VDSS Sklep Psp 78/2020
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2020-06-24

Nada Perič Vlaj (preds.), mag. Lilijana Strban (poroč.), Edo Škrabec

Mandatarjevo izpolnitveno ravnanje je obligacija prizadevanja. Pravna narava razmerja pove, da se posel opravlja na nevarnost naročnika, kar pomeni, da tveganje glede uspeha posla bremeni naročnika. Uspeh posla torej ni merilo mandatarjeve (ne)pravilne izpolnitve. Neuspeh posla zato sam po sebi še nima značilnosti kršitve mandatarjeve (izpolnitvene) obveznosti. Mandatar se zaveže, da si bo končni interes, zaradi uresničitve katerega naročnik sklepa pogodbo, prizadeval doseči in da bo pri tem ravnal v skladu z ustrezno strokovno (profesionalno) skrbnostjo. Zato ima mandatar pravico do plačila za trud.

Zaradi obrazloženega je neutemeljena zahteva tožeče stranke, da zaradi dejstva, ker sodišče svoje odločitve ni moglo opreti na izvedensko mnenje sodnega izvedenca ortopeda, le-ta ni upravičen do priznanja pravice do priznane nagrade in nadomestila za stroške. Izvedenec z izvedovanjem, ki je po svoji naravi obligacija prizadevanja krši obveznosti pravilne izpolnitve le, če ravna v nasprotju z ustrezno zahtevano profesionalno skrbnostjo. Izvedenec mora ravnati v skladu s pravili medicinske stroke, pri čemer se zahteva standard skrbnosti dobrega gospodarja.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je sodnemu izvedencu ortopedije profesor dr. A.A. za izvedensko mnenje z dne 5. 4. 2018 priznalo nagrado in nadomestilo za stroške v skupnem znesku 683,00 EUR (I. točka izreka) in odredilo, da jih plača tožena stranka (II. točka izreka).

2. Sklep izpodbija tožena stranka zaradi zmotne ali nepopolne ugotovitve dejanskega stanja in napačne uporabe materialnega prava. Predlaga, da sodišče sklep razveljavi in zadevo vrne v novo odločanje sodišču prve stopnje.

3. Sodnemu izvedencu je bila priznana nagrada in nadomestilo za stroške za izvedensko mnenje z dne 5. 4. 2018 v višini 483,00 EUR, pa čeprav je slednje mnenje za konkretni socialni spor povsem neuporabno. Sodni izvedenec naloge, naložene s strani sodišča ni opravil, saj je svoje mnenje podal upoštevaje neveljavna pravila obveznega zdravstvenega zavarovanja, kar je vse razvidno že iz pripomb tožene stranke v sodnem postopku. V predmetnem sporu ni pravno relevantno ali tožena stranka soglaša s podanim izvedenskim mnenjem ali ne, temveč ali je sodni izvedenec podal mnenje ob upoštevanju veljavne pravne podlage, kar je njegova dolžnost. Ker sodni izvedenec ni opravil naložene naloge s sklepom sodišča z dne 20. 3. 2018, kar je mogoče ugotoviti tudi brez medicinskega znanja ustrezne stroke, bi sodišče moralo to upoštevati in izvedencu odreči priznanje nagrade in nadomestila za stroške.

5. Po preizkusu zadeve v mejah pritožbenih razlogov in v skladu z drugim odstavkom 350. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 73/2007 s spremembami, v nadaljevanju ZPP) pritožbeno sodišče ugotavlja, da ni prišlo do zatrjevanih kršitev s strani tožeče stranke niti do teh, na katere mora paziti sodišče po uradni dolžnosti.

6. Pravna podlaga za rešitev zadeve je podana v 249. členu Zakona o pravdnem postopku in Pravilniku o sodnih izvedencih in sodnih cenilcih (Ur. l. RS, št. 88/2010 s spremembami, v nadaljevanju Pravilnik). Po prvem odstavku 49. člena Pravilnika imajo sodni izvedenci pravico do povrnitve stroškov v skladu s predpisi, ki urejajo povrnitev stroškov v sodnem postopku.

7. Iz odločitve sodišča je razvidno, da je sodišče za delo izvedenca v izvedenskem mnenju z dne 5. 4. 2018 priznalo nagrado in nadomestilo za stroške v skupnem znesku 483,00 EUR.

8. Takšno odločitev pa potrjuje tudi pritožbeno sodišče iz razlogov kot bo utemeljeno v nadaljevanju. S strani tožene stranke zatrjevano neuporabnost izvedenskega mnenja v konkretnem primeru, je sodišče sicer v 5. točki obrazložitve sodbe tudi pojasnilo.

9. Pa vendar, pri opravljanju izvedenskega dela gre za posebno vrsto mandatne pogodbe. Mandatarjevo izpolnitveno ravnanje je obligacija prizadevanja. Pravna narava razmerja pove, da se posel opravlja na nevarnost naročnika, kar pomeni, da tveganje glede uspeha posla bremeni naročnika. Uspeh posla torej ni merilo mandatarjeve (ne)pravilne izpolnitve. Neuspeh posla zato sam po sebi še nima značilnosti kršitve mandatarjeve (izpolnitvene) obveznosti. Mandatar se zaveže, da si bo končni interes, zaradi uresničitve katerega naročnik sklepa pogodbo, prizadeval doseči in da bo pri tem ravnal v skladu z ustrezno strokovno (profesionalno) skrbnostjo. Zato ima mandatar pravico do plačila za trud.

10. Zaradi obrazloženega je neutemeljena zahteva tožeče stranke, da zaradi dejstva, ker sodišče svoje odločitve ni moglo opreti na izvedensko mnenje sodnega izvedenca ortopeda A.A., le-ta ni upravičen do priznanja pravice do priznane nagrade in nadomestila za stroške. Izvedenec z izvedovanjem, ki je po svoji naravi obligacija prizadevanja krši obveznosti pravilne izpolnitve le, če ravna v nasprotju z ustrezno zahtevano profesionalno skrbnostjo. Izvedenec mora ravnati v skladu s pravili medicinske stroke, pri čemer se zahteva standard skrbnosti dobrega gospodarja.

11. Upoštevajoč vsebino izvedenskega mnenja in dejstvo, da je bilo v zadevi imenovanih več izvedencev, kaže na kompleksnost izvedovanja, ki ga je sodišče moralo rešiti s pritegnitvijo več izvedencev.

Tako ni na mestu zaključek, da je sodni izvedenec s področja ortopedije kršil osnovna pravila medicinske stroke oziroma doktrine, zaradi česar bi sodišče lahko odklonilo priznanje nagrade in nadomestila za stroške za opravljeno delo.

12. Na podlagi obrazloženega je potrebno pritožbo kot neutemeljeno zavrniti in na podlagi druge točke 365. člena ZPP potrditi sklep sodišča prve stopnje.

Navedena določba Pravilnika dejansko odkazuje na Pravilnik o povrnitvi stroškov v pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 15/2003 s spremembami), ki v tretjem odstavku 15. člena med drugim določa, da imajo izvedenci pravico povrnitve stroškov za porabljeni material in drugih dejanskih izdatkov v zvezi z opravljenim delom, da so upravičeni do povrnitve stroškov in do nagrade glede na opravljene storitve, pri čemer ni pomembno ali se sodišče njegovemu mnenju v odločitvi o obstoju odločilnih dejstev tudi sledi (VSL 1 Cp 1232/2000 z dne 16. 5. 2001).

V izvedenskem mnenju so bile določene pomanjkljivosti, zaradi nepravilnega materialnopravnega izhodišča, ki je povzročilo nepopolno ugotovljena dejstva in nejasnost, ki je ni bilo mogoče odpraviti z njegovim zaslišanjem, zaradi česar je imenovalo drugega sodnega izvedenca.

Tako s področja iste stroke (ortopedije), kot s področja MDPŠ.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 249.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.