TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VDSS Sklep Pdp 61/2019
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2019-02-20

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Sonja Pucko Furman (preds.), Jelka Zorman Bogunovič (poroč.), mag. Biserka Kogej Dmitrovič

predlog za obnovo postopka - zavrženje predloga - procesna sposobnost - opravljen pravniški državni izpit

Tožnik je vložil predlog za obnovo postopka, pri tem pa ni niti navedel in tudi ne izkazal, da bi imel opravljen pravniški državni izpit, kar je pogoj za vložitev takšnega predloga po četrtem odstavku 86. člena ZPP. Zato je predlog zakonito zavržen.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo predlog tožnika za obnovo postopka z dne 4. 12. 2018.

2. Zoper sklep je tožnik pravočasno vložil pritožbo, ker se s sklepom ne strinja.

4. Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijani sklep, pri čemer je v skladu z določbo drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.) v zvezi s 366. členom ZPP po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb postopka, navedene v drugem odstavku 350. člena ZPP in na pravilno uporabo materialnega prava. Pri tem preizkusu je ugotovilo, da je sodišče prve stopnje pravilno zavrglo tožnikov predlog za obnovo postopka.

5. V obravnavani zadevi je sodišče prve stopnje dne 30. 7. 2018 izdalo sklep, s katerim je tožbo zavrglo. Odločitev sodišča prve stopnje je na pritožbo tožnika potrdilo pritožbeno sodišče s sklepom opr. št. Pdp 661/2016 z dne 8. 11. 2018. Tožnik je dne 5. 12. 2018 podal predlog za obnovo postopka, pri tem pa ni niti navedel in tudi ne izkazal, da bi imel opravljen pravniški državni izpit, kar je pogoj za vložitev takšnega predloga po četrtem odstavku 86. člena ZPP. Tako je sodišče prve stopnje skladno z 91. členom ZPP v zvezi s 398. členom istega zakona, predlog pravilno zavrglo.

6. Zaradi navedenega je pritožba zoper sklep neutemeljena, zato jo je pritožbeno sodišče zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje, za kar je imelo podlago v 2. točki 365. člena ZPP.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/4, 91, 398.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Pdp 825/2018
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2019-02-28

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

dr. Martina Šetinc Tekavc (preds.), Silva Donko (poroč.), Valerija Nahtigal Čurman

stranska intervencija - detektivska dejavnost - detektiv

Intervenientka ima pravni interes v tem sporu, saj je detektivska agencija v pogodbenem razmerju s toženo stranko in je zaradi morebitnega regresnega zahtevka zainteresirana za izid spora med tožnikom in toženo stranko.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom dopustilo intervencijo Detektivske agencije A., d. o. o., na strani tožene stranke.

2. Zoper navedeni sklep se pritožuje tožnik iz vseh pritožbenih razlogov po prvem odstavku 338. člena ZPP. V pritožbi navaja, da mu sodišče ni vročilo izjave intervenienta o vstopu v pravdo. Ker tožnik ni imel možnosti izjasnitve o stranski intervenciji, je sodišče kršilo določbe postopka. Tožnik oporeka intervenientki pravico do udeležbe, saj ne izkazuje pravnega interesa, da tožena stranka zmaga v pravdi.

4. Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijani sklep v mejah razlogov, navedenih v pritožbi, pri tem pa na podlagi drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nasl. - ZPP) v zvezi s 366. členom ZPP po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb pravdnega postopka, navedene v citirani določbi, in na pravilno uporabo materialnega prava.

5. Intervenientka na strani tožene stranke je dne 11. 4. 2018 podala izjavo o vstopu v pravdo. Sodišče prve stopnje bi moralo vlogo intervenientke vročiti tudi tožniku skladno s četrtim odstavkom 199. člena ZPP. Pritožba utemeljeno opozarja, da na podlagi prvega odstavka 200. člena ZPP lahko vsaka stranka oporeka intervenientu pravico do udeležbe v postopku in predlaga, naj se intervencija zavrne. V obravnavani zadevi je tožnik takšno izjavo lahko podal sicer šele po vročitvi izpodbijanega sklepa, vendar to ni bistveno vplivalo na njegovo zakonitost. Sodišče je namreč pravilno ugotovilo, da ima intervenientka pravni interes v tem sporu, saj je detektivska agencija v pogodbenem razmerju s toženo stranko in je zaradi morebitnega regresnega zahtevka zainteresirana za izid spora med tožnikom in toženo stranko.

6. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen  199, 199/4, 200.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Pdp 713/2018
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2019-01-31

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

dr. Martina Šetinc Tekavc (preds.), Silva Donko (poroč.), Valerija Nahtigal Čurman

obnova postopka - odločitev o pravdnih stroških - spor o prenehanju delovnega razmerja

V obravnavani zadevi gre za spor o prenehanju delovnega razmerja (spor se je vodil zaradi nezakonite izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi). ZDSS-1 v petem odstavku 41. člena določa, da krije delodajalec svoje stroške postopka, če gre za spor o prenehanju delovnega razmerja, ne glede na izid postopka, razen če je delavec z vložitvijo tožbe ali z ravnanjem v postopku zlorabil procesne pravice.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani del sklepa sodišča prve stopnje.

Tožena stranka sama krije stroške pritožbenega postopka.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog tožeče stranke za dovolitev obnove postopka I Pd 610/2014 in za razveljavitev sodbe opr. št. I Pd 610/2014 z dne 5. 2. 2014. Sklenilo je, da vsaka stranka krije svoje stroške postopka.

2. Tožena stranka v pritožbi izpodbija sklep sodišča prve stopnje v 2. točki izreka (stroški postopka) ker meni, da bi ji sodišče prve stopnje moralo priznati stroške postopka, ki jih je priglasila na naroku dne 6. 4. 2018.

4. Pritožbeno sodišče je izpodbijani del sklep sodišča prve stopnje preizkusilo v okviru pritožbenih razlogov in razlogov, na katere pazi po uradni dolžnosti, po drugem odstavku 350. člena v zvezi s 366. členom Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji - ZPP).

5. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da je odločitev sodišča prve stopnje o stroških postopka pravilna, ker gre za spor o prenehanju delovnega razmerja (spor se je vodil zaradi nezakonite izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi). Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1, Ur. l. RS, št. 2/2004) v petem odstavku 41. člena določa, da krije delodajalec svoje stroške postopka, če gre za spor o prenehanju delovnega razmerja, ne glede na izid postopka, razen če je delavec z vložitvijo tožbe ali z ravnanjem v postopku zlorabil procesne pravice.

6. Glede na navedeno tožena stranka ni upravičena do povračila stroškov postopka, saj gre za spor o prenehanju delovnega razmerja, zato tudi ni upravičena do povračila stroškov zastopanja na naroku dne 6. 4. 2018 in je zato pritožba tožene stranke neutemeljena.

7. Ker ni podan niti s pritožbo uveljavljen razlog in ne razlogi, na katere pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti, je pritožbeno sodišče pritožbo tožene stranke zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo izpodbijani del sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP).

8. Ker tožena stranka s pritožbo ni uspela krije sama stroške pritožbenega postopka (154. člen v zvezi s 165. členom ZPP).

Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (2004) - ZDSS-1  - člen 41, 41/5.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Psp 72/2019
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2019-03-07

Nada Perič Vlaj (preds.), Edo Škrabec (poroč.), Elizabeta Šajn Dolenc

Tožnik nepopolne in nejasne vloge ne more uspešno dopolnjevati šele v pritožbenem postopku.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo vlogo z dne 16. 8. 2018.

2. Zoper sklep je pritožbo vložil tožnik. V pritožbi navaja, da se ne strinja z odločitvijo Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, ker mu ne priznava zavarovanja na Hrvaškem. Tam mu je pokojnina začela teči 6. 7. 2018, ko je dopolnil 60 let starosti. Pri pridobitvi slovenske pokojnine je potrebno upoštevati delovno dobo, kot je razvidna iz hrvaške odločbe.

4. Po preizkusu zadeve pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje razčistilo dejstva bistvena za odločitev v zadevi ter tudi pravilno odločilo. Pri tem ni zagrešilo kršitev, na katere pritožbeno sodišče na podlagi drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP)

5. Tožnik je dne 16. 8. 2018 sodišču posredoval vlogo v tujem jeziku. Sodišče prve stopnje ga je zato s sklepom opr. št. XII Ps 997/2018 z dne 27. 9. 2018 pozvalo, da vlogo popravi tako, da jo prevede v slovenski jezik in jo nato ponovno posreduje sodišču. Opozorilo ga je na posledice, če ne bo ravnal po nalogu sodišča in tudi na možnost vložitve prošnje za dodelitev brezplačne pravne pomoči.

6. Ker tožnik v danem roku ni posredoval vloge prevedene v slovenski jezik, je sodišče prve stopnje na podlagi četrtega odstavka 108. člena ZPP tudi po stališču pritožbenega sodišča, vlogo utemeljeno zavrglo, saj le-ta ni bila sposobna za obravnavo.

7. Tožnik šele v pritožbi zoper navedeni sklep podaja vsebino svoje vloge, torej zakaj se ne strinja z odločitvijo Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Omenjeno pojasnilo pa je prepozno, saj tožnik nepopolne in nejasne vloge ne more uspešno dopolnjevati šele v pritožbenem postopku. Pojasnilo oziroma prevod svoje vloge bi namreč moral sodišču prve stopnje posredovati v roku, ki mu ga je določilo sodišče.

8. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče na podlagi 2. točke 365. člena ZPP pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108, 108/4.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Psp 116/2019
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2019-05-16

Nada Perič Vlaj (preds.), Edo Škrabec (poroč.), Jože Cepec

V predmetni zadevi tožnica ni uveljavljala dopustitev revizije, poleg tega se revizija lahko vloži le po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen, če bi stranka izkazala, da ima opravljen pravniški državni izpit. Ker omenjeno v sporni zadevi ni bilo izkazano, je sodišče prve stopnje, na podlagi prvega odstavka 91. člena ZPP vlogo, utemeljeno kot nedovoljeno, zavrglo.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo vlogo tožnice imenovano "Odgovor na sklep z dne 17. 1. 2019".

2. Zoper sklep je pritožbo vložila tožnica. Navaja vsebinske razloge, zakaj meni, da je upravičena do priznanja izredne denarne socialne pomoči. Sodišču predlaga, da se ji kljub postopkovnim napakam omenjena pomoč odobri, saj nedvomno obstaja potreba. Nadalje še predlaga, da se jo oprosti plačila sodne takse.

4. Po preizkusu zadeve pritožbeno sodišče ugotavlja, da sodišče prve stopnje ni zagrešilo kršitev, na katere pritožbeno sodišče na podlagi drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP)

5. Pritožbeno sodišče je s sklepom opr. št. Psp 445/2018 z dne 17. 1. 2019 zavrnilo tožničino pritožbo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje opr. št. VI Ps 904/2017 z dne 6. 11. 2018. Z navedenim sklepom je sodišče prve stopnje pritožbo tožnice kot prepozno vloženo zavrglo.

6. Zoper sklep pritožbenega sodišča je tožnica 28. 2. 2019 vložila vlogo poimenovano "Odgovor na sklep z dne 17. 1. 2019". Sodišče prve stopnje je navedeno vlogo štelo kot izredno pravno sredstvo.

7. ZPP v prvem odstavku 367. člena določa, da zoper pravnomočno sodbo, izdano na drugi stopnji, lahko stranke vložijo revizijo v 15-ih dneh po vročitvi sklepa Vrhovnega sodišča RS o dopustitvi revizije.

8. V predmetni zadevi tožnica ni uveljavljala dopustitev revizije, poleg tega se, kot to pravilno pojasnjuje sodišče prve stopnje, revizija lahko vloži le po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen, če bi stranka izkazala, da ima opravljen pravniški državni izpit. Ker omenjeno v sporni zadevi ni bilo izkazano, je sodišče prve stopnje, na podlagi prvega odstavka 91. člena ZPP vlogo, utemeljeno kot nedovoljeno, zavrglo.

9. Ker se zadeva ni obravnavala po vsebini, so pravno irelevantne pritožbene navedbe, ki se nanašajo na vsebinske razloge. Če tožnica meni, da so izpolnjeni pogoji za priznanje pravice do izredne denarne socialne pomoči, lahko glede tega ponovno vloži vlogo na pristojnem centru za socialno delo.

10. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče na podlagi 2. točke 365. člena ZPP pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje. Sodne takse se skladno z 71. členom ZDSS-1 v socialnih sporih o pravicah do in iz socialnih zavarovanj, ne plačujejo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 91, 91/1, 367.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Psp 122/2019
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2019-05-16

Nada Perič Vlaj (preds.), Edo Škrabec (poroč.), Jože Cepec

Ker je tožnica predlog za obnovo postopka vložila sama in tudi ni izkazala, da ima opravljen pravniški državni izpit, je sodišče prve stopnje predlog utemeljeno, kot nedovoljen zavrglo.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo predlog za obnovo postopka.

2. Zoper sklep je pritožbo vložila tožnica. V pritožbi navaja, da je predlog za obnovo postopka vložila 25. 1. 2019. V vlogi je navedla, da je zaprosila za Bpp. Ker je bilo potrebno predlog za obnovo postopka vložiti v določenem roku, postopek dodelitve Bpp pa je bil še v reševanju, tožnica meni, da bi bilo potrebno upoštevati navedeno dejstvo.

4. Po preizkusu zadeve pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje razčistilo dejstva, bistvena za odločitev v zadevi ter tudi pravilno odločilo. Pri tem ni kršilo postopkovnih določb, na katere pritožbeno sodišče na podlagi drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP)

5. Tožnica je dne 25. 1. 2019 vložila predlog za obnovo postopka končanega s sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča Psp 337/2018 z dne 29. 11. 2018. V vlogi je navedla, da vlaga predlog preko svojega pooblaščenca, za katerega je zaprosila v okviru brezplačne pravne pomoči (Bpp).

6. ZPP v tretjem odstavku 86. člena določa, da lahko stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi, torej tudi, ko gre za predlog za obnovo postopka, opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. Navedena določba ne velja le v primeru, če ima stranka ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit.

7. V prvem odstavku 91. člena ZPP pa je nadalje določeno, da sodišče zavrže kot nedovoljeno izredno pravno sredstvo vloženo po pooblaščencu, ki ni oseba določena v tretjem odstavku 86. člena tega zakona in izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka sama ali njen zakoniti zastopnik, če ne izkaže izpolnitve pogojev iz četrtega odstavka 86. člena tega zakona.

8. Ker je tožnica predlog za obnovo postopka vložila sama in tudi ni izkazala, da ima opravljen pravniški državni izpit, je sodišče prve stopnje predlog utemeljeno, kot nedovoljen zavrglo.

9. Glede pritožbenih navedb, da je zaprosila za Bpp, pa pritožbeno sodišče po vpogledu v sklep Bpp 45/2019 z dne 4. 2. 2019, ki se nahaja v dokumentaciji spisa ugotavlja, da je bila prošnja za dodelitev brezplačne pravne pomoči, ki jo je vložila tožnica 28. 1. 2019, zavržena. Tožnici torej ni bil dodeljen odvetnik, kar pomeni, da so s tem v zvezi pritožbene navedbe neutemeljene.

10. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče na podlagi 2. točke 365. člena ZPP pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 86, 86/3, 86/4, 91, 91/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Pdp 498/2019
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2019-08-14

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

dr. Martina Šetinc Tekavc (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), mag. Tanja Pustovrh Pirnat

zavrženje pritožbe - nepopolna pritožba - podpis pritožnika

Ker tožena stranka pritožbe ni podpisala, se pritožba kot nepopolna zavrže.

1. Sodišče prve stopnje je z zamudno sodbo in sklepom z dne 20. 2. 2019 odločilo, da je tožena stranka dolžna plačati tožniku del plače za februar 2018 v višini 57,31 EUR, del plače za marec 2018 v višini 300,00 EUR, del plače za april 2018 v višini 977,00 EUR s pp, sorazmerni del regresa za letni dopust v višini 165,00 EUR s pp in nadomestilo za neizkoriščen letni dopust v višini 585,20 EUR, v roku 15 dni (1. - 5. alineja I. točke izreka), del obrestnega zahtevka je zavrnilo (II. točka izreka), del tožbe pa je zavrglo (III. točka izreka).

2. Zoper 2., 3. in 5. alinejo I. točke izreka navedene odločbe se je pritožila tožena stranka.

4. Po 335. členu ZPP mora pritožba obsegati: 1. navedbo sodbe, zoper katero se vlaga; 2. izjavo, da se sodba izpodbija v celoti ali v določnem delu; 3. pritožbene razloge in 4. podpis pritožnika. Po tretjem odstavku 343. člena ZPP je pritožba nepopolna, če ne vsebuje sestavin iz 1. in 4. točke 335. člena ZPP.

5. Ker tožena stranka pritožbe ni podpisala, se pritožba kot nepopolna zavrže (346. člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 335, 343, 343/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Psp 148/2019
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2019-08-22

Edo Škrabec (preds.), Jože Cepec (poroč.), Elizabeta Šajn Dolenc

Zoper sodno odločbo sodišča druge stopnje pritožba ni dovoljena.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo tožnikov ugovor z dne 4. 4. 2019. Štelo ga je kot pritožbo zoper sodbo pritožbenega sodišča, ki ni dovoljena.

2. Zoper sklep se laično pritožuje tožnik. Predložena dokumentacija ni bila upoštevana. Nepriznanje nadurnega dela v pokojninsko osnovo je v nasprotju z načeli pravne države.

4. Pritožbeno sodišče je izpodbijani sklep preizkusilo v skladu s pritožbenimi navedbami in upoštevajoč 366. člen Zakona o pravdnem postopku (ZPP)

v obsegu iz 2. odstavka 350. člena ZPP. Ugotavlja, da je sodišče prve stopnje ob podanem procesnem dejanskem stanju pravilno uporabilo materialno pravo, pri tem pa ni kršilo procesnih določb, na katere se pazi po uradni dolžnosti.

5. Zoper odločbe sodišča, torej zoper sodbe in sklepe, ima stranka možnost vložiti pravna sredstva, vendar le tista, ki jih določa zakon. Pritožba je redno pravno sredstvo, ki jo imajo stranke pravico vložiti le zoper sodno odločbo sodišča prve stopnje. V 1. odstavku 333. člena v zvezi s 1. odstavkom 363. člena ZPP je jasno določeno, da se smejo stranke v predpisanem roku pritožiti zoper sodno odločbo, izdano na prvi stopnji. Pomeni, da zoper sodno odločbo sodišča druge stopnje pritožba ni dovoljena. Nedovoljena pritožba se zavrže (1. odstavek 343. člena ZPP). Takšno procesno dejansko stanje je podano tudi v obravnavani zadevi.

6. S sodbo opr. št. Psp 415/2018 z dne 14. 3. 2019 je bila zavrnjena tožnikova pritožba zoper sodbo sodišča prve stopnje opr. št. II Ps 272/2017 z dne 27. 9. 2018. Gre torej za sodbo sodišča druge stopnje. Navedeno je za pritožbeno rešitev zadeve tudi edino odločilno. Pomeni namreč, da obravnavana pritožba ni dovoljena in je posledično z izpodbijanim sklepom zakonito zavržena.

7. Z izpodbijanim sklepom je pravilno pojasnjeno tudi, da je zoper pravnomočno sodbo, izdano na drugi stopnji, dopustno vložiti revizijo, vendar šele po predhodni dopustitvi (367. člen ZPP). Reviziji morata biti priložena predlog stranke in sklep revizijskega sodišča o dopustitvi. Poleg tega je revizijo kot izredno pravno sredstvo dopustno vložiti le po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima stranka sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (3. in 4. odstavek 86. člena ZPP). Tožnik vlogi z dne 4. 4. 2019 ni priložil predloga za dopustitev revizije niti sklepa o dopustitvi. Vložil jo je sam, ne da bi zatrjeval ali izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit.

8. Na podlagi vsega predhodno navedenega je bilo potrebno na temelju 2. točke 365. člena ZPP pritožbo kot neutemeljeno zavrniti in potrditi izpodbijani sklep. Ostale pritožbene navedbe so za pritožbeno rešitev zadeve povsem irelevantne.

Ur. l. RS, št. 73/2007 - uradno prečiščeno besedilo s spremembami.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 333, 333/1, 363, 363/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Pdp 151/2020
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2020-03-12

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Valerija Nahtigal Čurman (preds.), Jelka Zorman Bogunovič (poroč.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski

Pravilna je ugotovitev sodišča prve stopnje, da za izdajo potrdila o opravljenem pravniškem državnem izpitu ni pristojno sodišče, ampak izpitna komisija, oziroma da potrdilo podpiše njen predsednik. Ker odločitev o tem sporu ne spada v sodno pristojnost, je sodišče prve stopnje tožbo in njeni dopolnitvi skladno z določbo drugega odstavka 18. člena ZPP zavrglo.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je zavrglo tožbo tožnika z dne 25. 10. 2019 in njeni dopolnitvi z dne 14. 11. 2019 in 30. 12. 2019.

2. Zoper sklep se pritožuje tožnik in navaja, da iz priloženih listin izhaja, da vsi na razpis prijavljeni kandidati (torej tudi tožnik) izpolnjujejo formalne pogoje za zaposlitev, kar pomeni, da se šteje, da ima tudi tožnik opravljen pravniški državni izpit. Kljub temu, da je v razpisih za strokovne sodelavce kot pogoj naveden PDI, potrdila sodišča ne zahtevajo. Zaradi tega tožnik predlaga, da pritožbeno sodišče izpodbijani sklep o zavrženju razveljavi in potrdi, da ima pritožnik opravljen pravniški državni izpit, podrejeno pa, da izpodbijani sklep razveljavi ter zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

4. Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijani sklep v mejah uveljavljanih pritožbenih razlogov, pri čemer je v skladu z določbo drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.) v zvezi s 366. členom ZPP po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb postopka, navedene v drugem odstavku 350. člena ZPP in na pravilno uporabo materialnega prava. Ugotovilo je, da je odločitev sodišča prve stopnje materialnopravno pravilna.

5. Pravilna je ugotovitev sodišča prve stopnje, da za izdajo potrdila o opravljenem pravniškem državnem izpitu ni pristojno sodišče, ampak izpitna komisija, oziroma da potrdilo podpiše njen predsednik. Ker odločitev o tem sporu ne spada v sodno pristojnost, je sodišče prve stopnje tožbo in njeni dopolnitvi skladno z določbo drugega odstavka 18. člena ZPP zavrglo.

6. Pritožbeno sodišče je pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje, skladno z določbo 3. točke 365. člena ZPP.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 18, 18/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.