VDSS Sodba Psp 454/2018
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2019-01-17

Nada Perič Vlaj (preds.), Elizabeta Šajn Dolenc (poroč.), Jože Cepec

POKOJNINSKO ZAVAROVANJE - UPRAVNI POSTOPEK

vdovska pokojnina - obnova postopka - kasneje nastalo novo dejstvo

V obravnavani zadevi ni podan uveljavljani obnovitveni razlog iz prve točke 260. člena ZUP. Razloga, ki ju je tožnica navedla kot razlog za obnovo postopka, in sicer, da iz opravičenih razlogov ni vložila pritožbe zoper odločbo in da ima pravico do preračuna pokojnine na podlagi 29. in 30. člena Sporazuma med Slovenijo in BIH, ne moreta pomeniti novega dejstva niti novega dokaza, ki bi lahko sam zase ali v zvezi z že izvedenimi in uporabljenimi dokazi pripeljal do drugačne odločbe, če bi bila ta dejstva oziroma dokazi navedeni ali uporabljeni v prejšnjem postopku.

V konkretnem primeru tožnica navaja tudi nova dejstva oziroma nove dokaze, ki v času pred izdajo dokončne odločbe še niso obstajali, in sicer medicinsko dokumentacijo iz leta 2017 in 2018. Gre torej za novo dejstvo in nove dokaze, ki so nastali po dokončni odločbi z dne 20. 6. 2014. To pa pomeni, da ta dejstva oziroma dokazi tudi ne bi mogli pripeljati do drugačne odločbe, saj takrat še niso obstajali oziroma še niso nastali.

Pritožba se zavrne in se potrdi sodba sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo zavrnilo tožbeni zahtevek, da se odpravita odločba tožene stranke št. ... z dne 27. 11. 2017 in odločba št. ... z dne 31. 8. 2017 ter se zadeva vrne v ponovno odločanje.

2. Zoper sodbo je pritožbo vložila tožnica zaradi nepopolno in nepravilno ugotovljenega dejanskega stanja in nepravilne uporabe materialnega prava. Povzema kronološki potek postopkov. Ne strinja se z odločbo toženca z dne 27. 11. 2017, saj redno dostavlja medicinsko dokumentacijo in dokazuje, da je zbolela. Zahtevo za obnovo postopka za pridobitev pravice do vdovske pokojnine je oprla predvsem na to, da ni utegnila vložiti pritožbe zoper odločbo toženca z dne 20. 6. 2014 in da ima pravico do preračuna pokojnine na podlagi 29. in 30. člena Sporazuma med Slovenijo in Bosno in Hercegovino. Poleg tega svoj predlog opira tudi na medicinsko dokumentacijo.

4. Po preizkusu zadeve v skladu z drugim odstavkom 350. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami, v nadaljevanju: ZPP) pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje popolno in pravilno ugotovilo dejansko stanje in pravilno uporabilo materialno pravo. V postopku pa tudi ni prišlo do absolutnih bistvenih kršitev določb ZPP, na katere pritožbeno sodišče pazi po uradni dolžnosti.

5. V obravnavani zadevi gre za spor o predlagani obnovi predsodnega postopka, končanega z dokončno odločbo toženca z dne 20. 6. 2014. S slednjo odločbo je bilo odločeno, da vdova nima pravice do vdovske pokojnine. V postopku je bilo ugotovljeno, da vdova ne izpolnjuje pogojev starosti iz šestega odstavka 110. člena v zvezi s prvim odstavkom 421. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Ur. l. RS, št. 106/99 s spremembami, v nadaljevanju: ZPIZ-1), veljavnega do 31. 12. 2012, ki se uporablja na podlagi 392. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Ur. l. RS, št. 96/2012 s spremembami, v nadaljevanju: ZPIZ-2), veljavnega od 1. 1. 2013 dalje. Ob smrti zavarovanca - svojega moža dne 14. 11. 1992 je tožnica dopolnila starost 30 let in 7 mesecev, v letu 2006, ko se je prenehal šolati zadnji otrok pa 44 let in 1 mesec starosti. Po navedeni določbi lahko vdovsko pokojnino uveljavi vdova, ki je do smrti zavarovanca, po katerem ji gre pravica, dopolnila vsaj starost 48 let, da bi lahko pri starosti 53 let pridobila pravico do vdovske pokojnine. Tega pogoja pa tožnica ni izpolnjevala.

6. Obnova postopka je izredno pravno sredstvo, ki se lahko uvede zoper dokončno odločbo v upravnem postopku. Postopek, ki je bil končan z odločbo, zoper katero v upravnem postopku ni rednega pravnega sredstva, se lahko obnovi, če je podan kakšen v zakonu taksativno naštet razlog. Kot npr, če se zve za novo dejstvo ali se najde nov dokaz ali pridobi možnost uporabe novega dokaza, ki bi mogel sam zase ali pa v zvezi z že izvedenimi in uporabljenimi dokazi pripeljati do drugačne odločbe v upravni stvari, če bi bil ta dokaz uporabljen v prejšnjem postopku. Za nov dokaz velja samo takšen dokaz, ki je obstajal že v času pred izdajo dokončne odločbe, vendar takrat ni bil znan, ker se zanj ni vedelo, ali pa se je zanj vedelo, vendar se ni mogel uporabiti. Nov dokaz pa mora biti posebej kvalificiran in sicer takšen, da bi sam zase ali z že izvedenimi dokazi pripeljal do drugačne odločbe, če bi bil uporabljen v prejšnjem postopku. Nadalje pa mora predlog za obnovo postopka za njegovo uspešno uveljavitev biti vložen v predpisanem subjektivnem in objektivnem roku. Kadar navedene predpostavke niso izpolnjene, ker predlog bodisi ni dovoljen, popoln ali pravočasen, oziroma ga ni podala upravičena oseba ali pa okoliščine, na katere se opira, niso niti verjetno izkazane, pristojni organ predlog s sklepom zavrže.

7. V obravnavani zadevi tudi po prepričanju pritožbenega sodišča ni podan uveljavljani obnovitveni razlog iz prve točke 260. člena ZUP, kot je pravilno zaključilo sodišče prve stopnje in pred tem toženec z izpodbijanima upravnima aktoma. Razloga, ki ju je tožnica navedla kot razlog za obnovo postopka, in sicer, da iz opravičenih razlogov ni vložila pritožbe zoper odločbo z dne 20. 6. 2014 in da ima pravico do preračuna pokojnine na podlagi 29. in 30. člena Sporazuma med Slovenijo in BIH, ne moreta pomeniti novega dejstva niti novega dokaza, ki bi lahko sam zase ali v zvezi z že izvedenimi in uporabljenimi dokazi pripeljal do drugačne odločbe, če bi bila ta dejstva oziroma dokazi navedeni ali uporabljeni v prejšnjem postopku.

8. V konkretnem primeru tožnica navaja tudi nova dejstva oziroma nove dokaze, ki v času pred izdajo dokončne odločbe še niso obstajali, in sicer medicinsko dokumentacijo iz leta 2017 in 2018. Gre torej za novo dejstvo in nove dokaze, ki so nastali po dokončni odločbi z dne 20. 6. 2014. To pa pomeni, da ta dejstva oziroma dokazi tudi ne bi mogli pripeljati do drugačne odločbe, saj takrat še niso obstajali oziroma še niso nastali. Poleg tega pa se tožnica v prejšnjem postopku tudi ni sklicevala na nezmožnost za delo. Če stranka predlaga obnovo postopka, je nov dokaz kot obnovitveni razlog le, če se nanaša na dejstva, ki jih je stranka zatrjevala v prejšnjem postopku, pa jih prav zato, ker za dokaz ni vedela, ali ga ni imela možnosti uporabiti, ni uspelo dokazati. Dejstvo je torej moralo obstajati že v času prvega odločanja, če je nastalo pozneje, obnovitveni razlog ni podan. Isto velja za nov dokaz. Tudi ta je moral objektivno obstajati v času pred izdajo odločbe, vendar pa stranka zanj ni vedela ali ga ni imela možnosti uporabiti.

9. Ker v obravnavanem primeru s predlogom za obnovo postopka, ni izpolnjen eden od pogojev določenih v 260. členu ZUP, postopka, končanega z odločbo z dne 20. 6. 2014, tožnica ne more obnoviti, saj za to niso izpolnjeni pogoji.

10. Glede na vse obrazloženo je pritožbeno sodišče tožničino pritožbo v skladu z določbo 353. člena ZPP kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

Zakon o splošnem upravnem postopku (1999) - ZUP  - člen 260, 260-1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.