VDSS Sklep Psp 5/2020
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2020-02-06

Elizabeta Šajn Dolenc (preds.), Nada Perič Vlaj (poroč.), Edo Škrabec

Pritožba zoper drugostopenjske upravne odločbe ali odločitve drugostopenjskega sodišča ni dovoljena.

1. S sklepom opr. št. Psp 323/2019 z dne 12. 12. 2019 je zavrnjena pritožba zoper sklep prvostopenjskega sodišča VIII Ps 654/2016 z dne 17. 10. 2019, s katerim je bila zavržena pritožba zoper sklep Višjega delovnega in socialnega sodišča opr. št. Psp 36/2017 z dne 2. 2. 2017.

2. Zoper sklep pritožbenega sodišča z dne 12. 12. 2019 tožnik ponovno vlaga pritožbo, saj naj ne bi bil sprejet na podlagi dokumentacije, potrebne za izračun pokojninske osnove ob upokojitvi. Ni sprejet na osnovi ustave in zakonov, temveč dogovora med ZPIZ in sodstvom. Odpovedala naj bi uradna dolžnost sodišča, ker da lahko po 1. odstavku 363. člena ZPP stranka s pritožbo izpodbija le sklepe prvostopenjskega sodišča. Če bi senat Višjega delovnega in socialnega sodišča prebral vsebino njegove pritožbe, vpogledal v dokumentacijo ob upokojitvi in odločal na podlagi zakona o integriteti in preprečevanju korupcije, moralno etičnih načelih in dolžnem ravnanju, bi bila zadeva o vštetju plač za nadurno delo v pokojninsko osnovo že zdavnaj zaključena. Na sodišču je, da zadevo zaključi, če pa tega ne bo storilo, se bo dopisovanje nadaljevalo v nedogled.

4. Petindvajseto poglavje Zakona o pravdnem postopku

(ZPP) ureja institut rednega pravnega sredstva. Torej pritožbe, ki je v skladu s 1. odstavkom 333. člena ZPP dopustna le zoper sodbo, izdano na prvi stopnji in v skladu s 1. odstavkom 363. člena ZPP zoper sklep sodišča prve stopnje, če ni z zakonom določeno, da pritožbe sploh ni. Gre za zakonsko ureditev z Ustavo Republike Slovenije

(Ustava) zajamčene pravice do pravnega sredstva, saj je s 25. členom Ustave vsakomur zagotovljena pravica do pritožbe ali drugega pravnega sredstva proti odločbam sodišč in drugih državnih organov, organov lokalnih skupnosti in nosilcev javnih pooblastil, s katerimi je odločeno o pravicah, dolžnostih ali pravnih koristih. Pritožba je zagotovljena proti prvostopenjskim posamičnim upravnim aktom ali prvostopenjskim sodnim odločbam.

5. Po nasprotnem razlogovanju predhodno navedeno pomeni, da pritožba zoper drugostopenjske upravne odločbe ali odločitve drugostopenjskega sodišča ni dovoljena. Zoper slednje odločitve so dopustna izredna pravna sredstva, ki jih je mogoče uveljavljati pod pogoji, na način in po postopku, določenim v zakonu.

6. Ker je potrebno pritožbo (342. člen ZPP) vložiti pri sodišču, ki je izreklo sodbo na prvi stopnji, je prepozno, nepopolno ali nedovoljeno pritožbo s sklepom dolžan zavreči že predsednik senata sodišča prve stopnje brez naroka (343. člen ZPP). V kolikor tega ne stori, nedovoljeno pritožbo zoper sklep ob uporabi 1. točke 365. člena v zvezi s 366. in 352. členom ZPP, zavrže sodišče druge stopnje. Prav takšno dejansko procesno stanje je podano v predmetni zadevi.

7. Iz listin sodnega spisa izhaja, da je predmetna pritožba z dne 23. 12. 2019 (list. 72) priporočeno na pošto oddana 23. 12. 2019, vložena zoper sklep pritožbenega sodišča opr. št. Psp 323/2019 z dne 12. 2. 2019. Glede na to, da pritožba zoper sklep pritožbenega sodišča ni dovoljena, bi jo morala v skladu s 343. členom ZPP zavreči že predsednica senata sodišča prve stopnje. Ker tega ni storila, temveč je pritožba zoper sklep pritožbenega sodišča predložena v pritožbeno reševanje pritožbenemu sodišču, je pritožbo z dne 23. 12. 2019 na temelju 1. točke 365. člena ZPP dolžno zavreči sodišče druge stopnje.

8. Pritožbeno sodišče je pritožniku že večkrat, (nazadnje v sklepu Psp 323/2019, tako kot pred tem v sklepu Psp 36/2017 z dne 2. 2. 2017) določno pojasnilo, da za vsebinsko reševanje njegove pritožbe zoper procesne sklepe pritožbenega sodišča v smeri odločanja o višji starostni pokojnini ob upoštevanju plač iz nadurnega dela v pokojninsko osnovo, ni pogojev

. Pavšalno očitane kršitve zakona o integriteti, moralno etičnih načel, predhodno sprejetem dogovoru med ZPIZ in sodstvom, vključno z napovedjo, da se bo dopisovanje nadaljevalo v nedogled, če zadeva ne bo obravnavana po vsebini, niso utemeljene oz. je napoved dopisovanja v nedogled celo popolnoma neprimerna. Prav v zvezi s slednjim je potrebno opozoriti na 9. člen ZPP, po katerem so stranke pred sodiščem dolžne pošteno uporabljati pravice, ki jih imajo po zakonu ter na 11. člen ZPP, ko lahko sodišče izreče denarno sankcijo, če stranka v nasprotju z dobrimi običaji, vestnostjo in poštenjem zlorablja pravice, ki jih ima po ZPP.

9. Glede na obrazloženo je v okoliščinah konkretnega primera potrebno odločiti, kot je razvidno iz izreka tega sklepa, torej pritožbo, vloženo zoper sklep pritožbenega sodišča, kot nedovoljeno zavreči.

Ur. l. RS, št. 73/2007, 45/2008 in 10/2017.

S sodbo in sklepom opr. št. Psp 441/2016 z dne 1. 12. 2016 je bila zavrnjena pritožba zoper sodbo in sklep sodišča prve stopnje opr. št. VIII Ps 54/2016 z dne 15. 6. 2016, s katero je bil zavrnjen tožbeni zahtevek na odpravo odločbe z dne 28. 5. 2014 in sklepa z dne 31. 1. 2014, tožba v delu zahtevka, ki se je nanašal na ponovno odmero starostne pokojnine z upoštevanjem osebnega dohodka iz nadurnega dela v pokojninsko osnovo od leta 1973 do 1985, pa zavržena.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 333, 333/1, 342, 343, 363, 363/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.