TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VDSS Sklep Psp 288/2018
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2018-08-30

Nada Perič Vlaj (preds.), Edo Škrabec (poroč.), Elizabeta Šajn Dolenc

Tožnica je spornega dne posredovala dopis po pregledu katerega je sodišče ocenilo, da je nejasen in je zato tožnico pozvalo, da sodišču pojasni, kako je šteti navedeni dopis. Tožnica je odgovorila sodišču, s tem da iz dopisa izhaja, da ne gre niti za pritožbo niti za predlog za vrnitev v prejšnje stanje, temveč zgolj za prošnjo za odobritev varstvenega dodatka. Ker vloga (prošnja) ni bila primerna za obravnavo, jo je bilo potrebno, upoštevaje četrti odstavek 108. člena ZPP, zavreči.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom vlogo tožnice z dne 25. 3. 2018 (očitno gre za pisno napako in je pravilen datum 27. 3. 2018) zavrglo.

2. Zoper sklep je pritožbo vložila tožnica. Pritožbenemu sodišču predlaga, da se zadeva v zvezi s priznanjem pravice do varstvenega dodatka ponovno obravnava.

4. Po preizkusu zadeve pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje razčistilo dejstva bistvena za odločitev v zadevi. Sodišče tudi ni zagrešilo kršitev, na katere pritožbeno sodišče na podlagi drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP)

5. Sodišče prve stopnje je s sklepom VI Ps 168/2018 z dne 16. 3. 2018 tožbo z dne 9. 2. 2018 kot nepopolno zavrglo. Tožnica je 27. 3. 2018 posredovala dopis po pregledu katerega je sodišče ocenilo, da je nejasen in je zato tožnico pozvalo, da sodišču pojasni, kako je šteti navedeni dopis. Tožnica je dne 24. 4. 2018 odgovorila sodišču, s tem da iz dopisa izhaja, da ne gre niti za pritožbo niti za predlog za vrnitev v prejšnje stanje, temveč zgolj za prošnjo za odobritev varstvenega dodatka. Ker vloga (prošnja) ni bila primerna za obravnavo, jo je bilo potrebno, upoštevaje četrti odstavek 108. člena ZPP, zavreči.

6. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče na podlagi 2. točke 365. člena ZPP pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Psp 249/2018
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2018-09-27

Elizabeta Šajn Dolenc (preds.), Edo Škrabec (poroč.), Nada Perič Vlaj

zavrženje pritožbe - stvarna pristojnost - pravni interes

ZPP v tretjem odstavku 343. člena določa, da je pritožba nedovoljena med drugim tudi v primeru, če pritožnik ni imel pravnega interesa za pritožbo. Ker v predmetni zadevi pravni interes ni izkazan, je pritožbeno sodišče na podlagi prvega odstavka 346. člena ZPP pritožbo kot nedovoljeno zavrglo.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom odločilo, da socialno sodišče ni pristojno za odločanje v tem sporu in je tožbo zavrglo.

2. Zoper sklep je pritožbo vložil tožnik. V pritožbi obširno opisuje postopanje upravnega organa v zvezi z izdajo sklepa št. ... z dne 19. 5. 2017. Z omenjenim sklepom je prvostopenjski organ zavrgel tožnikov ugovor krajevne pristojnosti v postopku nadzora nad izpolnjevanjem obveznosti brezposelne osebe. Tožnik je zoper navedeni sklep vložil tožbo, saj meni, da ugovor pristojnosti predstavlja legitimno procesno vlogo znotraj samega postopka na prvi stopnji, o kateri je organ prve stopnje dolžan odločiti. V nadaljevanju pritožbe pa tožnik navaja, da Delovno in socialno sodišče ni stvarno pristojno, da sodi predmetno tožbo. Pritožbenemu sodišču predlaga, da potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje, torej da Delovno in socialno sodišče na osnovi drugega odstavka 72. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (v nadaljevanju: ZDSS-1)

ni stvarno pristojno odločati o sklepu št. ... z dne 19. 5. 2017, to pa iz razloga, ker gre za sklep organa prve stopnje, o katerem pritožbeni organ z dnem vložitve tožbe tožnika še ni bil odločil.

4. Tožnik v pritožbi predlaga, da pritožbeno sodišče izpodbijani sklep potrdi. V tem primeru pa tožnik ni izkazal pravnega interesa za pritožbo. Tožnik namreč ne predlaga razveljavitve oziroma spremembe izpodbijanega sklepa, temveč njegovo potrditev.

5. Zakon o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP)

v tretjem odstavku 343. člena določa, da je pritožba nedovoljena med drugim tudi v primeru, če pritožnik ni imel pravnega interesa za pritožbo. Ker v predmetni zadevi pravni interes ni izkazan, je pritožbeno sodišče na podlagi prvega odstavka 346. člena ZPP pritožbo kot nedovoljeno zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 343, 343/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Psp 300/2019
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2019-12-05

Nada Perič Vlaj (preds.), Elizabeta Šajn Dolenc (poroč.), Edo Škrabec

prekinitev postopka - odvzem poslovne sposobnosti

Iz dejanskih ugotovitev sodišča prve stopnje izhaja, da je prejelo obvestilo sodišča, da je izdalo sklep o uvedbi postopka za odvzem poslovne sposobnosti tožnici po uradni dolžnosti, ki je postal pravnomočen. Na podlagi prejetega obvestila, je sodišče prve stopnje v določbi 3. točke prvega odstavka 206. člena ZPP imelo vso podlago za prekinitev postopka.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom postopek prekinilo.

2. Zoper sklep je pritožbo vložila tožnica. Navaja, da je dne 27. 9. 2019 vložila tožbo na Okrajnem sodišču v Kranju za ustavitev postopka za odvzem poslovne sposobnosti zaradi novo nastalih dejstev, ki jih sodišče po zakonu upošteva.

4. Po preizkusu zadeve v skladu z drugim odstavkom 350. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami, v nadaljevanju: ZPP) pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje na podlagi ugotovljenega dejanskega stanja pravilno odločilo. V postopku pa tudi ni prišlo do absolutnih bistvenih kršitev določb ZPP, na katere pritožbeno sodišče pazi po uradni dolžnosti.

5. Na podlagi 3. točke prvega odstavka 206. člena ZPP, ki se v skladu z 19. členom Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (Ur. l. RS, št. 2/2004 in 10/2004, v nadaljevanju: ZDSS-1) uporablja v socialnih sporih, sodišče odredi prekinitev postopka, če se je začel postopek za popoln ali delni odvzem poslovne sposobnosti stranki.

6. Iz dejanskih ugotovitev sodišča prve stopnje izhaja, da je dne 16. 9. 2019 prejelo obvestilo Okrajnega sodišča Kranj, da je izdalo sklep o uvedbi postopka za odvzem poslovne sposobnosti tožnici po uradni dolžnosti, ki je postal pravnomočen s sklepom Višjega sodišča v Ljubljani z dne 21. 8. 2019.

7. Na podlagi prejetega obvestila, je sodišče prve stopnje tudi po prepričanju pritožbenega sodišča v določbi 3. točke prvega odstavka 206. člena ZPP imelo vso podlago za prekinitev postopka.

8. Ker ima že samo začetek postopka za popoln ali delni odvzem poslovne sposobnosti za posledico prekinitev postopka, samo zaradi dejstva, če je tožnica res tako kot navaja v pritožbi, vložila predlog za ustavitev postopka za odvzem poslovne sposobnosti, odločitev kot izhaja iz izpodbijanega sklepa, ne more biti drugačna.

9. Glede na obrazloženo je pritožbeno sodišče v skladu z 2. točko 365. člena ZPP tožničino pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 206, 206/1, 206/1-3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Psp 302/2019
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2019-12-19

Elizabeta Šajn Dolenc (preds.), Nada Perič Vlaj (poroč.), Edo Škrabec

pogoji za prekinitev pravdnega postopka - odvzem poslovne sposobnosti

Iz dejanske ugotovitve prvostopenjskega sodišča izhaja, da je prejelo obvestilo okrajnega sodišča o izdanem sklepu o uvedbi postopka za odvzem poslovne sposobnosti tožnici po uradni dolžnosti in da je navedeni sklep pravnomočen. Ob takšnem dejanskem stanju je bilo potrebno postopati po 3. točki 1. odstavka 206. člena ZPP. Citirana določba ZPP namreč sodišče izrecno zavezuje, da odredi prekinitev postopka, če se je začel postopek za popoln ali delni odvzem poslovne sposobnosti stranki.

Pritožba se zavrne in potrdi sodišče prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je v predmetnem sodno socialnem sporu prekinilo postopek zaradi uvedenega postopka za odvzem tožničine poslovne sposobnosti.

2. Sklep izpodbija tožnica s predlogom, da se postopek nadaljuje in zadeva zaključi. Navaja le, da je 27. 9. 2019 vložila tožbo na Okrajno sodišče v Kranju za ustavitev postopka za odvzem poslovne sposobnosti.

4. Ob preizkusu zadeve v mejah pritožbenih razlogov in v skladu s 366. členom Zakona o pravdnem postopku

(ZPP), pritožbeno sodišče ugotavlja, da je izpodbijani sklep izdan ob pravilno ugotovljenem procesnem stanju in pravilno uporabljenem pravu. V postopku ni prišlo do kršitev iz 2. odstavka 339. člena ZPP, na katere je potrebno paziti po uradni dolžnosti.

5. Iz dejanske ugotovitve prvostopenjskega sodišča, ki je pritožba niti ne prereka, izhaja, da je dne 16. 9. 2019 prejelo obvestilo Okrajnega sodišča v Kranju o izdanem sklepu o uvedbi postopka za odvzem poslovne sposobnosti tožnici po uradni dolžnosti in da je navedeni sklep pravnomočen.

6. Ob takšnem dejanskem stanju je bilo potrebno postopati po 3. točki 1. odstavka 206. člena ZPP. Citirana določba ZPP namreč sodišče izrecno zavezuje, da odredi prekinitev postopka, če se je začel postopek za popoln ali delni odvzem poslovne sposobnosti stranki. Ker je v predmetni zadevi nedvomno podano takšno procesno stanje, je bilo sodišče prve stopnje dolžno prekiniti postopek, sproženim z izpodbojno tožbo dne 22. 1. 2019.

7. Zaradi obrazloženega in ker je pritožbena navedba o vloženi tožbi v zvezi s postopkom za odvzem poslovne sposobnosti pravno irelevantna, saj ne pogojuje drugačne odločitve od izpodbijane, je potrebno pritožbo kot neutemeljeno zavrniti in na podlagi 365. člena ZPP potrditi sklep sodišča prve stopnje.

Ur. l. RS, št. 73/2007, 45/2008 in 10/2017.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 206, 206/1, 206/1-3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Pdp 170/2019
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2019-03-21

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

mag. Biserka Kogej Dmitrovič (preds.), Sonja Pucko Furman (poroč.), Jelka Zorman Bogunovič

zavrženje vloge - zahteva za varstvo zakonitosti

Zahteva za varstvo zakonitosti, ki je vložena zoper sodbo, zoper katero je po zakonu ni mogoče vložiti (kar je v tem primeru individualni delovni spor), je nedovoljena.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom vlogo tožene stranke z dne 11. 2. 2019 - zahteva za varstvo zakonitosti, zavrglo.

2. Zoper navedeni sklep vlaga tožena stranka pritožbo, v kateri se sklicuje na Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, in sicer, da ima toženec v vsakem primeru pravico se braniti, če sam ni tega sposoben, pa mu mora država dodeliti zagovornika. Navaja, da je ustava najvišji pravni akt in so vsi zakoni podrejeni ustavi. Če so zakoni namenjeni tožeči stranki, ne pa toženi stranki, ima ta kljub vsemu pravico se braniti.

4. Pritožbeno sodišče je sklep preizkusilo v okviru pritožbenih razlogov in razlogov, na katere pazi po uradni dolžnosti po drugem odstavku 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 in nasl. - ZPP).

5. Tožena stranka je zoper sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča opr. št. Pdp 377/2018 z dne 18. 10. 2018 v zvezi s sodbo in sklepom Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani opr. št. IV Pd 2632/2013 z dne 7. 2. 2018 vložila vlogo - zahtevo za varstvo zakonitosti. Sodišče prve stopnje je zahtevo za varstvo zakonitosti tožene stranke zavrglo kot nedovoljeno.

6. Sodišče prve stopnje je pravilno zavrglo zahtevo za varstvo zakonitosti, ki jo je vložila tožena stranka dne 11. 2. 2019. Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (Ur. l. RS, št. 2/2004 in nasl. - ZDSS-1) v 33. členu določa, da zahteva za varstvo zakonitosti v delovnih in socialnih sporih ni dovoljena. Zahteva za varstvo zakonitosti, ki je vložena zoper sodbo, zoper katero je po zakonu ni mogoče vložiti (kar je v tem primeru individualni delovni spor), je nedovoljena. Nedovoljeno zahtevo za varstvo zakonitosti pa je sodišče prve stopnje pravilno zavrglo na podlagi drugega odstavka 391. člena ZPP, ki napotuje na uporabo določbo 374. člena ZPP. Po prvem odstavku 374. člena ZPP nedovoljeno zahtevo za varstvo zakonitosti s sklepom zavrže predsednik senata sodišča prve stopnje brez naroka, kar je pravilno storilo sodišče prve stopnje.

7. Pritožbeno sodišče se do ostalih pritožbenih navedb ne opredeljuje, ker za zadevo niso odločilnega pomena.

8. Glede na navedeno je pritožba tožene stranke neutemeljena, zato jo je pritožbeno sodišče zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP).

Zakon o delovnih in socialnih sodiščih (2004) - ZDSS-1  - člen 33.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Pdp 952/2018
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2019-03-21

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

mag. Biserka Kogej Dmitrovič (preds.), Sonja Pucko Furman (poroč.), Jelka Zorman Bogunovič

prepis zvočnega posnetka - zapisnik - pripombe

Prepis zvočnega posnetka je namenjen dobesednemu prepisu izpovedi. Pripombe na zvočni posnetek niso namenjene vsebinski obravnavi izpovedi. Nestrinjanje z vsebino izpovedi se lahko uveljavlja s pritožbo zoper končno odločbo.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo pripombe tožnice na prepis zvočnega posnetka z dne 4. 6. 2018.

2. Zoper sklep se pritožuje tožnica zaradi bistvenih kršitev določb postopka in zmotne oziroma nepopolne ugotovitve dejanskega stanja. Navaja, da je sodišče neutemeljeno zavrnilo njene pripombe na prepis zvočnega posnetka. Meni tudi, da je sodišče zmotno štelo, da je tožnica podpisala zapisnik po končanem naroku za glavno obravnavo dne 4. 6. 2018, saj zapisnika ni podpisala, temveč je v zakonskem roku podala pripombe na zapisnik.

4. Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijano odločitev v mejah uveljavljanih pritožbenih razlogov, pri čemer je na podlagi drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP; Ur. l. RS, št. 26/99 in nasl.) v zvezi s 366. členom ZPP po uradni dolžnosti pazilo na absolutne bistvene kršitve določb pravdnega postopka, naštete v navedeni določbi, ter na pravilno uporabo materialnega prava.

5. Sodišče prve stopnje je pravilno pojasnilo, da je prepis zvočnega posnetka namenjen dobesednemu prepisu izpovedi. Pripombe na zvočni posnetek niso namenjene vsebinski obravnavi izpovedi, kot to neutemeljeno uveljavlja tožnica. Nestrinjanje z vsebino izpovedi se lahko uveljavlja s pritožbo zoper končno odločbo. O pritožbeni navedbi, da tožnica ni podpisala zapisnika na naroku za glavno obravnavo dne 4. 6. 2018, se pritožbeno sodišče opredeljuje v 7. točki sodbe z dne 21. 3. 2019 ob odločanju o pritožbi tožnice zoper končno odločbo.

6. Ker niso podani v pritožbi uveljavljani razlogi, niti razlogi, na katere pritožbeno sodišče pazi po uradni dolžnosti, je pritožbeno sodišče pritožbo tožnice zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (365. člen ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 125, 125/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Pdp 248/2019
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2019-04-11

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Sonja Pucko Furman (preds.), Jelka Zorman Bogunovič (poroč.), Valerija Nahtigal Čurman

Pritožba mora skladno z določbo 335. člena ZPP obsegati: navedbo sodbe, zoper katero se vlaga, izjavo, da se sodba izpodbija v celoti ali v določenem delu, pritožbene razloge in podpis pritožnika. Pritožba, ki jo je vložil tožnik, ne vsebuje razlogov, zaradi katerih izpodbija odločitev sodišča prve stopnje. Ker se v postopku s pritožbo po določbi 336. člena ZPP ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev, je pritožba nepopolna, zato jo je sodišče prve stopnje pravilno zavrglo.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Tožnik je dne 26. 3. 2019 vložil pritožbo zoper sklep sodišča prve stopnje opr. št. I Pd 776/2017 z dne 6. 3. 2019, s katerim je sodišče prve stopnje zavrglo pritožbo zoper sodbo in sklep pod isto opr. št. I Pd 776/2017 z dne 3. 12. 2018.

2. Tožnik je vložil pritožbo, v kateri pojasnjuje, da je istočasno s pritožbo podal prošnjo za BPP, da bi se s pomočjo odvetnika pritožba ustrezno formulirala. Zato prosi, da se sklep o zavrženju njegove pritožbe anulira, da se mu preko BPP dodeli ustrezni odvetnik za pritožbo zoper sklep z dne 6. 3. 2019.

4. Na podlagi drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. list RS, št. 26/99 in naslednji) v zvezi s prvim odstavkom 366. člena ZPP je pritožbeno sodišče izpodbijani sklep preizkusilo v mejah razlogov, ki so navedeni v pritožbi, pri tem pa je po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb pravdnega postopka iz 1., 2., 3., 6., 7., 11. točke, razen glede obstoja in pravilnosti pooblastila za postopek pred sodiščem prve stopnje, ter 12. in 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP in na pravilno uporabo materialnega prava. Po izvedenem preizkusu je pritožbeno sodišče ugotovilo, da sodišče prve stopnje ni zagrešilo bistvenih kršitev določb postopka, na katere pazi po uradni dolžnosti, in o zadevi pravilno odločilo.

5. Pritožba mora skladno z določbo 335. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nadaljnji) obsegati: navedbo sodbe, zoper katero se vlaga, izjavo, da se sodba izpodbija v celoti ali v določenem delu, pritožbene razloge in podpis pritožnika. Pritožba, ki jo je vložil tožnik, ne vsebuje razlogov, zaradi katerih izpodbija odločitev sodišča prve stopnje. Ker se v postopku s pritožbo po določbi 336. člena ZPP ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev, je pritožba nepopolna, zato jo je sodišče prve stopnje pravilno zavrglo.

6. Pritožba zoper sklep z dne 6. 3. 2019, s katerim je sodišče prve stopnje zavrglo pritožbo zoper sodbo in sklep z dne 3. 12. 2018, je neutemeljena, zato jo je pritožbeno sodišče skladno z določbo 2. točke 365. člena ZPP zavrnilo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 108, 336, 355.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Pdp 311/2019
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2019-04-25

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Ruža Križnar Jager (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), dr. Martina Šetinc Tekavc

zavrženje pritožbe - zamudna sodba - pravni interes

Pritožba, vložena po osebi, ki nima pravnega interesa za pritožbo, je nedovoljena in se zavrže (343. člen ZPP).

1. Sodišče prve stopnje z zamudno sodbo ugotovilo, da je odpoved pogodbe o zaposlitvi z dne 20. 11. 2018 nezakonita, da tožnici delovno razmerje pri toženi stranki ni prenehalo dne 27. 11. 2018 in jo je tožena stranka dolžna za čas od 27. 11. 2018 dalje prijaviti v zavarovanje za vpis v matično evidenco pri ZPIZ, ji plačati bruto zneske nadomestil plač, z zakonskimi zamudnimi obrestmi od neto zneskov, ki tečejo od 18. dne v mesecu za pretekli mesec do plačila, ter jo pozvati nazaj na delo, vse v roku 8 dni, šteje pa se, da je bila pogodba o zaposlitvi z dne 20. 9. 2018 sklenjena za nedoločen čas. Sklenilo je, da se tožba zavrže v delu, ki se nanaša na obračun bruto nadomestil plač ter plačilo davkov in prispevkov.

2. Zoper sodbo se pritožuje tožnica iz vseh treh pritožbenih razlogov po 338. členu ZPP. Navaja, da sta stranki pred izdajo sodbe sklenili izvensodno poravnavo, s katero sta rešili predmetni spor. Zato tožnica ni upravičena do prisojenega in bi bilo potrebno tožbeni zahtevek zavrniti. Iz poravnave izhaja, da bosta stranki sodišče obvestili o umiku tožbe. Ker tožena stranka tega ni storila, tožnica to uveljavlja v pritožbi. Predlaga, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi in sodbo spremeni tako, da tožbeni zahtevek zavrne oziroma jo razveljavi in vrne zadevo sodišču prve stopnje v novo sojenje.

4. Pritožba, vložena po osebi, ki nima pravnega interesa za pritožbo, je nedovoljena in se zavrže (343. člen Zakona o pravdnem postopku - ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nasl.). Do vsebine nedovoljene pritožbe se pritožbeno sodišče ne opredeljuje.

5. Izdana zamudna sodba (318. člen ZPP) je tožnici v korist, kar pomeni, da nima pravnega interesa za njeno izpodbijanje. Zato je pritožbeno sodišče pritožbo zavrglo.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 318, 343.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS Sklep Psp 117/2019
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2019-04-18

Elizabeta Šajn Dolenc (preds.), Nada Perič Vlaj (poroč.), Edo Škrabec

odločitev o pravdnih stroških - načelo uspeha - zavrženje tožbe

Za pritožbeno rešitev stroškovnega sklepa pravno podlago predstavlja 1. odstavek 154. člena ZPP, ki izrecno določa, da mora stranka, ki v pravdi ne uspe, nasprotni stranki povrniti stroške postopka. Takšno dejansko stanje je ob dejstvu, da je tožba zaradi pomanjkanja procesne predpostavke za meritorno sojenje zoper prvotoženo stranko zavržena, podano tudi v predmetni zadevi.

Pritožba se zavrne in potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom tožnico zavezalo, da prvotoženi stranki v 15-ih dneh povrne stroške postopka v višini 523,81 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Ugotovilo je, da je izpolnjen zakonski dejanski stan za priznanje priglašenih stroškov, saj je tožba proti prvo toženi stranki iz procesnih razlogov zavržena.

2. Sklep izpodbija tožnica. Navaja le, da je razlog za vložitev pritožbe v sprejemanju urgentnega zakona, vezanega na problematiko dodatkov za nego otrok in ustavitev izvršilnih postopkov, o čemer je ministrica A. več povedala 14. februarja v oddaji B. na televiziji C.

4. Ker gre v obravnavanem primeru za pravno sredstvo, uveljavljano zoper prvostopenjski sklep, ki datumsko ni identificiran, je tudi ta odločitev pravilno predložena v pritožbeno reševanje. Vendar je pritožbo glede na njeno vsebino potrebno šteti kot neobrazloženo in izpodbijani stroškovni sklep preizkusiti v mejah iz 2. odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku

(ZPP) glede morebitnih bistvenih kršitev procesnega prava in zmotne uporabe materialnega prava, ki pa v okoliščinah konkretnega primera niso podane.

5. Za pritožbeno rešitev stroškovnega sklepa pravno podlago predstavlja 1. odstavek 154. člena ZPP, ki izrecno določa, da mora stranka, ki v pravdi ne uspe, nasprotni stranki povrniti stroške postopka. Takšno dejansko stanje je ob dejstvu, da je tožba zaradi pomanjkanja procesne predpostavke za meritorno sojenje zoper prvotoženo stranko zavržena, podano tudi v predmetni zadevi.

V skladu z 8. členom Zakona o državnem odvetništvu

(ZDOdv) ter 155. v zvezi s 154. členom ZPP je prvostopenjsko sodišče ob pravilni uporabi Odvetniške tarife za posamezno procesno dejanje, česar pritožba sploh ne prereka, tožnico zakonito zavezalo k plačilu 523,81 EUR odmerjenih stroškov v 15 dneh, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

6. Zaradi obrazloženega je potrebno pritožbo na temelju 2. odstavka 365. člena ZPP zavrniti in potrditi sklep sodišča prve stopnje.

Ur. l. RS, št. 73/2007, 45/2008 in 10/2017.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 154, 154/1.

ZDOdv Zakon o državnem odvetništvu (2017) - člen 8.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.