VDSS Sodba X Pdp 1064/2018
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2019-02-21

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

mag. Aleksandra Hočevar Vinski (preds.), Ruža Križnar Jager (poroč.), Marko Hafner

kolektivni delovni spor - jubilejna nagrada - podjetniška kolektivna pogodba - kršitev kolektivne pogodbe - izvrševanje kolektivne pogodbe

Po 6. a členu ZDSS-1 sodišče v kolektivnem delovnem sporu odloča o veljavnosti in izvrševanju kolektivne pogodbe. V obravnavani zadevi gre za takšne vrste kolektivni delovni spor. Predlagatelj je namreč s predlogom zahteval ugotovitev kršitve pri izvrševanju določb podjetniške kolektivne pogodbe, vendar očitno ne z namenom, da bi se ugotovila kršitev sporne določbe podjetniške kolektivne pogodbe (to je njenega 84. člena, v kolikor se nanaša na jubilejno nagrado za 40 let delovne dobe), ampak z namenom, da se ta določba sploh ne bi upoštevala, oziroma da bi se ugotovila drugačna vsebina sporne določbe od zapisane in da bi sodišče nasprotnega udeleženca zavezalo, da pri izplačevanju jubilejnih nagrad za 40 let delovne dobe upošteva določbo panožne Kolektivne pogodbe trgovine Slovenije (iz leta 2008) v vsebini, kot je veljala v času podpisa podjetniške kolektivne pogodbe (v letu 2009 in 2012). Takšen predlog pa ne more biti utemeljen.

I. Pritožbi se ugodi, izpodbijani del sodbe se spremeni tako, da se glasi:

"I. Zavrne se predlog predlagatelja, ki se glasi:

"Nasprotni udeleženec krši določbe Kolektivne pogodbe A., d. d. in B, d. o. o. z dne 7. 5. 2012 s tem, ko delavcu, ki izpolni 40 let skupne delovne dobe v primeru, da ima 15 let neprekinjene delovne dobe pri nasprotnem udeležencu, ne izplača jubilejne nagrade."

III. Predlagatelj je dolžan nasprotnemu udeležencu povrniti stroške postopka v znesku 1.199,00 EUR, v 15 dneh od vročitve te sodbe, z zakonskimi zamudnimi obrestmi od poteka paricijskega roka do plačila, pod izvršbo."

II. Predlagatelj je dolžan nasprotnemu udeležencu povrniti pritožbene stroške v znesku 171,35 EUR, v 15 dneh od vročitve te sodbe, z zakonskimi zamudnimi obrestmi od poteka paricijskega roka do plačila, pod izvršbo.

- razsodilo, da nasprotni udeleženec krši določbe Kolektivne pogodbe A d. d. in B d. o. o. (v nadaljevanju: KP B.) z dne 7. 5. 2012 s tem, ko delavcu, ki izpolni 40 let skupne delovne dobe v primeru, da ima 15 let neprekinjene delovne dobe pri nasprotnem udeležencu, ne izplača jubilejne nagrade (I. točka izreka sodbe);

- zavrnilo predlog predlagatelja, ki je zahteval, da sodišče naloži nasprotnemu udeležencu, da je dolžan na podlagi določil navedene KP B. z dne 7. 5. 2012 za 40 let skupne delovne dobe, v primeru, da ima delavec 15 let neprekinjene delovne dobe pri nasprotnem udeležencu, delavcem obračunati in izplačati jubilejno nagrado v znesku 919,00 EUR (II. točka izreka sodbe);

- sklenilo, da nasprotni udeleženec sam krije pravdne stroške (III. točka izreka sodbe).

2. Zoper ugodilni del sodbe ter zoper odločitev o stroških postopka vlaga pritožbo nasprotni udeleženec iz vseh pritožbenih razlogov, to je zaradi bistvenih kršitev določb pravdnega postopka, zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja in zmotne uporabe materialnega prava.

Sklicuje se na nesklepčnost predloga in uveljavlja bistveni kršitvi določb pravdnega postopka po 14. točki drugega odstavka 339. člena ZPP ter po prvem odstavku 339. člena v zvezi s 7. in 212. členom ZPP (odločanje mimo trditvene podlage predlagatelja). Po mnenju pritožbe je sodišče razsojalo o nesklepčnem predlogu, oziroma o predlogu, ki nima podlage v zakonu. Predlagatelj trdi, da naj bi bila volja nesporna in da gre pri spornem določilu le za pisno pomoto, zato bi moral postaviti predlog za ugotovitev, da je pravilno določilo v KP B., da delavcu pripada jubilejna nagrada za 40 let delovne dobe, če izpolni pogoj 40 let skupne delovne dobe in 15 let neprekinjene delovne dobe pri nasprotnem udeležencu, sodišče pa bi tako moralo odločiti v izreku sodbe, ki bi nadomestil domnevno napačen zapis spornih določb KP B.. Tak predlog ni bil postavljen. Sodišče ni ugotavljalo volje podpisnikov KP B., ampak je brez pravne podlage odločilo, da gre za pisno pomoto ter odločilo, da nasprotni udeleženec krši sporno določbo KP, kar je nezakonito.

Že po naravi stvari ni mogoče kršiti nečesa, za kar nekdo zatrjuje, da gre za pisno pomoto. Nasprotni udeleženec je dokazal, da je bila njegova volja skleniti ravno takšno določilo, kot je zapisano (v 85. členu KP B.), ki ga je tudi dosledno izvrševal, sodišče pa je napačno ugotovilo, da je pri določilu o jubilejni nagradi za 40 let delovne dobe v KP B. prišlo do pisne pomote. Uveljavljanje pisne pomote v pogodbenem razmerju v veljavnih predpisih nima pravne podlage in je neposredna kršitev 9. člena OZ in 2. člena Ustave RS (kršitev načela zakonitosti in določnosti). Pravni red določa, kaj in kdaj lahko stranka uveljavlja zmoto - napake volje, odločanje mimo teh določb (45. do 50. člena OZ) je arbitriranje in nedovoljeno pomoč stranki v postopku z namenom všečnosti sindikatom oziroma delavcem. Sodišče zaradi domnevne pisne pomote na strani ene stranke ne more nadomestiti volje strank in spremeniti pogodbenih obveznosti, ki so jih stranke dolžne izvrševati v okviru sklenjene pogodbe.

Obrazložitev sodbe se ne opredeljuje do ugovora, da je predlagatelj pravice uveljavljal prepozno glede na veljavne predpise o uveljavljanju napak volje. Nasprotni udeleženec je v 3. pripravljalni vlogi oporekal zatrjevanju predlagatelja, da je za kršitve KP B. izvedel šele oktobra leta 2015, v povezavi s takrat zaposlenim delavcem C.C.. Da so navedbe predlagatelja neresnične, dokazuje tudi izpoved priče D.D., ki je izpovedala, da delodajalec od uporabe KP B. dalje (vsaj od leta 2012 dalje) izplačuje jubilejne nagrade za 40 let delovne dobe le tistim delavcem, ki so izpolnili pogoje po jasno zapisanih določbah veljavne KP B.. To pa je dokazano tudi s predloženim seznamom iz junija 2018, ki se nanaša na delavce, ki so pogoje izpolnjevali že leta 2013.

Obrazložitev sodbe je protispisna in nepravilna. Določba 84. člena KP B. je jasno opredeljena. Delavec mora imeti 40 let prekinjene ali neprekinjene skupne delovne dobe v A./B., hkrati pa vsaj 15 let neprekinjene delovne dobe pri A.. Nasprotni udeleženec je vsem delavcem izplačeval jubilejne nagrade pod temi pogoji, s tem pa izkazal, da je bila njegova volja pri sklepanju KP B. v letu 2009 in 2012 jasna in brez napak in da je določbo o jubilejni nagradi za 40 let delovne dobe izvrševal tako, kot je zapisana. Ni jasno, kako je na tej podlagi možno zaključiti, da je šlo za pisno pomoto pri spornem določilu, in da naj bi nasprotni udeleženec določilo KP B. posledično kršil. Ker predlagatelj uveljavlja nekaj, kar v KP B. sploh ni zapisano, je jasno, da bi se volja oziroma napake volje morale presojati, pa se napačno niso.

Voljo nasprotnega udeleženca so potrdile priče E.E., F.F., D.D.. Predlagatelj je dokazoval svoje trditve o pomoti le s pričanjem zakonite zastopnice, ki je napačno izpovedala, da naj bi bilo leta 2009 zapisano, da se za 40 let izplača nagrada v primeru, da ima delavec najmanj 15 let skupne delovne dobe v A. in da je to sama tudi podpisala. Na tej podlagi je sodišče zaključilo, da naj bi predlagatelj zasledoval le cilj doseči enake pogoje za izplačilo jubilejne nagrade, kot je to določala panožna KP iz leta 2008. Zakonita zastopnica je podpisala tako spremembe KP B. v letu 2009 kot sklenila novo KP B. v letu 2012, vsakokrat z enakim besedilom. Zato ne gre za pisno pomoto.

V 81. členu KP dejavnosti trgovine, ki je veljala do maja 2014, je bilo določeno, da delavcu pripada jubilejna nagrada za 40 let skupne delovne dobe v primeru, da ima delavec 15 let neprekinjene delovne dobe pri zadnjem delodajalcu. V KP B. pa je v 4. alineji 84. člena določeno izplačilo jubilejne nagrade na drugačni pravni podlagi - delovni dobi pri nasprotnem udeležencu. Gre za dva različna jubileja (Pdp 1124/2011). Določbe KP B. niso bile v nasprotju z do maja 2014 veljavno KP G.. Gre za drugo pravno podlago, zaradi česar ni mogoče govoriti o manj ali bolj ugodni ureditvi v KP B. (glede na panožno KP). Delodajalec lahko določena vprašanja uredi drugače v podjetniški kolektivni pogodbi. Do tega se sodišče ni opredelilo in ni ugotavljalo volje udeležencev, ampak je odločilo, da gre za pisno pomoto in da drugačen zapis nima smisla, zaradi česar naj bi nasprotni udeleženec posledično kršil sporna določila KP B.

Navaja še, da obrazložitev sodbe ne vsebuje opredelitve do predloga sprememb KP B. iz januarja 2012. Vsebinsko se tedaj določila v zvezi z jubilejno nagrado za 40 let delovne dobe niso nič spreminjala (to potrjujeta priči E.E., F.F.), dodala se je le veljavnost KP B. za družbo B. d. o. o. Ni šlo za pomoto pri zapisu, stranki KP B. sta v letu 2012 s sklenitvijo nove KP B. le še enkrat potrdili voljo, ki je bila izražena v letu 2009. Tudi zato je predlog predlagatelja prepozen. Predlagatelj bi moral reagirati že takrat, v kolikor bi štel, da so določila 84. člena KP B. sporna, česar pa ni storil, ampak je novo KP B. podpisal oz. sklenil v predloženem besedilu. Interes nasprotnega udeleženca pa je, da gre za 40 let delovne dobe v A., s tem pa je predlagatelj dvakrat soglašal, sedaj pa želi doseči jubilejne nagrade za delavce, ki nimajo 40 let delovne dobe v A.. Za tako odločitev pa ni pravne podlage, ker sta se stranki dogovorili drugače.

4. Sodišče druge stopnje je preizkusilo izpodbijani del sodbe v mejah razlogov, ki jih uveljavlja pritožba, in skladno z drugim odstavkom 350. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nadaljnji; ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 366. člena ZPP po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb postopka iz 1., 2., 3., 6., 7., 11. točke, razen glede obstoja in pravilnosti pooblastila za postopek pred sodiščem prve stopnje, ter 12. in 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP ter na pravilno uporabo materialnega prava.

5. Pri navedenem preizkusu je pritožbeno sodišče ugotovilo, da sodišče prve stopnje ni storilo absolutnih bistvenih kršitev določb postopka, na katere pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti, niti tistih, ki jih uveljavlja pritožba.

6. Bistvena kršitev določb pravdnega postopka po 14. točki drugega odstavka 339. člena ZPP ni podana, saj izpodbijana sodba vsebuje razloge o vseh odločilnih dejstvih, ki so jasni in med seboj niso v nasprotju, tako da jo je vsekakor mogoče preizkusiti. Pritožba tudi neutemeljeno navaja, da naj bi sodišče prve stopnje odločalo mimo trditvene podlage predlagatelja, saj to iz podatkov v spisu niti iz izpodbijane sodbe ni razvidno.

7. Dejansko stanje o odločilnih dejstvih je bilo sicer pravilno in popolno ugotovljeno, vendar pa je sodišče prve stopnje zmotno uporabilo materialno pravo in sprejelo napačno odločitev.

8. V Kolektivni pogodbi dejavnosti trgovine Slovenije (iz leta 2008 - Ur. l. RS, št. 94/2008) je bila pravica do jubilejne nagrade za 40 let delovne dobe urejena v 2. točki 81. člena (Jubilejna nagrada za delo pri zadnjem delodajalcu), pri čemer je bilo v točki 2/2 določeno, da delavcu pripada jubilejna nagrada za 40 let skupne delovne dobe v primeru, da ima delavec 15 let neprekinjene delovne dobe pri zadnjem delodajalcu in se mu izplača v roku enega meseca po izpolnitvi pogojev za pridobitev pravice do jubilejne nagrade. Ta panožna kolektivna pogodba je veljala do uveljavitve nove, sprejete v letu 2014 in sicer Kolektivne pogodbe dejavnosti trgovine Slovenije (Ur. l. RS, št. 24/2014), ki je pravico do jubilejne nagrade za 40 letni jubilej urejala drugače v 77. členu, ki določa, da delavcu pripada jubilejna nagrada za 10, 20, 30 in 40 let delovne dobe pri zadnjem delodajalcu.

9. Podjetniška Kolektivna pogodba A., d. d. in B., d. o. o. (iz leta 2012 - 7. 5. 2012) (v nadaljevanju: KP B.) pa v 84. členu določa, da delavcu pripada jubilejna nagrada v višini, ki jo določa KP dejavnosti, za naslednje delovne dobe: - za 10, 20 in 30 let delovne dobe v A. d. d./B. d. o. o. ter za 40 let skupne delovne dobe v A. d. d./B. d. o. o. v primeru, da ima delavec 15 let neprekinjene delovne dobe v A. d. d. Predlagatelj in nasprotni udeleženec sta dne 29. 9. 2017 sklenili Dogovor o uporabi KP B. do 31. 3. 2018.

10. Odločitev sodišča prve stopnje, ki je predlogu predlagatelja za ugotovitev kršitve KP B. v zvezi z jubilejnimi nagradami za 40 let delovne dobe ugodilo, temelji na ugotovitvi, da je zaradi domnevne pisne pomote vsebina določbe 84. člena KP B., v kolikor se nanaša na nagrado za 40-letni jubilej, drugačna od zapisane in da nasprotni udeleženec sporno določbo podjetniške KP B. krši.

11. Pritožba utemeljeno opozarja na to, da je odločitev sodišča prve stopnje napačna zaradi nesklepčnosti predloga za ugotovitev kršitve podjetniške kolektivne pogodbe - KP B. s strani nasprotnega udeleženca, saj iz navedb predloga ne izhaja njegova utemeljenost po materialnem pravu. Po stališču nasprotnega udeleženca predlog ni bil postavljen za ugotovitev, da je pravilno določilo KP B., da delavcu pripada jubilejna nagrada za 40 let delovne dobe, če izpolni pogoj 40 let skupne delovne dobe in 15 let neprekinjene delovne dobe pri nasprotnem udeležencu, o čemer bi moralo biti odločeno v izreku sodbe. Predlog ni nesklepčen zgolj iz razloga, na katerega se sklicuje nasprotni udeleženec oziroma zato, ker v zahtevku ni naveden člen KP B., ki naj bi bil kršen, pač pa zato, ker na podlagi navedb v predlogu, ki se sklicujejo na pisno pomoto pri zapisu določbe KP B. o jubilejni nagradi za 40 let delovne dobe, ni mogoče zaključiti, da je določba KP B. kršena oziroma da se napačno izvršuje. Po 6. a členu Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (Ur. l. RS, št. 2/2004 in nasl. - ZDSS-1) namreč sodišče v kolektivnem delovnem sporu odloča o veljavnosti in izvrševanju kolektivne pogodbe. V obravnavani zadevi gre za takšne vrste kolektivni delovni spor. Predlagatelj je namreč s predlogom zahteval ugotovitev kršitve pri izvrševanju določb podjetniške kolektivne pogodbe - KP B., vendar očitno ne z namenom, da bi se ugotovila kršitev sporne določbe KP B. (to je njenega 84. člena, v kolikor se nanaša na jubilejno nagrado za 40 let delovne dobe), ampak z namenom, da se ta določba sploh ne bi upoštevala, oziroma da bi se ugotovila drugačna vsebina sporne določbe od zapisane in da bi sodišče nasprotnega udeleženca zavezalo, da pri izplačevanju jubilejnih nagrad za 40 let delovne dobe upošteva določbo panožne Kolektivne pogodbe trgovine Slovenije (iz leta 2008) v vsebini, kot je veljala v času podpisa KP B. (v letu 2009 in 2012). Takšen predlog pa ne more biti utemeljen.

12. Pritožbeno sodišče pritrjuje pritožbi tudi v delu, v katerem izpostavlja neutemeljenost sklicevanja predlagatelja (kar je sodišče v izpodbijani sodbi upoštevalo) na pisno pomoto pri zapisu sporne določbe 84. člena KP B.. Do pisne pomote naj bi prišlo že ob sklenitvi podjetniške KP B. v letu 2009 (ki naj bi bila sprejeta zaradi uskladitve s panožno KP iz leta 2008) in ponovno v letu 2012, ko je prišlo do spremembe podjetniške KP B. le zaradi statusne spremembe pri nasprotnem udeležencu, to je zato, da se je določila veljavnost KP B. tudi za novo družbo B. d. o. o. Določba 84. člena KP B. je, v kolikor se nanaša na pravico do jubilejne nagrade za 40 let delovne dobe, sicer res nekoliko nejasna, ker govori o skupni delovni dobi v A. in obenem o nepretrgani delovni dobi v A.. Vendar je dejstvo, da je nasprotni udeleženec to določbo izvrševal tako kot je zapisana ves čas njene veljavnosti. Jubilejne nagrade za jubilej 40 let delovne dobe namreč ni izplačeval delavcem, ki teh pogojev niso izpolnjevali, to je tistim, ki niso imeli 40 let delovne dobe v družbah A. d. d. oz. B. d. o. o. Že iz tega razloga je napačen zaključek sodišča prve stopnje, da je šlo za očitno pomoto zaradi nepazljivosti oziroma površnosti snovalcev in zapisovalcev teksta in da je razumevanje določbe po dobesednem branju nelogično in neživljenjsko. Predlagatelj se sicer na napake volje izrecno ne sklicuje, pa tudi če bi se skliceval na bistveno zmoto ob podpisovanju KP B., ne bi bilo mogoče šteti, da je ob podpisovanju kolektivne pogodbe ravnal s skrbnostjo, ki se zahteva v prometu, če je kar dvakrat – v letu 2009 in ponovno v letu 2012 – podpisal s panožno KP neusklajen tekst sporne določbe KP B.. V vsakem primeru pa bi lahko napake volje uveljavljal od sprejema KP B. v letu 2009 dalje, ker se vsebinsko sporna določba v letu 2012 ni v ničemer spremenila. Pritožbene navedbe s tem v zvezi so torej utemeljene.

13. Materialnopravno napačna je odločitev v I. točki izreka izpodbijane sodbe, v kateri niti ni natančno določeno, katero določbo KP B. naj bi nasprotni udeleženec kršil, čeprav gre za kolektivni delovni spor, v katerem se odloča o veljavnosti kolektivne pogodbe in njenem izvrševanju po točki a) 6. člena ZDSS-1, v takšnih sporih pa mora biti predlog, o katerem sodišče odloča, popolno in določno oblikovan. Ob tem pritožbeno sodišče še pripominja, da bi predlagatelj lahko dosegel to, kar želi doseči v obravnavanem kolektivnem delovnem sporu (izplačilo jubilejne nagrade za 40 let delovne dobe pod pogoji iz 2. točke 81. člena panožne Kolektivne pogodbe dejavnosti trgovine Slovenije iz leta 2008), če bi (pravočasno – v času veljavnosti te panožne KP) uveljavljal ugotovitev neskladnosti sporne določbe 84. člena KP B. z določbami panožne KP iz leta 2008, ali pa sprožil spor zaradi neizvrševanja določb panožne KP (ki je določala minimum pravic delavcev po določbah 7. člena tedaj veljavnega Zakona o delovnih razmerjih - Ur. l. RS, št. 42/2002 in nasl. - ZDR), vendar takega kolektivnega spora ni sprožil.

14. Ker so podani uveljavljani pritožbeni razlogi oziroma razlogi, na katere pritožbeno sodišče pazi po uradni dolžnosti, je pritožbeno sodišče pritožbi ugodilo ter v skladu z določbami prvega odstavka 351. člena ter 5. točke 358. člena ZPP spremenilo izpodbijani del sodbe sodišča prve stopnje, vključno z odločitvijo o stroških postopka, tako da je predlog zavrnilo, tako kot je razvidno iz izreka.

15. Glede na to, da je v tem sporu uspel nasprotni udeleženec, mu je predlagatelj v skladu z določbami 154. in drugega odstavka 165. člena ZPP dolžan povrniti stroške postopka pred sodiščem prve stopnje, odmerjeno v skladu z veljavno Odvetniško tarifo (Ur. l. RS, št. 2/2015 - OT), po tar. št. 16 oziroma po 3. in 4. točki tar. št. 7, pri čemer je upoštevalo, da ne gre za zelo zahtevno zadevo. Potrebni stroški nasprotnega udeleženca znašajo: 300 točk za odgovor na predlog (75 % od vrednosti 400 točk), 3 x 300 točk za pripravljalne vloge ter 3 x 300 točk za zastopanje na narokih, to je skupaj 2100 točk, skupaj z 2 % za materialne stroške in 22 % DDV pa 2613 točk oz. 1.199,00 EUR. Do ostalih priglašenih stroškov nasprotni udeleženec glede na določbo 155. člena ZPP ni upravičen, ker presegajo obseg stroškov, potrebnih za postopek oziroma so vključeni v nagrade po drugih postavkah (konferenca s stranko, pregled listin) oziroma niso specificirani (kilometrina).

16. Nasprotni udeleženec je s pritožbo uspel, zato mu je predlagatelj dolžan povrniti pritožbene stroške, odmerjene v skladu z veljavno OT, v višini 171,35 EUR (pritožba: 300 točk, 2 % - materialni stroški ter 22 % DDV) (154., 165. člen ZPP).

Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (2004) - ZDSS-1  - člen 6.

Kolektivna pogodba dejavnosti trgovine Slovenije (2006) - člen 81, 84.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.