VDSS Sklep Psp 252/2018
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2018-08-24

Edo Škrabec (preds.), Nada Perič Vlaj (poroč.), Elizabeta Šajn Dolenc

vrnitev v prejšnje stanje - neopravičena odsotnost

Iz listin sodnega spisa izhaja, da je bilo pooblaščeni odvetnici vabilo za obravnavo za 5. 4. 2018 vročeno dne 12. 3. 2018, da je dne 20. 3. 2018 pooblaščenka izdelala pripravljalno vlogo, v kateri je prerekala navedbe tožene stranke, da ta vloga ne vsebuje opravičila ali predloga za preložitev naroka, razpisanega za 5. 4. 2018, da tožnica in pooblaščenka na narok 5. 4. 2018 nista pristopili, niti svojega izostanka nista opravičili. Ob takšnem procesnem stanju je logičen in edino sprejemljiv zaključek, da je predlog za vrnitev v prejšnje stanje vložen iz očitno neopravičenega razloga, zaradi česar je z izpodbijanim sklepom zakonito zavrnjen.

Pritožba se zavrne in potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožničin predlog za vrnitev v prejšnje stanje zaradi odsotnosti na naroku dne 5. 4. 2018, ker je ugotovilo, da je očitno neutemeljen.

2. Zoper sklep je tožnica po odvetnici vložila pravočasno pritožbo smiselno zaradi nepravilno ugotovljenega dejanskega procesnega stanja. Prilaga fotografiji in stroškovnik ter predlaga, da pritožbeno sodišče zadevo vrne v prejšnje stanje.

Dejstvo, da v vlogi z dne 20. 3. 2018 ni prošnje za preklic naroka ne pomeni, da je ni vložila, saj ima na socialnem sodišču več odprtih zadev in je povsem mogoče, da je bila takšna vloga vložena v drug spis. V zdravilišču je 5. 5. 2018 hudo padla in bila potolčena. Predložila je dokaz, da ni mogla iz sobe, kaj šele na glavno obravnavo. Prekmurje je območje, kjer ni mogla priti do interneta, ker ga ni bilo. Namesto, da bi se v zdravilišču spočila in rehabilitirala, je iskala možnosti, da to sporoči sodišču. Sodišče tako ni upoštevalo padca in popolne onesposobljenosti tožnice ob pretresu možganov in številnih poškodbah po glavi, zaradi česar ni mogla pristopiti na narok.

Žalostno je, da se zavarovancem zaradi padca pooblaščenke odreka pravica do povračial stroškov. Tožnica je v sporu uspela, saj sta bili odločbi odpravljeni, vendar ni bila pozvana, da priglasi stroške, ki jih sedaj nosi sama.

4. Pritožnica ne navaja ničesar takega, kar bi lahko vplivalo na pravilnost in zakonitost izpodbijanega sklepa, ki je izdan ob dovolj razčiščenem procesnem stanju in pravilno uporabljenih določbah Zakona o pravdnem postopku

(ZPP). Nejasne in protispisne so pritožbene navedbe o predloženem opravičilu za izostanek z naroka dne 5. 4. 2018, izvajanja o stroških postopka za rešitev pritožbe zoper sklep o zavrnitvi predlagane vrnitve v prejšnje stanje pa pravno irelevantna.

5. Vrnitev v prejšnje stanje je institut procesnega prava, ki ga je mogoče uspešno uveljaviti le, če so izpolnjeni predpisani pogoji. V skladu s 1. odstavkom 116. člena ZPP sme sodišče stranki, ki je zamudila rok ali narok za kakšno pravno dejanje in s tem pravico opraviti to dejanje, na njen predlog dovoliti, da ga opravi kasneje, vendar le, če spozna, da je stranka narok ali rok zamudila iz upravičenega vzroka. Vrnitev v prejšnje stanje je dopustna, če je predlog vložen pravočasno in če je do zamude prišlo iz opravičenega razloga. Sodišče o predlogu v skladu z 2. odst. 120. člena ZPP praviloma razpiše narok, razen če so dejstva, na katera se opira predlog splošno znana, ali če se vrnitev predlaga iz očitno neopravičenga razloga. Prav slednje dejansko stanje je podano v predmetni zadevi.

6. Iz listin sodnega spisa določno izhaja, da je bilo pooblaščeni odvetnici vabilo za obravnavo za 5. 4. 2018 vročeno dne 12. 3. 2018, da je dne 20. 3. 2018 pooblaščenka izdelala pripravljalno vlogo, v kateri je prerekala navedbe tožene stranke (lis. št. 102 - 103), da ta vloga ne vsebuje opravičila ali predloga za preložitev naroka, razpisanega za 5. 4. 2018, da tožnica in pooblaščenka na narok 5. 4. 2018 nista pristopili, niti svojega izostanka nista opravičili (obravnavni zapisnik - list. št. 105 - 106). Ob takšnem procesnem stanju je povsem logičen in edino sprejemljiv zaključek, da je predlog vložen iz očitno neopravičenega razloga, zaradi česar je z izpodbijanim sklepom zakonito zavrnjen.

7. Tožnica ne more uspešno zatrjevati, da je bila k vlogi z dne 20. 3. 2018 priložena prošnja za preklic naroka, saj kaj takšnega ne izhaja iz vsebine te vloge niti razpoložljivih listin v sodnem spisu. Tovrstne navedbe so povsem protispisne. Hkrati niso logične niti jasne pritožbene navedbe o padcu v zdravilišču dne 5. 5. 2018. Ni jasno, ali pritožba uveljavlja padec in poškodbo tožnice ali pooblaščene odvetnice glede na predložene kopije fotografij (priloga A/18). Tudi sicer je zatrjevanje padca dne 5. 5. 2018 pravno irelevantno, saj je to več kot mesec dni po zaključeni glavni obravnavi. Drugačnega sklepa od izpodbijanega končno ne pogojujejo niti navedbe v zvezi s stroški sodnega postopka, o katerih v sporu o glavni stvari ni bilo razsojeno izključno iz razloga, ker jih kvalificirana pooblaščenka do zaključka glavne obravnave sploh ni priglašala.

8. Zaradi obrazloženega je potrebno pritožbo na podlagi 2. odstavka 365. člena ZPP kot neutemeljeno zavrniti in potrditi sklep sodišča prve stopnje.

Ur. l. RS, št. 73/2007, 45/2008 in 10/2017.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 116, 116/1, 120, 120/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.