VDSS sklep Pdp 764/2016
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2016-10-10

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Samo Puppis (preds.), mag. Aleksandra Hočevar Vinski (poroč.), Silva Donko

zavrženje tožbe - bistvena kršitev določb pravdnega postopka - prošnja za podaljšanje roka - rok za popravo ali dopolnitev vloge- nepopolna vloga

Sodišče prve stopnje je s sklepom z dne 28. 6. 2016 tožeči stranki naložilo, da je dolžna v roku 8 dni popraviti tožbo in jo dopolniti z dokaznimi listinami. Tožeča stranka je bila opozorjena na sankcijo zavrženja tožbe, če je ne bo popravila oziroma dopolnila v odrejenem roku. Tožeči stranki je bil ta sklep vročen 6. 7. 2016, kar pomeni, da je bila prošnja za podaljšanje roka z dne 14. 7. 2016 podana pred iztekom roka, torej pravočasno. Ker o tej prošnji sodišče prve stopnje ni odločilo, ni imelo podlage za zavrženje tožbe.

I. Pritožbi se ugodi, izpodbijani del sklepa se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v novi postopek.

II. Pritožbeni stroški so nadaljnji stroški postopka.

1. Sodišče prve stopnje je z navedenim sklepom tožbo v delu, ki se nanaša na obračun nadomestila plače za čas čakanja na delo do 30. 6. 2015, na obračun nadomestila plače za čas od 1. 7. 2015 do 14. 7. 2015 ter na obračun dodatka za pripravljenost na domu (to je glede 3., 4. in 5. točke zahtevka), zavrglo (I. odstavek izreka). Tožeči stranki je še naložilo, da v roku 8 dni predloži redno odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga (II. odstavek izreka).

2. Zoper delno zavrženje tožbe se pritožuje tožeča stranka. Najprej navaja, da je sodišče v pravnem pouku napačno navedlo, da zoper sklep ni pritožbe, nato pa opozarja, da je v skladu s 110. členom ZPP pravočasno prosila za podaljšanje roka za popravo tožbe, pa sodišče o tej prošnji sploh ni odločalo, ampak je tožbo zaradi pasivnosti tožeče stranke kar zavrglo. Predlaga, da pritožbeno sodišče sklep o zavrženju tožbe razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v novi postopek.

4. Na podlagi drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nasl.) v zvezi s prvim odstavkom 366. člena ZPP je pritožbeno sodišče izpodbijani del sklepa preizkusilo v mejah uveljavljanih pritožbenih razlogov in po uradni dolžnosti pazilo na absolutne bistvene kršitve določb pravdnega postopka iz 1., 2., 3., 6., 7., 11. točke, razen glede obstoja in pravilnosti pooblastila za postopek pred sodiščem prve stopnje, ter 12. in 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP ter na pravilno uporabo materialnega prava.

5. Pritožba pravilno navaja, da se pravni pouk sklepa glede I. točke izreka napačno glasi, da zoper sklep ni pritožbe. Pritožba zoper sklep je vedno dovoljena, razen če ZPP ne predpisuje, da ni dovoljena (363. člen ZPP), česar pa ZPP v primeru izdaje sklepa o zavrženju tožbe ne določa.

6. Sicer pa pritožba po vsebini utemeljeno uveljavlja bistveno kršitev določbe pravdnega postopka, ki je vplivala na pravilnost in zakonitost odločitve sodišča prve stopnje. Gre za kršitev 110. člena ZPP (ker sodišče prve stopnje ni odločilo o prošnji tožeče stranke za podaljšanje roka), kar je imelo za posledico napačno zavrženje tožbe po 108. členu ZPP.

7. Po 108. členu ZPP lahko sodišče vložniku odredi rok za popravo ali dopolnitev vloge, če je ta nerazumljiva ali ne vsebuje vsega, kar je treba, da bi se lahko obravnavala. Če vložnik ne ravna po nalogu sodišča, sodišče vlogo zavrže. Po 110. členu ZPP pa se rok, ki ga določi sodišče, na predlog prizadete osebe lahko podaljša, če so za to opravičeni razlogi, s tem da je potrebno podaljšanje roka predlagati pred iztekom roka. Zoper sklep o podaljšanju roka ni pritožbe.

8. Sodišče prve stopnje je s sklepom z dne 28. 6. 2016 tožeči stranki naložilo, da je dolžna v roku 8 dni popraviti tožbo in jo dopolniti z dokaznimi listinami. Iz obrazložitve tega sklepa izhaja, da se je poprava nanašala na opredelitev vtoževanih terjatev iz 3., 4. in 5. točke zahtevka po višini ter na predložitev dokaznih listin. Tožeča stranka je bila opozorjena na sankcijo zavrženja tožbe, če je ne bo popravila oziroma dopolnila v odrejenem roku. Tožeči stranki je bil ta sklep vročen 6. 7. 2016, kar pomeni, da je bila prošnja za podaljšanje roka z dne 14. 7. 2016 podana pred iztekom roka, torej pravočasno. Ker o tej prošnji sodišče prve stopnje ni odločilo, ni imelo podlage za zavrženje tožbe glede navedenega dela zahtevka.

9. Zaradi navedene bistvene kršitve določbe pravdnega postopka po prvem odstavku 339. člena ZPP je pritožbeno sodišče pritožbi ugodilo, izpodbijani del sklepa razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novi postopek (366. člen ZPP v zvezi s 354. členom ZPP), v katerem mora sodišče prve stopnje najprej s posebnim sklepom odločiti o prošnji za podaljšanje roka. Šele v nadaljnji fazi postopka bodo izpolnjeni pogoji za odločanje o tem, ali je tožeča stranka zamudila rok za popravo tožbe oziroma ali je podana podlaga za zavrženje tožbe na podlagi 108. člena ZPP.

10. Pritožbeni stroški so nadaljnji stroški postopka (165. člen ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.