VDSS Sklep Psp 145/2020
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2020-07-15

Elizabeta Šajn Dolenc (preds.), Edo Škrabec (poroč.), Nada Perič Vlaj

Ker pritožba ni vsebovala navedbe, zoper katero sodbo oziroma sklep se vlaga, to pomeni, da je bila nepopolna in jo je sodišče zato utemeljeno zavrglo.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo pritožbo, ki jo je tožnik vložil 6. 3. 2020.

2. Zoper sklep je pritožbo vložil tožnik. Iz pritožbe izhaja, da se pritožuje iz razloga, ker mu ni bila priznana pravica do invalidnine za telesno okvaro, ki je nastala zaradi poškodbe pri delu v letu 1987.

4. Po preizkusu zadeve pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje razčistilo dejstva, bistvena za odločitev v zadevi in tudi pravilno odločilo. Pri tem ni zagrešilo kršitev, na katere pritožbeno sodišče na podlagi drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP)

5. Iz dokumentacije v spisu je razvidno, da je sodišče s sodbo št. XII Ps 1832/2016 z dne 19. 12. 2017 zavrnilo tožnikov tožbeni zahtevek, da se odpravita odločbi tožene stranke št. ... z dne 19. 10. 2016 in št. ... z dne 8. 6. 2016 ter da se mu prizna pravica do invalidnine za telesno okvaro.

6. Zoper navedeno odločitev je tožnik vložil pritožbo, ki pa je bila s sklepom pritožbenega sodišča št. Psp 129/2018 z dne 5. 7. 2018 kot nepopolna zavržena, saj je tožnik ni lastnoročno podpisal.

7. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje tožnikovo pritožbo, ki jo je vložil 6. 3. 2020 zavrglo, kajti kot to ugotavlja sodišče prve stopnje iz nje ne izhaja, zoper katero sodno odločbo jo vlaga.

8. ZPP v 335. členu določa, kaj mora obsegati pritožba, in sicer gre za navedbo sodbe, zoper katero se vlaga, izjavo, da se sodba izpodbija v celoti ali v določenem delu, pritožbene razloge in podpis pritožnika. V tretjem odstavku 343. člena je določeno, da je pritožba nepopolna, če ne vsebuje sestavin iz 1. in 4. točke 335. člena tega zakona. Ker pritožba ni vsebovala navedbe, zoper katero sodbo oziroma sklep se vlaga, to pomeni, da je bila nepopolna in jo je sodišče zato utemeljeno zavrglo. Tožnik v pritožbi niti ne navaja razlogov, zakaj bi bila ta odločitev nepravilna. Sklicuje se na opr. št. zadeve ter ponovno uveljavlja priznanje pravice do invalidnine za telesno okvaro, ki naj bi bila posledica poškodbe pri delu. S tem v zvezi pa pritožbeno sodišče tožniku pojasnjuje, da je bil s sodbo XII Ps 1832/2016 z dne 19. 12. 2017 zavrnjen tožbeni zahtevek na priznanje pravice do invalidnine za telesno okvaro. Odločitev je postala pravnomočna. To pa pomeni, da sodišče o isti zadevi v okviru rednih pravnih sredstev ne more več odločati. S tem v zvezi tudi vsebinske navedbe, ki se nanašajo na poškodbo, ki naj bi jo utrpel tožnik pri delodajalcu leta 1987, na rešitev zadeve nimajo nobenega vpliva.

9. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče na podlagi 2. točke 365. člena ZPP pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 335, 343, 343/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.