VDSS Sklep Pdp 888/2018
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2018-12-05

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Marko Hafner (preds.), Ruža Križnar Jager (poroč.), Silva Donko

CIVILNO PROCESNO PRAVO - DELOVNO PRAVO - STEČAJNO PRAVO

stečajni postopek - prekinitev postopka - poziv stečajnemu upravitelju

Izdaja sklepa o preizkusu terjatev je glede na določbo drugega odstavka 301. člena ZFPPIPP najzgodnejši možen trenutek, ko se prekinjeni pravdni postopek lahko nadaljuje. Zato se pred objavo sklepa o preizkusu terjatev postopek, prekinjen zaradi začetka stečajnega postopka, ne more nadaljevati niti na predlog strank niti na pobudo sodišča, niti ga stečajni upravitelj ne more prevzeti. Pri tem ni odločilnega pomena dejstvo, da je pravdni postopek v zaključni fazi.

I. Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v nadaljnji postopek.

II. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo.

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se poziva, da stečajno upraviteljico tožene stranke A.A., naslov B., C., da v roku 15 dni prevzame predmetni postopek (I. točka izreka). Nadalje je odločilo, da če stečajna upraviteljica v navedenem roku ne bo prevzela postopka, se bo štelo, da se postopek nadaljuje z dnem vročitve tega sklepa stečajni upraviteljici (II. točka izreka).

2. Tožena stranka je prejela sklep, s katerim je naslovno sodišče ugotovilo, da je postopek prekinjen od 20. 6. 2018 zaradi pravnih posledic stečajnega postopka nad toženo stranko, in sicer z dnem objave oklica o začetku stečajnega postopka. Zoper naveden sklep tožena stranka ne vlaga pritožbe, ker je pravilen oziroma zakonit.

Istega dne je naslovno sodišče izdalo tudi sklep, ki ga tožena stranka v celoti izpodbija s pritožbo in s katerim je pozvalo stečajno upraviteljico tožene stranke, da v roku 15 dni prevzame predmetni postopek, pri čemer se bo v primeru, da stečajna upraviteljica postopka ne bo prevzela, štelo, da se postopek nadaljuje z dnem vročitve tega sklepa stečajni upraviteljici. Zoper takšen sklep se v celoti pritožuje tožena stranka iz pritožbenih razlogov bistvene kršitve pravil pravdnega postopka in zmotne uporabe materialnega prava.

Tožena stranka se v pritožbi sklicuje na določbe drugega odstavka 301. člena ZFPPIPP, po katerih razlog za prekinitev pravdnega postopka v primeru, ko je upnik pred začetkom stečajnega postopka začel pravdni postopek za uveljavitev svoje terjatve, zaradi nastanka pravnih posledic stečajnega postopka preneha z objavo sklepa o preizkusu terjatev. Objava sklepa o preizkusu terjatev je najzgodnejši datum za nadaljevanje prekinjenega pravdnega postopka. Pred objavo sklepa o preizkusu terjatev se prekinjeni postopek nikakor ne more nadaljevati. Ker sklep o preizkusu terjatev v stečajnem postopku nad toženo stranko še ni objavljen, tudi pogoji za nadaljevanje pravdnega postopka še niso podani in sodišče ne sme opraviti nobenih procesnih dejanj oziroma samovoljno nadaljevati pravdnega postopka.

Sodišče prve stopnje je napačno uporabilo določbo prvega odstavka 208. člena ZPP, saj bi moralo upoštevati drugi odstavek 301. člena ZFPPIPP kot specialni predpis glede nadaljevanja zaradi stečaja prekinjenega pravdnega postopka. Smisel prekinitve pravdnega postopka do objave sklepa o preizkusu terjatev je v tem, da upniki svoje terjatve prijavijo in se stečajni upravitelj glede teh terjatev izjavi, ali jih priznava ali ne. Pritožba povzema določbe 301. člena ZFPPIPP v zvezi s položajem upnikov v stečajnem postopku v zvezi s priznanimi in prerekanimi terjatvami oziroma za primer, če upnik terjatev ne prijavi. Poudarja, da je sodišče prve stopnje z odločitvijo v izpodbijanem sklepu določbe ZPP in določbe ZFPPIPP napačno uporabilo, saj pred objavo sklepa o preizkusu terjatev naslovno sodišče sploh ne bi smelo stečajnega upravitelja pozvati, da prevzame pravdni postopek, ampak bi moralo počakati na ravnanje upnika, ki mora nadaljevanje pravočasno predlagati, sicer preneha upnikova pravna korist za vodenje pravdnega postopka. Tožena stranka v pritožbi opozarja, da se je tudi sodna praksa o razmerju med določbami 208. člena ZPP in določbo drugega odstavka 301. člena ZFPPIPP že večkrat izrekla in te zakonske določbe razlaga tako, da drugi odstavek 301. člena ZFPPIPP določa časovno najzgodnejši trenutek, ko se postopek lahko nadaljuje (tako npr. II Ips 403/2010 z dne 17. 11. 2011, VSL sklep II Cp 1164/2016, VSK sklep Cpg 57/2012). Predlaga, da pritožbeno sodišče v celoti razveljavi sklep sodišča prve stopnje.

4. Pritožbeno sodišče je sklep sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu preizkusilo v okviru pritožbenih razlogov in razlogov, na katere pazi po uradni dolžnosti po drugem odstavku 350. člena v zvezi s 366. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nasl.).

5. Sodišče prve stopnje je zmotno uporabilo določbo prvega odstavka 208. člena ZPP in na njeni podlagi izdalo izpodbijani sklep, ne da bi upoštevalo določbo drugega odstavka 301. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP, Ur. l. RS, št. 126/2007 in nasl.), ki je, kot pravilno opozarja pritožba, specialni predpis v razmerju do 208. člena ZPP. Napačno je namreč stališče sodišča prve stopnje, da je mogoče postopek nadaljevati brez upoštevanja 301. člena ZFPPIPP zato, ker so bila v delovnem sporu opravljena vsa procesna dejanja v postopku. V drugem odstavku 301. člena ZFPPIPP je namreč izrecno določeno, da razlog za prekinitev prekinjenega postopka preneha z objavo sklepa o preizkusu terjatev. Izdaja sklepa o preizkusu terjatev je torej glede na citirano določbo drugega odstavka 301. člena ZFPPIPP najzgodnejši možen trenutek, ko se prekinjeni pravdni postopek lahko nadaljuje. Zato se pred objavo sklepa o preizkusu terjatev postopek, prekinjen zaradi začetka stečajnega postopka, ne more nadaljevati niti na predlog strank niti na pobudo sodišča, niti ga stečajni upravitelj ne more prevzeti. Pri tem ni odločilnega pomena dejstvo, da je pravdni postopek v zaključni fazi.

6. Pritožba s tem v zvezi pravilno opozarja na ustaljeno in enotno sodno prakso v zvezi z navedenim vprašanjem (npr. sklepi VSL II Cp 1164/2016, I Cp 2097/2017, I Cp 3376/2016, sklep VSRS II Ips 181/2016 in drugi - baza sodnih odločb, Ius Info).

7. Ker so podani uveljavljani pritožbeni razlogi oziroma razlogi, na katere pritožbeno sodišče pazi po uradni dolžnosti, je pritožbeno sodišče na podlagi 3. točke 365. člena ZPP pritožbi ugodilo in sklep sodišča prve stopnje razveljavilo ter zadevo vrnilo temu sodišču v nadaljnji postopek.

8. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo (tretji odstavek 165. člena ZPP).

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 301, 301/2.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 288.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.