VDSS sodba Pdp 930/2016
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2016-11-17

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Silva Donko (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Samo Puppis

odpoved pogodbe o zaposlitvi s ponudbo nove - poslovni razlog - navidezni odpovedni razlog

Opis nalog novega delovnega mesta se sicer nekoliko razlikuje od opisa nalog ukinjenega delovnega mesta, ki ga je pred odpovedjo pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga zasedala tožnica, vendar je, bolj kot formalno pretežno prekrivanje opisa del in nalog obeh delovnih mest, pomembna ugotovitev, da so se naloge obeh delovnih mest tudi po vsebini dejansko prekrivale. Tožnica je imela na podlagi sklepov uprave posebna pooblastila na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma. Njeno delo je predstavljalo izključno opravljanje nalog pooblaščenke. Tožnici so bila ta pooblastila preklicana in podeljena sodelavki, ki je nato opravljala domala enake naloge kot predhodno tožnica. Organizacijska sprememba, ki spreminja le naziv delovnega mesta, pri čemer vsebina nalog ostaja domala enaka (čeprav v drugi organizacijski enoti in spremenjeni sistemizaciji), ne utemeljuje organizacijskega odpovednega razloga.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijana sodba sodišča prve stopnje.

II. Tožeča stranka krije sama svoje stroške odgovora na pritožbo.

III. Tožena stranka je dolžna tožeči stranki povrniti stroške revizijskega postopka v znesku 958,92 EUR v roku 8 dni, z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od prvega naslednjega dne po izteku roka za izpolnitev obveznosti, določenega v tej točki izreka do plačila.

1. Sodišče prve stopnje je razsodilo, da se redna odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga s ponudbo nove pogodbe o zaposlitvi, ki jo je tožena stranka podala tožeči stranki, kot nezakonita razveljavi; da se ugotovi, da je pogodba o zaposlitvi, ki sta jo stranki 9. 5. 2014 sklenili za nedoločen čas, razvezana; da pogodba o zaposlitvi za delovno mesto svetovalec za preprečevanje pranja denarja z dne 15. 10. 2013 ni prenehala veljati 30. 4. 2014, temveč je trajala do 29. 8. 2014 in ji je tožena stranka dolžna za navedeno obdobje neprekinjeno priznati delovno razmerje in prijaviti v zavarovanje za vpis v matično evidenco pri ZPIZ Slovenije; da je tožena stranka dolžna tožeči stranki za obdobje od 1. 5. 2014 do 29. 8. 2014 obračunati razliko v plači med plačo, ki bi jo prejemala po pogodbi o zaposlitvi z dne 15. 10. 2013 in plačo, ki jo je prejemala po pogodbi o zaposlitvi z dne 9. 5. 2014, od bruto zneskov razlike v plači odvesti prispevke in davek pristojnim institucijam ter tožeči stranki izplačati neto razlike v plači, z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 6. dne v posameznem mesecu za pretekli mesec do plačila, v roku 8 dni. Toženi stranki je naložilo še, da je dolžna tožeči stranki povrniti stroške postopka 1.223,05 EUR v roku 8 dni, s pp (I. - V. točka izreka). V VI. točki izreka je sodišče prve stopnje toženi stranki naložilo v končno plačilo stroške priče A.A. 120,52 EUR s pp, kar je pritožbeno sodišče, ko je prvič obravnavalo pritožbo tožene stranke (sodba in sklep Pdp 780/2015 z dne 4. 2. 2016) znižalo na 24,40 EUR s pp. V preostalem je pritožbeno sodišče ugodilno sodbo spremenilo v zavrnilno. Le odločitev o pričnini je že pravnomočna, medtem ko je revizijsko sodišče s sklepom VIII Ips 106/2016 z dne 8. 11. 2016 sodbo razveljavilo in zadevo vrnilo pritožbenemu sodišču v novo sojenje.

2. Pritožbeno sodišče tako znova presoja utemeljenost pritožbe zoper sodbo sodišča prve stopnje, ki jo tožena stranka vlaga iz vseh pritožbenih razlogov po 338. členu ZPP. Navaja, da v primeru sporne odpovedi ni prišlo samo do spremembe naziva delovnega mesta, na katerem je delala tožnica, ampak do reorganizacije, zaradi katere je prišlo do ustanovitve novega delovnega mesta pooblaščenec za preprečevanje pranja denarja, nekatera delovna mesta so bila ukinjena, med njimi tudi delovno mesto, ki ga je zasedala tožnica. Do te spremembe je prišlo zaradi spremenjene zakonodaje na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma. Tožena stranka se je za združitev sektorja in službe odločila zaradi racionalizacije poslovanja. Predlog o reorganizaciji sektorja je predvideval tudi prenos obvladovanja področja po ZPPDFT v novoustanovljeni sektor. Reorganizacija je bila potrebna tudi zaradi pravilne umestitve pooblaščenca po ZPPDFT ter njegovega pravilnega in zakonitega delovanja. Sodišče napačno zaključuje, da združitev enot ne izkazuje prenehanja potrebe po opravljanju nalog pooblaščenca za preprečevanje pranja denarja. Ker je prišlo do reorganizacije poslovanja, je prenehala potreba po opravljanju dela tožnice po odpovedani pogodbi o zaposlitvi. Novo delovno mesto se po obsegu in vsebini delovnih nalog razlikuje od ukinjenega delovnega mesta. Čeprav delovno mesto šifra ... vsebuje določene naloge, ki jih je vsebovalo ukinjeno delovno mesto, to ne vpliva na zaključek o prenehanju potrebe po delu tožnice po pogodbi o zaposlitvi. Predlaga, da pritožbeno sodišče sodbo spremeni tako, da tožbeni zahtevek zavrne oziroma, da sodbo razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

3. Tožnica v odgovoru na pritožbo predlaga njeno zavrnitev.

5. Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijano sodbo v mejah uveljavljanih pritožbenih razlogov, pri čemer je po uradni dolžnosti pazilo na absolutne bistvene kršitve določb pravdnega postopka, naštete v drugem odstavku 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nasl.), ter na pravilno uporabo materialnega prava. Ugotovilo je, da sodišče prve stopnje ni storilo nobenih postopkovnih kršitev, pravilno in popolno je ugotovilo dejansko stanje ter tudi pravilno uporabilo materialno pravo.

6. Pritožbeno sodišče se strinja z ugotovitvami in razlogi sodišča prve stopnje, pri ponovnem odločanju o pritožbi pa upošteva tudi stališča Vrhovnega sodišča RS iz sklepa VIII Ips 106/2016.

7. Tožena stranka je tožnici 23. 4. 2014 podala odpoved pogodbe o zaposlitvi z dne 15. 10. 2013 (glede delovnega mesta svetovalec za preprečevanje pranja denarja – šifra ...) s ponudbo nove pogodbe o zaposlitvi (za delovno mesto samostojni sodelavec za preprečevanje denarja in financiranje terorizma – šifra ...), katero je tožnica podpisala. Tožena stranka se je v odpovedi sklicevala na organizacijski odpovedni razlog in s tem v zvezi na sklep o ukinitvi delovnega mesta ... ter  na ugotovitev, da zaradi spremenjene zakonodaje na področju pranja denarja obstoječa vsebina delovnega mesta, na katerem je delala tožnica, ni več ustrezala potrebam in zahtevam s tega področja. Pri toženi stranki je bila izvedena tudi reorganizacija Sektorja B. in Službe C. (kjer je bilo sistemizirano ukinjeno delovno mesto), ki sta se združila v enotni Sektor D. (kjer je bilo sistemizirano novo delovno mesto šifra ...). Vendar pa je bilo v tem sektorju sistemizirano tudi novo delovno mesto pooblaščenec za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma (šifra ...), na katerem je tožena stranka s 1. 5. 2014 zaposlila A.A., ne pa tožnice. Ravno v zvezi s tem delovnim mestom oz. nalogami te delavke je tožnica uspešno uveljavljala, da ni prenehala potreba po opravljanju njenega dela pod pogoji iz odpovedane pogodbe o zaposlitvi.

8. Poslovni razlog za redno odpoved pogodbe o zaposlitvi je v prvi alineji prvega odstavka 89. člena Zakona o delovnih razmerjih (ZDR-1, Ur. l. RS, št. 21/2013) opredeljen kot prenehanje potreb po opravljanju določenega dela pod pogoji iz pogodbe o zaposlitvi zaradi ekonomskih, organizacijskih, tehnoloških, strukturnih ali podobnih razlogov na strani delodajalca. Kot izhaja iz sklepa VIII Ips 109/2016, organizacijska sprememba, kot je združitev posameznih služb ali sektorjev, sicer lahko predstavlja utemeljen (organizacijski) razlog, če zaradi tega pride tudi do spremembe delovnih mest. Ne le formalne, ampak tudi dejanske. Takšna sprememba delovnih mest je npr. potrebna ob združitvi organizacijskih enot, ko se več prejšnjih delovnih mest nadomesti z enim novim. Za tak primer  (ki se je prav tako nanašal na delovna mesta pooblaščencev po določilih ZPPDFT) je šlo npr.  v zadevi  VIII Ips 69/2013. Vendar pa za razliko od te zadeve, v obravnavani ni bilo več delovnih mest nadomeščenih z enim, ampak je bilo zgolj eno delovno mesto nadomeščeno z drugim (bistveno podobnim), kar predstavlja v bistvenem drugačne okoliščine za ugotavljanje prenehanja potrebe po delu.

9. Kot je ugotovilo sodišče prve stopnje, se opis nalog delovnega mesta ... sicer nekoliko razlikuje od opisa nalog ukinjenega delovnega mesta ..., a je pri tem pravilno izpostavilo, da je bolj kot formalno pretežno prekrivanje opisa del in nalog obeh delovnih mest pomembna ugotovitev, da so se naloge obeh delovnih mest tudi po vsebini dejansko prekrivale. Ugotovilo je, da je imela tožnica na podlagi sklepov uprave posebna pooblastila na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma, ter da je njeno delo predstavljalo izključno opravljanje nalog pooblaščenke. Tožnici so bila ta pooblastila preklicana s 1. 5. 2014 in bila podeljena A.A., ki je nato opravljala domala enake naloge kot predhodno tožnica. Zato je sodišče prve stopnje pravilno razlogovalo, da organizacijska sprememba, ki spreminja le naziv delovnega mesta, pri čemer vsebina nalog ostaja domala enaka (čeprav v drugi organizacijski enoti in spremenjeni sistemizaciji),  ne utemeljuje organizacijskega odpovednega razloga.

10. Pritožba neutemeljeno navaja, da naj bi bila reorganizacija potrebna zaradi pravilne umestitve pooblaščenca po ZPPDFT ter njegovega pravilnega in zakonitega delovanja. Teh pavšalnih navedb tožena stranka že v postopku na prvi stopnji ni znala utemeljiti, zato jim tudi pritožbeno sodišče ne more slediti. Prav tako tožena stranka še v pritožbi neutemeljeno vztraja, da zaradi spremenjene zakonodaje na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma tožničino delo pooblaščenca ni več ustrezalo potrebam in zahtevam s tega področja. Ker po pravilnih ugotovitvah sodišča prve stopnje do spremenjene zakonodaje sploh ni prišlo, takšen razlog za odpoved ne more biti utemeljen.

11. Tožena stranka ne more uspeti s pritožbenimi navedbami, da se je za združitev sektorja in službe odločila zaradi racionalizacije poslovanja, saj kot nakazano, samo dejstvo združitve sektorja in službe, ni odločilno. V posledici pravilne ugotovitve o nezakonitosti redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi s ponudbo nove, je sodišče prve stopnje tožnici utemeljeno priznalo vse pravice iz odpovedane pogodbe o zaposlitvi za vtoževani čas od 1. 5. 2014 do 29. 8. 2014.

12. Ker niso podani uveljavljani pritožbeni razlogi in tudi ne razlogi, na katere pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti, je pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje (353. člen ZPP).

13.  Tožnica krije sama svoje stroške odgovora na pritožbo, saj te njene navedbe niso prispevale k odločitvi o utemeljenosti pritožbe (155., 165. člen ZPP).

14. Skladno z II. točko izreka sklepa Vrhovnega sodišča RS VIII Ips 109/2016 z dne 25. 10. 2016 je potrebno s to sodbo odločiti tudi o stroških revizijskega postopka. Ker je tožnica z revizijo uspela, ji mora tožena stranka povrniti stroške revizijskega postopka, ki v skladu z Zakonom o odvetniški tarifi (ZOdvT, Ur. l. RS, št. 67/2008 in nas.) znašajo: nagrada za revizijo 786,00 EUR, povečano za 22 % DDV, ki znaša 172,92 EUR, kar skupaj znese 958,92 EUR s pp.

ZDR člen 88, 88/1, 88/1-1. ZPPDFT člen 42, 43.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.