VDSS sodba Psp 240/2016
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2016-11-03

Edo Škrabec (preds.), Nada Perić Vlaj (poroč.), Jože Cepec

lastnost zavarovanca - družbeništvo zasebne družbe

Tožnik je družbenik in poslovodja zasebne družbe in od 10. 1. 2012 dalje, ko mu je prenehalo delovno razmerje, ni več vključen v obvezno zdravstveno zavarovanje po nobeni podlagi. Toženec ga je zato zakonito vključil v obvezno zdravstveno zavarovanje po 6. točki 1. odstavka 15. člena ZZVZZ, po katerem so obvezno zavarovane osebe, ki so lastniki zasebnih podjetij v Republiki Sloveniji, če niso zavarovane iz drugega naslova. Ob izpolnjenih pogojih lastništva zasebne družbe in neobstoja zavarovanja na drugi podlagi je zavarovanje obvezno, ne glede na siceršnji osebni dohodkovni položaj oziroma dohodkovni položaj pravnega subjekta.

Pritožba se zavrne in potrdi sodba sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek na odpravo odločb št. ... z dne 15. 7. 2013 in št. ... z dne 29. 3. 2013 ter ugotovitev, da ima tožnik lastnost zavarovanca obveznega zdravstvenega zavarovanja iz naslova delovnega razmerja od 1. 10. 2012 dalje.

2. Zoper sodbo se pritožuje tožnik smiselno iz vseh pritožbenih razlogov.

Navaja, da gospodarska družba, katere družbenik in poslovodja je, že več let ne posluje in tudi nima zaposlenih delavcev. Od 1. 10. 2012 dalje je bil brezposeln in ni bil vključen v obvezno zavarovanje, prav tako je zaradi zdravstvenega stanja nezmožen za delo. Finančna uprava mu je zaradi neplačanih prispevkov že blokirala transakcijski račun.

Nadalje izpostavlja, da je sodba, opr. št. I Pd 573/2014 neverodostojna, čeprav je pravnomočna, saj sodišče pri razsoji ni upoštevalo vseh relevantnih listin. V delovnem sporu je bilo odločeno na podlagi zapisnika seje toženega delodajalca, ki naj bi bila dne 16. 1. 2013. Meni, da je ta listina ponarejena, saj zaradi slabih snežnih razmer dvomi, da so se člani upravnega odbora sploh sestali, poleg tega je bil takrat eden izmed članov zelo slabega zdravstvenega stanja. Delovno sodišče v navedeni sodbi ni upoštevalo 54. člena ZDR in tudi zmotno zaključilo, da je šele 10. 1. 2013 izvedel, da mu je pogodba iztekla 30. 9. 2012. Meni, da je bila odločitev delodajalca o odpovedi pogodbe o zaposlitvi zaradi prekoračitve pooblastil nezakonita in delodajalcu očita več kaznivih dejanj. Vztraja, da je bila nova pogodba sklenjena ustno od 1. 10. 2012 dalje, kot izhaja iz listin, zlasti elektronske komunikacije med njim in delodajalcem in prijave na razpis, kjer je bil eden izmed določenih pogojev tudi zaposlitev vodje projekta.

3. Toženec v odgovoru na pritožbo prereka pritožbene navedbe tožnika in predlaga zavrnitev pritožbe. Meni, da vprašanje nadaljnjega obstoja delovnega razmerja ne more biti predmet tega sodnega postopka. Tožnik je bil družbenik zasebne družbe in ni bil zavarovan na drugi podlagi. Obveznost zavarovanja je vezana na status lastništva podjetja, ne pa na dohodek.

5. Pritožnik ne navaja ničesar takega, kar bi lahko vplivalo na pravilnost in zakonitost izpodbijane zavrnilne sodbe, ki je izdana ob dovolj razčiščenem dejanskem stanju in pravilno uporabljenem materialnem pravu. V postopku ni prišlo do procesnih kršitev iz 2. odstavka 350. v zvezi s 339. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP; Ur. l. RS, št. 73/2007 s spremembami), na katere je potrebno paziti po uradni dolžnosti.

6. V obravnavani zadevi se spor nanaša na lastnost zavarovanca obveznega zdravstvenega zavarovanja. Predmet presoje je pravilnost in zakonitost upravnih odločb o vključitvi tožnika v obvezno zdravstveno zavarovanje iz naslova lastništva zasebnega podjetja od 1. 10. 2012 dalje. Ugotovljeno je bilo, da je družbenik in poslovodja zasebne družbe in od 10. 1. 2012 dalje ni več vključen v obvezno zdravstveno zavarovanje po nobeni podlagi.

Do enakih dejanskih in pravnih zaključkov je utemeljeno prišlo tudi sodišče prve stopnje v izpodbijani zavrnilni sodbi. Tudi po stališču pritožbenega sodišča ni podlage, da bi se tožnik v spornem obdobju v obvezno zdravstveno zavarovanje vključil na temelju delovnega razmerja.

7. Pravna podlaga za pritožbeno rešitev zadeve je podana v Zakonu o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju (ZZVZZ; Ur. l. RS, št. 9/92 s spremembami)  in Pravilih obveznega zdravstvenega zavarovanja (POZZ; Ur. l. RS, št. 79/94 s spremembami).(1)  Po 15. členu ZZVZZ so obvezno zavarovane vse zaposlene, samozaposlene in druge osebe s stalnim prebivališčem v RS, ne glede na to, kakšen status imajo in ne glede na to, ali so državljani RS ali tujci. Zdravstveno zavarovanje je obvezno in nastane po samem zakonu z nastankom zavarovalnega razmerja. Po 1. odstavku 6. člena POZZ pridobi oseba lastnost zavarovanca z dnem, ko so izpolnjeni pogoji za vključitev v obvezno zavarovanje, torej ko nastopi zakonsko predvideno dejansko stanje. V 3. odstavku 12. člena POZZ je določeno, da prijavo v zavarovanje izvede zavod na podlagi pravnomočne odločbe, če osebe v zavarovanje ne prijavi siceršnji zavezanec. Po 13. členu POZZ zavod za fizično osebo, ki je sama zavezana za prijavo, za katero ugotovi, da izpolnjuje pogoje za obvezno zavarovanje, izda odločbo in po njeni dokončnosti po uradni dolžnosti prijavi osebo v obvezno zavarovanje, če tega ne stori oseba sama.

Skladno s 6. točko 1. odstavka 15. člena ZZVZZ so obvezno zavarovane osebe, ki so lastniki zasebnih podjetij v Republiki Sloveniji, če niso zavarovane iz drugega naslova. Pogoja za vključitev v zavarovanje na tej podlagi sta torej (le) lastništvo zasebnega podjetja v Republiki Sloveniji in neobstoj zavarovanja po drugi podlagi. Enako je določeno tudi v 4. točki 9. člena POZZ, po katerem pridobijo ob pogoju, da niso zavarovani na drugi podlagi, lastnost zavarovanca v obveznem zavarovanju tudi družbeniki zasebnih družb vse od vpisa družbe v ustrezni register. Oseba pridobi lastnost zavarovanca z vpisom zasebnega podjetja v sodni register, seveda ob pogoju, da v tem času ni bila zavarovana na drugi podlagi. Vrhovno sodišče RS je že poudarilo, da je ob izpolnjenih pogojih lastništva zasebne družbe in neobstoja zavarovanja na drugi podlagi zavarovanje obvezno, ne glede na siceršnji osebni dohodkovni položaj oziroma dohodkovni položaj subjekta, katerega družbeniki so.(2)  Zato so pritožbene navedbe v zvezi s tem, da družba ne posluje, za razsojo v tej zadevi pravno nepomembne.

8. Pritožbeno sodišče soglaša z zaključkom sodišča prve stopnje, da sta v konkretnem primeru izpolnjena oba pogoja iz 6. točke 1. odstavka 15. člena ZZVZZ za vključitev v obvezno zavarovanje iz naslova lastništva zasebnega podjetja. Zavarovanje po tej podlagi traja, dokler sta izpolnjena oba zakonska pogoja za to zavarovaje. Po podatkih AJPES je tožnik družbenik zasebne družbe A. d.o.o. od 26. 2. 1990 dalje. Poleg tega od 1. 10. 2012 dalje, ko je bil s 30. 9. 2012 odjavljen iz obveznega zdravstvenega zavarovanja, v katerega je bil vključen iz naslova delovnega razmerja(3)  za polovični delovni čas, ni bi vključen v obvezno zavarovanje.

9. Neutemeljeno je pritožbeno vztrajanje, da je bila tudi od 1. 10. 2012 dalje podana podlaga za obvezno zdravstveno zavarovanje na temelju delovnega razmerja. Tožnik je imel z delodajalcem B. pogodbo o zaposlitvi zaradi projektnega dela sklenjeno za določen čas do 30. 9. 2012. Delovno razmerje je prenehalo s potekom časa, za katerega je bila pogodba sklenjena, torej s 30. 9. 2012.(4)  S tem je seveda prenehalo tudi obvezno zdravstveno zavarovanje na temelju delovnega razmerja. Tožnik je sicer v delovnem sporu uveljavljal transformacijo delovnega razmerja iz določenega v nedoločen čas(5)  in plačilo plače, regresa in stroškov iz dela za čas od 30. 9. 2012 dalje. Vendar je bila s sodno odločbo sodišča prve stopnje, potrjeno na pritožbenem sodišču, tožba na ugotovitev, da pogodba o zaposlitvi ni prenehala dne 30. 9. 2012, ampak še traja, zavržena in hkrati tožbeni zahtevek na plačilo plač, stroškov prehrane in prevoza na delo za čas od 1. 10. 2012 do 30. 1. 2014 ter regresa za letni dopust za leto 2013, zavrnjen.(6)  Pomeni, da je bilo z zavrnilno sodbo že pravnomočno razsojeno glede plač, od katerih se plačujejo prispevki za obvezno zdravstveno zavarovanje. Transformacija delovnega razmerja iz določenega v nedoločen čas ne more biti predmet tega socialnega spora, ko se presoja, ali so izpolnjeni pogoji za vključitev v obvezno zdravstveno zavarovanje in po kateri podlagi. Zato so vse pritožbene navedbe v tej smeri v tem sporu pravno irelevantne. Sicer pa prav listine, na katere se sklicuje tožnik v pritožbi (elektronska komunikacija med tožnikom in B. ter zapisnik seje upravnega odbora B. z dne 16. 1. 2013) kažejo na to, da tožnik od 30. 9. 2012 dalje z B. ni bil več v delovnem razmerju, temveč bi eventuelno lahko do 10. 1. 2013 oziroma največ do 6. 2. 2013 šlo le za delovršno pogodbo. Takšno pravno razmerje pa v obravnavanem obdobju ne predstavlja podlage za  vključitev v obvezno zdravstveno zavarovanje po nobeni točki 15. člena ZZVZZ.(7)

10. Glede na to, da so za presojo pravilnosti in zakonitosti izpodbijanih posamičnih upravnih aktov pravno relevantna izključno predhodno ugotovljena dejstva, ki jih je popolno in pravilno ugotovilo sodišče prve stopnje in pred njim že toženec, je tožbeni zahtevek na njuno odpravo in ugotovitev, da je tožnik obvezno zavarovan iz naslova delovnega razmerja, z izpodbijano sodbo utemeljeno zavrnjen.

11. Zaradi obrazloženega je bilo potrebno pritožbo s to dodatno utemeljitvijo na temelju 353. člena ZPP kot neutemeljeno zavrniti in potrditi zavrnilno sodbo sodišča prve stopnje.

(1) Po 4. odstavku 78. člena ZZVZZ zavod določi način prijave v zavarovanje in listine, potrebne pri uresničevanju zdravstvenega zavarovanja.

(2) Sodba opr. št. VIII Ips 43/2014 z dne 22. 4. 2014.

(3) Na podlagi 1. točke 1. odstavka 15. člena ZZVZZ se obvezno zavarujejo osebe, ki so v delovnem razmerju v RS.

(4) Po 1. odstavku 77. člena Zakona o delovnih razmerjih (ZDR; Ur. l. RS, št. 42/2002 s spremembami) pogodba o zaposlitvi, sklenjena za določen čas, med drugim preneha veljati brez odpovednega roka s potekom časa, za katerega je bila sklenjena.

(5) Če je pogodba o zaposlitvi za določen čas sklenjena v nasprotju z zakonom ali kolektivno pogodbo ali če ostane delavec na delu tudi po poteku časa, za katerega je sklenil pogodbo o zaposlitvi, se na podlagi 54. člena ZDR šteje, da je delavec sklenil pogodbo o zaposlitvi za nedoločen čas.

(6) sodba in sklep Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani, opr. št. I Pd 573/2013 z dne 30. 1. 2014,  potrjena s sodbo in sklepom Višjega delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani, opr. št. Pdp 390/2014 z dne 12. 6. 2014.

(7) S 1. 2. 2014 je bilo uvedeno obvezno zavarovanje za primer poškodbe pri delu in poklicne bolezni v primeru opravljanja dela po pogodbah civilnega prava (17. člen ZZVZZ).

ZZVZZ člen 15, 15/1, 15/1-6. POZZ člen 6, 6/1, 9, 9/4, 12, 12/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.