VDSS Sodba in sklep Psp 444/2017
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2018-03-08

Jože Cepec (preds.), Edo Škrabec (poroč.), Elizabeta Šajn Dolenc

starostna pokojnina - delna pokojnina - predčasna pokojnina - zavrženje dela tožbe - pokojninska osnova - višina

Delna pokojnina se odmeri od predčasne ali starostne pokojnine, odmerjene na dan njene uveljavitve. Če uživalec delne pokojnine spremeni obseg zavarovanja, se spremeni tudi višina delne pokojnine. Glede na spremenjen obseg zavarovanja se odmeri od starostne ali predčasne pokojnine, odmerjene na dan njene uveljavitve. Spremenjeni znesek delne pokojnine se izplačuje od prvega dne naslednjega meseca po spremembi obsega zavarovanja.

Pritožba se zavrne in se potrdita sodba in sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek na odpravo odločb toženca št. ... z dne 29. 8. 2016 in št.... z dne 24. 3. 2016 (I. točka izreka). Tožbo v delu na priznanje pokojnine brez zmanjšanja po 1. in 2. odstavku 38. člena ZPIZ-2 in ob upoštevanju dodatne delovne dobe je zavrglo (II. točka izreka).

2. Pritožuje se tožnik, obrazloženo le v zvezi s priznanjem pokojnine brez zmanjšanja zaradi manjkajoče starosti do dopolnjenega 65. leta. Zavrnitev zahtevka je nezakonita in predstavlja kršitev 14. člena Ustave RS. Čas študija in vojaškega roka, dokupljen po ZPIZ-1, se šteje kot pokojninska doba brez zmanjšanja. Za dokup se je odločil pod zakonskimi pogoji in s pravicami, ki so veljale v času dokupa, in se mu zato pridobljene pravice, določene z ZPIZ-1, ne smejo zmanjšati. Sklicuje se na ureditev iz 2. odstavka 198. člena, 7., 8. in 1. odstavka 34. člena ZPIZ-1. Dokupljen čas je potrebno upoštevati kot pokojninsko oziroma zavarovalno dobo z vsemi pravicami, ki jih ima na podlagi zavarovalne dobe. Toženec bi mu moral pokojnino odmeriti na podlagi 4. odstavka 27. člena ZPIZ-2, ker pogoja pokojninske dobe brez dokupa, kot ga določa isti člen, ni mogoče upoštevati. Z dokupom študija in vojaškega roka je pridobil zavarovalno dobo kot delovno dobo. V obeh primerih gre za pridobljeno zavarovalno pokojninsko dobo. Sodišče prve stopnje se ne bi smelo opirati na odločbo Ustavnega sodišča RS, št. U-I-246/2013 z dne 21. 4. 2016, saj naj bi se nanašala na zavarovance, ki so bili prostovoljno vključeni v zavarovanje, torej na osebe brez zaposlitve in zaposlene za krajši delovni čas. V obravnavanem primeru razlogi, s katerimi je Ustavno sodišče RS utemeljilo svoje stališče, niso izpolnjeni, saj je plačal celotne prispevke. Zavrnitev tožbenega zahtevka ne predstavlja samo kršitve temeljne ustavne pravice, temveč je sporna tudi z moralnega vidika in je v nasprotju s temeljnimi civilizacijskimi vrednotami. S plačilom prispevkov je pridobil zavarovalno dobo tako, kot bi jo pridobil v delovnem razmerju, saj se v nasprotnem primeru za dokup ne bi odločil.

4. Po preizkusu zadeve v skladu z 2. odstavkom 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP)

pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje na podlagi ugotovljenega dejanskega stanja pravilno uporabilo materialno pravo. V postopku tudi ni prišlo do procesnih kršitev, na katere se pazi po uradni dolžnosti.

K pritožbi v delu zoper sodbo (zavrnitev tožbenega zahtevka v I. točki izreka)

5. Predmet tega socialnega spora je presoja pravilnosti in zakonitosti odločb o spremembi višine delne pokojnine zaradi spremembe obsega zavarovanja. V predsodnem upravnem postopku je bila spremenjena višina delne pokojnine, tako da se od 1. 3. 2016 dalje izplačuje v znesku 391,28 EUR mesečno. Pri tožniku s priznano pravico do delne pokojnine v znesku 259,03 EUR mesečno od 1. 9. 2013 dalje ob vključitvi v obvezno zavarovanje za 4 ure dnevno oziroma 20 ur tedensko

, je s 1. 2. 2016 prišlo do spremembe vključitve v zavarovanje za 2 uri dnevno oziroma 10 ur tedensko.

6. Pravna podlaga za pritožbeno rešitev zadeve je podana v Zakonu o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (ZPIZ-2)

. Po 40. členu tega zakona lahko zavarovanec iz 14., 15., 16. oziroma 17. člena tega zakona, ki je izpolnil pogoje za pridobitev pravice do predčasne ali starostne pokojnine, pridobi pravico do delne pokojnine, če ostane v obveznem zavarovanju v obsegu, ki ustreza sorazmernemu delu polnega delovnega oziroma zavarovalnega časa, vendar najmanj 2 uri dnevno ali 10 ur tedensko. Odmeri se od predčasne ali starostne pokojnine, odmerjene na dan njene uveljavitve, v odstotku, ustreznem skrajšanju polnega delovnega časa, ki se do dopolnitve starosti 65 let poveča za 5 %. V času prejemanja delne pokojnine zaradi spremembe obsega zavarovanja se spremeni višina delne pokojnine. Novi znesek delne pokojnine se izplačuje od prvega dne naslednjega meseca po spremembi obsega zavarovanja (3. odstavek 40. člena ZPIZ-2). Po prenehanju uživanja delne pokojnine lahko zavarovanec zahteva izplačilo usklajenega zneska predčasne ali starostne pokojnine, ugotovljene ob odmeri delne pokojnine, ali odstotno povečanje predčasne ali starostne pokojnine, ugotovljene ob odmeri delne pokojnine, glede na dejansko dopolnjeno pokojninsko dobo v času prejemanja delne pokojnine in starost na dan uveljavitve odstotnega povečanja ali ponovno odmero predčasne ali starostne pokojnine ali odmero starostne pokojnine, ob upoštevanju osnov, od katerih so plačani prispevki, glede na dopolnjeno pokojninsko dobo in starost ob prenehanju uživanja delne pokojnine.

7. Delna pokojnina se torej odmeri od predčasne ali starostne pokojnine, odmerjene na dan njene uveljavitve. Če uživalec delne pokojnine spremeni obseg zavarovanja, se seveda spremeni tudi višina delne pokojnine. Glede na spremenjen obseg zavarovanja se odmeri od starostne ali predčasne pokojnine, odmerjene na dan njene uveljavitve. Spremenjeni znesek delne pokojnine se izplačuje od prvega dne naslednjega meseca po spremembi obsega zavarovanja.

8. Za pritožbeno rešitev zadeve je edino odločilno, da je bila tožniku delna pokojnina že pravnomočno priznana in odmerjena od predčasne pokojnine. Tožbeni zahtevek na odpravo odločb o priznanju delne pokojnine od 1. 9. 2013 dalje in priznanje pokojnine brez zmanjšanja zaradi manjkajoče starosti do dopolnjenega 65. leta je bil pravnomočno zavrnjen.

Do dneva uveljavitve pravice s 1. 9. 2013 je dopolnil 60 let starosti in 40 let, 3 mesece ter 17 dni pokojninske dobe, od tega 34 let, 5 mesecev in 10 dni pokojninske dobe brez dokupa, s čimer je izpolnil pogoje iz 29. člena ZPIZ-2 za priznanje pravice do predčasne pokojnine. Pokojninska dajatev je bila odmerjena po 38. členu ZPIZ-2 vključno z 12,6 % zmanjšanjem za vsak manjkajoči mesec pred dopolnjenim 65. letom starosti. Tudi osnovo za odmero delne pokojnine po spremenjenem obsegu zavarovanja predstavlja predčasna pokojnina, ki jo je tožnik uveljavil 1. 9. 2013. Pomeni, da se zaradi spremembe obsega zavarovanja z 20 na 10 ur tedensko od 1. 2. 2016 dalje, spremeni višina delne pokojnine, ki se namesto v 50 % odmeri v 75 % od predčasne pokojnine, odmerjene na dan njene uveljavitve, torej 1. 9. 2013, in se izplačuje od prvega dne naslednjega meseca po spremembi obsega zavarovanja, torej od 1. 3. 2016 dalje. Tožbeni zahtevek na odpravo izpodbijanih odločb kot nepravilnih in nezakonitih je zato utemeljeno zavrnjen.

9. Glede na predhodno obrazloženo je potrebno pritožbo v delu zoper sodbo kot neutemeljeno zavrniti in na temelju 353. člena ZPP potrditi sodbo sodišča prve stopnje v I. točki izreka.

K pritožbi v delu zoper sklep (zavrženje dela tožbe v II. točki izreka)

10. Z II. točko izreka je nadalje zakonito zavržena tožba v delu na priznanje pokojnine brez zmanjšanja zaradi manjkajoče starosti do 65 leta. Zavrženje tožbe v delu na upoštevanje dodatne delovne dobe pa ni vplivalo na pravilnost in zakonitost odločitve.

11. V tem postopku se skladno s 63. členom Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1)

presoja le sprememba višine delne pokojnine zaradi spremembe obsega zavarovanja, torej glede na že uveljavljeno predčasno pokojnino. Priznanje pokojnine brez zmanjšanja zaradi manjkajoče starosti do 65. leta, sploh ni predmet tega postopka, še zlasti ker je bilo o tem že pravnomočno razsojeno. V predsodnem postopku je bila le spremenjena višina delne pokojnine, predčasna pokojnina pa ni bila na novo odmerjena, temveč upoštevana, kot je bila odmerjena že pri priznanju delne pokojnine od 1. 9. 2013 dalje. Sicer je bilo že v socialnem sporu v zvezi z izpodbojno tožbo zoper priznanje in odmero delne pokojnine od 1. 9. 2013 dalje tožniku na vseh instancah rednega sodstva in upoštevaje relevantno ustavno odločbo

pojasnjeno, da dokupljene pokojninske dobe po Zakonu o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (ZPIZ-1)

iz naslova šolanja in služenja vojaškega roka ni mogoče enačiti z institutom pokojninske dobe brez dokupa iz 4. in 5. odstavka 27. člena ZPIZ-2, ne glede na višino plačanih prispevkov, in da takšna ureditev ni neustavna.

12. Čeprav je sodišče prve stopnje tožbo zavrglo tudi v delu, s katerim tožnik uveljavlja upoštevanje dodatne delovne dobe, dopolnjene po 1. 9. 2013, to ni vplivalo na pravilnost in zakonitost odločitve. Zahtevek v tej smeri bo tožnik namreč lahko podal po prenehanju uživanja delne pokojnine oziroma po polni izključitvi iz obveznega pokojninskega in invalidskega zavarovanja.

13. Na podlagi predhodno navedenega je bilo potrebno v skladu z 2. točko 365. člena ZPP pritožbo tudi v delu zoper sklep o zavrženju tožbe zavrniti kot neutemeljeno in potrditi izpodbijani sklep v II. točki izreka.

Ur. l. RS, št. 73/2007 - uradno prečiščeno besedilo s spremembami.

Odločba z dne 5. 3. 2014, potrjena z določbo z dne 23. 6. 2014.

Sodba sodišča prve stopnje, opr. št. V Ps 1343/2014 z dne 14. 7. 2016, potrjena s sodbo pritožbenega sodišča, opr. št. Psp 457/2016 z dne 11. 1. 2017 in revizijskega sodišča, opr. št. VIII I Ps 108/2017 z dne 25. 10. 2017.

U-I-246/2013-44 z dne 21. 4. 2016, U-I-100/2015-17 z dne 14. 9. 2017.

Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (2012) - ZPIZ-2  - člen 27, 38, 38/1, 38/2, 40, 40/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.