VDSS Sklep Pdp 606/2021
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2022-02-15

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Silva Donko (preds.), Helena Papež (poroč.), Jelka Zorman Bogunovič

nagrada in stroški sodnega tolmača - absolutna bistvena kršitev določb pravdnega postopka - razveljavitev sklepa

Iz obrazložitve izpodbijanega sklepa je razvidno, da je sodišče prve stopnje zgolj povzelo priglašene stroške oziroma nagrado tolmačke in jo naložilo v plačilo strankama postopka. Sodišče prve stopnje tako sploh ni presojalo utemeljenosti priglašene nagrade na podlagi določil Pravilnika o sodnih izvedencih, sodnih cenilcih in sodnih tolmačih, na kar utemeljeno opozarjata pritožbi.

I. Pritožbama se ugodi, sklep sodišča prve stopnje se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

II. Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom sodni tolmački odmerilo nagrado za opravljeno prevajalsko delo v skupnem znesku 1.146,32 EUR. Odločilo je, da sta tožnik in tožena stranka za opravljeno delo dolžna plačati vsak po 573,16 EUR.

2. Zoper sklep se pritožujeta obe stranki.

3. Tožnik sodišču prve stopnje očita, da je nekritično sledilo priglašenim stroškom tolmačke in tako zmotno štelo, da je tolmačka upravičena do priglašenih stroškov za prevajanje listin, ne da bi od nje zahtevalo predložitev elektronskih verzij prevoda listin, na podlagi katerih bi lahko ugotovilo, da priglašeni stroški ne ustrezajo dejansko prevedenim stranem. Tožniku tako ni bila dana možnost preveriti pravilnosti priznanih stroškov. Pritožbenemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi, izpodbijani sklep razveljavi in vrne zadevo sodišču prve stopnje v novo odločanje. Priglaša stroške pritožbenega postopka.

4. Tožena stranka pa uveljavlja pritožbena razloga zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja ter zmotne uporabe materialnega prava. Pritožbenemu sodišču predlaga, da izpodbijani sklep spremeni tako, da odmeri nagrado sodni tolmački skladno s predpisi, podredno pa, da izpodbijani sklep razveljavi in vrne zadevo v ponovno odločanje. Navaja, da ni imela možnosti preveriti pravilnosti ugotovljenega dejanskega stanja. Zato vlaga pritožbo na podlagi njenih sklepanj. Ni ji znano, koliko strani je bilo izročenih sodni tolmački v prevod, zato ne more preveriti, ali je sodna tolmačka svoje delo opravila in korektno obračunala.

5. Sodna tolmačka je odgovorila na pritožbo tožnika. Pojasnila je, da prevod vsebuje 74 tabel oziroma listov. Ko se besedilo prevede, tolmač s pomočjo strojnega števca "štetje besed" v programu Word prešteje znake prevoda brez presledkov. Števec je v tem primeru pokazal vsoto 61422 znakov. Tako je na podlagi določil 43. člena Pravilnika o sodnih izvedencih, sodnih cenilcih in sodnih tolmačih izračunala, da ji za opravljen prevod pripada znesek 1.146,32 EUR. K pritožbi je priložila zgoščenko z elektronsko obliko prevoda.

7. Pritožbeno sodišče je na podlagi drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nasl.) v zvezi s 366. členom ZPP preizkusilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje v mejah pritožbenih razlogov in po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb pravdnega postopka, navedene v tej določbi, ter na pravilno uporabo materialnega prava. Ugotovilo je, da je sodišče prve stopnje storilo bistveno kršitev določb postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP, saj izpodbijani sklep nima razlogov o utemeljenosti stroškovnika sodne tolmačke, zato se ga ne da preizkusiti.

8. Pravilnik o sodnih izvedencih, sodnih cenilcih in sodnih tolmačih (Ur. l. RS, št. 84/2018 in nasl; v nadaljevanju Pravilnik) v prvem in drugem odstavku 43. člena določa, da pripada sodnemu tolmaču za pisno izdelavo prevoda listine za eno stran iz tujega v slovenski jezik 35,00 EUR; pri čemer se šteje, da ima ena stran 1500 znakov brez presledkov.

9. Sodna tolmačka, ki je po nalogu sodišča opravila prevod listin – voznikove kartice za obdobje enega meseca iz bolgarskega v slovenski jezik, je priglasila nagrado v višini 1.146,32 EUR, ki jo je utemeljila s številom znakov brez presledkov – 61422, kar po njenem izračunu znaša 40,94 strani, to pa, glede na ceno prevoda za stran (28,00 EUR), znaša priglašenih 1.146,32 EUR.

10. Iz obrazložitve izpodbijanega sklepa pa je razvidno, da je sodišče prve stopnje zgolj povzelo tako priglašene stroške oziroma nagrado tolmačke in jo naložilo v plačilo strankama tega postopka. Sodišče prve stopnje tako sploh ni presojalo utemeljenosti priglašene nagrade na podlagi določil Pravilnika, na kar utemeljeno opozarjata pritožbi.

11. Skladno z zgoraj navedenimi določili Pravilnika je treba za obračun nagrade tolmaču opraviti preračun števila znakov brez presledkov na število strani prevoda (glede na predpisanih 1500 znakov brez presledkov),

za kar pa je potrebna elektronska verzija prevoda listin, ki to omogoča. Ta pa se v spisu ne nahaja (tolmačka je sicer z odgovorom na pritožbo in na podlagi kasnejšega poziva sodišča prve stopnje vložila dve elektronski verziji prevoda, ki pa ju je sodišče prve stopnje vročilo strankama, tako da se v spisu izvod elektronskega prevoda listin ne nahaja).

12. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče pritožbama ugodilo, izpodbijani sklep razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek (3. točka 365. člena ZPP). Sodišče prve stopnje bo moralo pridobiti elektronsko verzijo prevoda listin in na podlagi ugotovljenega števila znakov, v skladu z določili 43. člena Pravilnika, opraviti preračun na število strani in temu ustrezno tolmački priznati nagrado; svojo odločitev pa bo moralo tudi ustrezno obrazložiti.

13. Odločitev o stroških pritožbenega postopka temelji na določilu tretjega odstavka 165. člena ZPP.

Dejansko število strani prevoda namreč ni enako izračunu prevajalskih strani. Prevajalska stran obsega 1500 znakov brez presledkov.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 339, 339/2, 339/2-14.

Pravilnik o sodnih izvedencih, sodnih cenilcih in sodnih tolmačih (2018) - člen 43, 43/1, 43/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.