VDSS sklep Pdp 1022/2016
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2017-01-26

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Marko Hafner (preds.), Valerija Nahtigal Čurman (poroč.), Jelka Zorman Bogunovič

Okoliščina, na katero se sklicuje pritožnik, in sicer, da sta z ženo v postopku ločitve, ni odločilna za oprostitev plačila sodne takse. Zato je po podatkih v času odločanja sodišče prve stopnje pravilno ugotovilo, da se vrednost hiše ter stanovanja upošteva pri ugotavljanju premoženjskega stanja. Ker so mesečni povprečni dohodki na člana družine presegali mejo, do katere je mogoče prosilcu še dodeliti brezplačno pravno pomoč, je pravilno zavrnilo predlog za oprostitev plačila sodne takse.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zavrnilo predlog prvotožene stranke za oprostitev oziroma delno oprostitev plačila sodne takse (točka I izreka). Odločilo je, da je prvotožena stranka dolžna sodno takso za postopek v pritožbi zoper odločbo sodišča prve stopnje o glavni stvari v znesku 4.790,00 EUR plačati v desetih zaporednih mesečnih obrokih po 479,00 EUR na račun sodišča, in sicer prvi obrok v roku 15 dni, naslednjih devet obrokov pa vsakega 15. v mesecu.

2. Zoper navedeni sklep se je pravočasno pritožil prvi toženec, smiselno zaradi zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja in zmotne uporabe materialnega prava s predlogom v smeri ugoditve oprostitvi plačila sodnih taks.  Navaja, da je že v prošnji za oprostitev plačila takse z dne 26. 8. 2016 pojasnil, da premoženja in prihrankov nima ter da je edini vir prihodkov plača, od katere mora vsak mesec odtegniti 300,00 EUR za plačilo kredita. Preostali znesek porabi za  plačilo tekočih stroškov in preživljanje dveh mladoletnih otrok. V dopolnitvi predloga z dne 27. 9. 2016 pa je navedel, da z ženo ne živita več na istem naslovu v skupnem gospodinjstvu ter da se postopek za razvezo zakonske zveze formalno zaradi medsebojnega usklajevanja še ni začel. Nadalje navaja, da sta z ženo sedaj že v postopku ločitve, saj sta pri Okrožnem sodišču v Ljubljani dne 21. 10. 2016 vložila predlog za sporazumno razvezo zakonske skupnosti na podlagi predhodno sklenjenega sporazuma. Zaradi te nove okoliščine se mu zdi pomembno, da sodišče pri predlogu ne upošteva več prihodkov in premoženja žene.

4. Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijani sklep v mejah razlogov, ki so navedeni v pritožbi in v skladu z določilom drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 26/99, s spremembami; v nadaljevanju: ZPP), v zvezi s prvim odstavkom 366. člena ZPP, po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb pravdnega postopka iz 1., 2., 3., 6., 7., 11. točke, razen glede obstoja in pravilnosti pooblastila za postopek pred sodiščem prve stopnje, ter 12. in 14. točke drugega odstavka 339. člena tega zakona in na pravilno uporabo materialnega prava. Pri tem preizkusu je ugotovilo, da sodišče prve stopnje ni kršilo določb pravdnega postopka, na katere pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti, pravilno in popolno je ugotovilo dejansko stanje in pravilno uporabilo materialno pravo.

5. Po določbi prvega odstavka 11. člena Zakona o sodnih taksah (ZST-1, Ur. l. RS,  št. 37/2008 in nasl.) sodišče oprosti stranko plačila taks v celoti, če stranka na podlagi odločbe pristojnega organa prejema denarno socialno pomoč po določbah zakona, ki ureja socialno varstvene prejemke, in zakona, ki ureja uveljavljanje pravic iz javnih sredstev. V skladu z drugim odstavkom navedenega člena sodišče stranko, ki ni prejemnik denarne socialne pomoči po prejšnjem odstavku, delno oprosti plačila taks, če bi bila s plačilom v celotnem znesku občutno zmanjšana sredstva, s katerimi se preživlja sama ali se preživljajo njeni družinski člani. Nadalje  tretji odstavek določa, da stranki, ki ni prejemnik denarne socialne pomoči po prvem odstavku tega člena, sodišče odloži plačilo taks ali ji dovoli obročno plačilo, če bi bila s takojšnjim plačilom ali takojšnjim plačilom v celotnem znesku občutno zmanjšana sredstva, s katerimi se preživlja sama ali se preživljajo njeni družinski člani. Sodišče lahko stranki odloži plačilo taks najdlje do izdaje odločbe.

6. Pritožbeno sodišče ocenjuje, da okoliščina, na katero se sklicuje pritožnik, in sicer, da sta z ženo sedaj že v postopku ločitve, saj sta pri Okrožnem sodišču v Ljubljani dne 21. 10. 2016 vložila predlog za sporazumno razvezo zakonske skupnosti na podlagi predhodno sklenjenega sporazuma, ni odločilna za oprostitev plačila sodne takse. Sodišče prve stopnje je namreč pravilno ugotovilo, da iz izjave o premoženjskem stanju izhaja, da je pritožnik junija, julija in avgusta 2016 prejel plačo v višini 1.171,44 EUR, prejel je tudi dohodke verskih delavcev in preostale dohodke iz drugega pogodbenega razmerja v višini 18,20 EUR, da je lastnik vozila znamke A., letnik 2002 v vrednosti 500,00 EUR, da je žena prejemala plačo v tem obdobju, to je junija, julija in avgusta 2016 v višini 1.571,81 EUR mesečno, imela druge dohodke v višini 10,00 EUR ter je lastnica oziroma solastnica stanovanja v vrednosti 80.000,00 EUR in stanovanjske hiše v vrednosti 230.000,00 EUR in osebnega avtomobila znamka B. v vrednosti 11.000,00 EUR. Glede na navedeno je po podatkih v času odločanja sodišče prve stopnje pravilno ugotovilo, da se vrednost hiše v vrednosti 230.000,00 EUR ter stanovanja v vrednosti 80.000,00 EUR upošteva pri ugotavljanju premoženjskega stanja. Ker so mesečni povprečni dohodki na člana družine presegali mejo, do katere je mogoče prosilcu še dodeliti brezplačno pravno pomoč, je pravilno zavrnilo predlog za oprostitev plačila sodne takse.

7. Z odločitvijo, da tožnik mesečno plačuje obrok takse v znesku 490,00 EUR, je sodišče prve stopnje v zadostni meri upoštevalo vse okoliščine in premoženjsko stanje, ki je bilo relevantno za čas odločanja, zato je odločitev sodišča prve stopnje tudi v tem delu pravilna. Posledično se tožnik ne more sklicevati na to, da je sodišče neutemeljeno upoštevalo premoženjske podatke za njegovo ženo, saj v času odločanja pritožnik še ni vložil predloga za sporazumno razvezo.

8. Ker niso podani pritožbeni razlogi in niti tisti, na katere pazi po uradni dolžnosti, je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.