gre za spor, ki teče med istima strankama in ga je treba upoštevati pri presoji objektivnosti izpodbijane ocene, saj odraža sistematično negativno ravnanje nadrejenega do tožnika. Na naroku 2. 9. 2021 je sodišče sicer navedeni dokazni predlog zavrnilo, zavrnitve pa ni vsebinsko obrazložilo. Tožnik je takoj opozoril na to postopkovno kršitev. Tožniku tako ni bila dana možnost seznanitve z razlogi za neizvedbo dokaza. Zato gre za kršitev 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP. Posledično je ostalo dejansko stanje glede postopanja nadrejenega zmotno oziroma nepopolno ugotovljeno.

3. Toženka v odgovoru na pritožbo predlaga njeno zavrnitev. Nasprotuje navedbam o negativnem ravnanju nadrejenega do tožnika.

5. Pritožbeno sodišče je v skladu z drugim odstavkom 350. člena ZPP preizkusilo izpodbijano sodbo v mejah razlogov, ki jih uveljavlja pritožba in po uradni dolžnosti pazilo na predpisane bistvene kršitve določb pravdnega postopka ter na pravilno uporabo materialnega prava.

6. Pritožbeni preizkus se začne s preizkusom bistvenih kršitev določb pravdnega postopka. Pritožba pravilno navaja, da je v izpodbijani sodbi povsem izostala opredelitev sodišča do tožnikovega dokaznega predloga v zvezi z vpogledom v spis Pd 131/2018. Ta ni zajet ne v dokaznem sklepu ne v dokazni oceni sodbe. Je pa sodišče prve stopnje ta dokazni predlog na naroku za glavno obravnavo 2. 9. 2021 zavrnilo kot nepotreben. Ob tem je na zapisnik navedlo, da je obrazložilo razloge za zavrnitev dokaza, vendar pa ti razlogi v zapisniku niso navedeni. Ni možno šteti, da je sodišče ustrezno obrazložilo zavrnitev dokaznega predloga. V posledici neobrazložitve ni možen preizkus pravilnosti zavrnitve. Z navedenim postopanjem sodišča ni bilo zadoščeno pravici tožnika, da se sodišče obrazloženo izjavi o njegovem dokaznem predlogu, kar predstavlja bistveno kršitev določb pravdnega postopka po 8. točki drugega odstavka 339. člena ZPP.

7. Tožnik vztraja, da izpodbijana ocena javnega uslužbenca ni objektivna in nepristranska, kar dokazuje tudi s sklicevanjem na vsebino spisa Pd 131/2018, ki da odraža sistematično negativno ravnanje nadrejenega do tožnika. Dokazne predloge je dopustno zavrniti, če so neprimerni, očitno nerelevantni ali nepotrebni, kar pa mora sodišče jasno obrazložiti.

8. Ker sodišče prve stopnje tega ni storilo, gre pa za takšno postopkovno kršitev, ki je pritožbeno sodišče samo - namesto sodišča prve stopnje - ne more sanirati, je pritožbeno sodišče na podlagi prvega odstavka 354. člena ZPP izpodbijano sodbo razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje, da dokazni predlog iz dopustnih razlogov obrazloženo zavrne ali pa dokaz izvede in ugotovljena dejstva vključi v dopolnjeno dokazno oceno.

9. Odločitev o stroških pritožbenega postopka temelji na določbi tretjega odstavka 165. člena ZPP.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2, 339/2-8.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.