VDSS Sodba Psp 252/2018
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2018-08-24

Edo Škrabec (preds.), Nada Perič Vlaj (poroč.), Elizabeta Šajn Dolenc

INVALIDI - POKOJNINSKO ZAVAROVANJE - SOCIALNO ZAVAROVANJE

Glede na ugotovljeno dejansko zdravstveno stanje o obstoju preostale delovne zmožnosti za polovični delovni čas se tožnici na temelju 69. člena v zvezi z 82. členom ZPIZ-2 zakonito prizna pravica do dela s krajšim delovnim časom od polnega najmanj 4 ure dnevno, z vsemi stvarnimi omejitvami, ugotovljenimi v predsodnem in sodnem postopku. Pravica je zakonito priznana od prvega naslednjega meseca po nastanku spremembe, t.j. od 1. 9. 2015 dalje.

Pritožba se zavrne in v izpodbijanem delu (II., III. in IV. točke izreka) potrdi sodba sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je odpravilo odločbi tožene stranke št. ... z dne 28. 12. 2015 in št. ... z dne 16. 9. 2015 (I. tč. izreka). Tožnici kot invalidu III. kategorije zaradi posledic bolezni je priznalo pravico do dela na drugem delu z omejitvami, da dela v primernem mikroklimatskem okolju, brez vsiljenega ritma dela, z možnostjo občasne krajše prekinitve delovnega procesa, z začetkom delovnega časa med 10.00 in 11.00 uro dopoldan, z ročnim premeščanjem bremen ne več kot 2 do 4 kg, brez dela kjer je potrebna elevacija rok nad horizontalo, brez ponavljajočih se gibov v ramenih in brez dolgotrajne prisilne drže ledveno - križne hrbtenice s krajšim delovnim časom od polnega 4 ure dnevno oz. 20 ur tedensko od prvega dne naslednjega meseca po nastanku spremembe v invalidnosti, t.j. od 1. 9. 2015 dalje (II. tč. izreka). Toženo stranko je zavezalo, da v 30 dneh od pravnomočnosti sodbe izda upravno odločbo o pravici, odmeri in izplačevanju delnega nadomestila (III. tč. izreka). Kar je tožnica zahtevala več ali drugače, t.j. razvrstitev v I. kategorijo invalidnosti zaradi posledic bolezni od 1. 9. 2015 dalje in priznanje pravice do invalidske pokojnine, je zavrnilo (IV. tč. izreka).

2. Zoper II., III. in IV. točko izreka prvostopenjske sodbe se po pooblaščeni odvetnici pritožuje tožnica iz vseh pritožbenih razlogov.

Poleg navedb, ki jih je sodišče obravnavalo kot predlog za vrnitev v prejšnje stanje, pooblaščenka izpostavlja le, da tožnice sploh ne upa seznaniti z razlogi sodbe. Je vsa iz sebe zaradi izostanka z glavne obravnave, saj je vložila prošnjo za preklic. V vseh letih je sodišče prvič izdalo sodbo zaradi izostanka, čeprav mu je bilo predočeno, da se stranka na žive in mrtve bori za svojo pravico in da jo podpirajo tudi družinski člani. Najhuje je, da je zavrnilo stroškovni del zahtevka, ki naj bi bil pisan sproti in dopolnjevan. Prilaga stroškovnik in kopiji fotografij.

4. Ob preizkusu zadeve v mejah pritožbenih razlogov in v skladu z 2. odst. 350. člena Zakona o pravdnem postopku

(ZPP) glede kršitev iz 2. odst. 339. člena ZPP pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodba sodišča prve stopnje v izpodbijani II., III. in IV. točki izdana ob prepričljivo ugotovljenem dejanskem stanju, pravilno uporabljenem materialnem pravu in da v postopku ni prišlo do procesnih kršitev, na katere je potrebno paziti po uradni dolžnosti.

Sodba je temeljito obrazložena z odločilnimi dejanskimi in pravilnimi pravnimi razlogi, ki jih pritožbeno sodišče ne ponavlja, temveč na pritožničino izvajanje dodaja le še naslednje.

5. V obravnavani zadevi gre za spor zaradi vtoževanja novih pravic iz invalidskega zavarovanja na temelju I. kategorije invalidnosti. Ta je po prvi alineji 2. odst. 63. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju

(ZPIZ-2) podana, če zavarovanec več ni zmožen opravljati organiziranega pridobitnega dela, ali ni zmožen opravljati svojega poklica in nima več preostale delovne zmožnosti. Takšno dejansko zdravstveno stanje pa v predmetni zadevi zagotovo ni podano, kot pravilno ugotavlja sodišče prve stopnje in pred njim tožena stranka v predsodnem upravnem postopku.

6. Na podlagi razpoložljive listinske medicinske dokumentacije in izvida osebnega pregleda sta že IK I in IK II v predsodnem postopku skladno ocenili, da je zaradi sindroma kronične bolečine, fibromialgije in anksiozno depresivnega stanja pri tožnici od 31. 8. 2015 zaradi bolezni podana III. kategorija invalidnosti, ker več ni zmožna za delo s polnim delovnim časom, temveč 4 ure dnevno, oziroma 20 ur tedensko z določenimi stvarnimi razbremenitvami. Takšno oceno v postopku pred sodiščem prve stopnje le še dodatno potrjuje pisno mnenje Komisije za fakultetna izvedenska mnenja (list. št. 24 - 30), v kateri so sodelovali specialist medicine dela, prometa in športa, ortoped in psihiatrinja, ustna izpoved psihiatrinje dr. A.A. na glavni obravnavi (list. št. 62 - 66), pisno mnenje revmatologa prof. dr. B.B. (list. št. 76 - 83) in njegova izpoved na obravnavi (list. št. 105 in 106). Navedeni dokazi iz sodnega postopka narekujejo le določitev dodatnih stvarnih razbremenitev, vključno z znižanjem bremen pri ročnem premeščanju z 10 na 2 do 4 kg. Ugotovitve in mnenja sodnih izvedencev imajo podlago v objektivizirani listinski medicinski dokumentaciji in izvidih osebnega pregleda tožnice in so dokazno ocenjena v skladu z 8. členom ZPP.

Ob ugotovljeni preostali delazmožnosti s potrebnimi dodatnimi stvarnimi razbremenitvami, indiciranimi iz zdravstvenih razlogov sta zato izpodbijana ugoditvena upravna akta na podlagi 81. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih

(ZDSS-1) utemeljeno odpravljena. Sicer pa v tem delu sodba niti ni izpodbijana in je zato v I. točki izreka že pravnomočna.

7. Glede na ugotovljeno dejansko zdravstveno stanje o obstoju preostale delovne zmožnosti za polovični delovni čas se tožnici na temelju 69. člena v zvezi z 82. členom ZPIZ-2 zakonito prizna pravica do dela s krajšim delovnim časom od polnega najmanj 4 ure dnevno, z vsemi stvarnimi omejitvami, ugotovljenimi v predsodnem in sodnem postopku, kot je razsojeno v II. točki izreka izpodbijane sodbe. Pravica je zakonito priznana od prvega naslednjega meseca po nastanku spremembe, t.j. od 1. 9. 2015 dalje. Pritožba zoper II. tč. prvostopenjske sodbe ne more biti uspešna.

8. Enako velja glede izpodbijane III. tč. izreka, saj je tožena stranka v skladu z 82. členom ZDSS-1 zakonito zavezana, da posebno upravno odločbo o pravici, odmeri in izplačevanju delnega nadomestila, izda v 30 dneh od pravnomočnosti sodbe.

9. Končno je s IV. točko izreka izpodbijane sodbe že iz predhodnih dejanskih in pravnih razlogov utemeljeno zavrnjen tožbeni zahtevek na razvrstitev v I. kategorijo invalidnosti in priznanje pravice do invalidske pokojnine. Pritožbeno zatrjevanje o sodbi zaradi izostanka je povsem protispisno, ker takšna vrsta sodbe v predmetni zadevi ni izdana. Ne morejo biti odločilne niti navedbe, da se je tožnica na žive in mrtve borila za svojo pravico, saj tovrstno izvajanje samo po sebi ne pogojuje drugačne odločitve od izpodbijane.

10. Neutemeljena je končno tudi pritožba v delu, ki se nanaša na stroške sodnega postopka. Zaradi odprave izpodbijanih upravnih aktov bi bila tožnica sicer upravičena do povračila stroškov sodnega postopka, vendar le, če bi bili stroški sploh priglašeni. Za odpad stroškovnega izreka je tako edino odločilno, da jih tožnica po pooblaščenki do konca postopka pred sodiščem prve stopnje ni priglasila, niti jih ni priglašala ob vlaganju posameznih pripravljalnih vlog.

Po končani glavni obravnavi dne 5. 4. 2018 v odsotnosti pravilno vabljene tožnice in pooblaščenke, je lahko sodišče zaključilo le, da je izrek o stroških odpadel. Takšen zaključek ima podlago v 163. členu ZPP, saj mora stranka povrnitev stroškov zahtevati najkasneje do konca glavne obravnave. Pavšalna tožbena zahteva brez specificirano priglašenih stroškov do zaključka obravnave ne pogojuje drugačne odločitve. Enako velja za stroškovnik, predložen šele v tem pritožbenem postopku, ki ob jasni določbi 163. člena ZPP, ne more biti upošteven.

11. Zaradi obrazloženega je potrebno pritožbo kot neutemeljeno zavrniti in na podlagi 353. člena ZPP potrditi izpodbijani del sodbe sodišča prve stopnje.

Ur. l. RS, št. 73/2007, 45/2008 in 10/2017.

Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (2012) - ZPIZ-2  - člen 69, 82.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.