VDSS Sklep Psp 342/2018
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2018-10-04

Elizabeta Šajn Dolenc (preds.), Nada Perič Vlaj (poroč.), Edo Škrabec

stranski intervenient - prošnja za podaljšanje roka - upravičen razlog - sodni rok - podaljšanje roka

Roki, ki niso določeni z zakonom so t. i. sodni roki, ki jih po 1. odst. 110. člena ZPP določa sodišče glede na vsakokratne okoliščine primera. Sodni rok se lahko v skladu z 2. odst. 110. člena ZPP na predlog stranke tudi podaljša, vendar le, če so podani upravičeni razlogi.

I. Pritožba se zavrne in potrdi sklep sodišča prve stopnje.

II. O priglašenih stroških pritožbe in odgovora na pritožbo bo odločilo sodišče prve stopnje v sodni odločbi iz spora o glavni stvari.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo pregled stranskega intervenienta za podaljšanje roka za predložitev listin. Zaključilo je, da ni izkazanega upravičenega razloga za predlagano podaljšanje sodnega roka.

2. Sklep izpodbija stranski intervenient iz vseh pritožbenih razlogov s predlogom na spremembo tako, da se prošnji ugodi oziroma sklep podrejeno razveljavi in odstopi v novo odločanje sodišču prve stopnje. Priglaša stroške pritožbe.

Izpodbijana odločitev je v koliziji z dolžnostjo, da se v socialnem sporu odloča na podlagi resnično ugotovljenih dejstev. Potrebo po ugotovitvi materialne resnice sodišče tolmači v korist tožeče stranke. Dokazni predlog je podala tožena stranka. Pojasnjene so bile okoliščine, zaradi katerih v danem roku ni bilo mogoče pridobiti potrebnih podatkov. Izpodbijana odločitev je arbitrarna, odraz poudarjanja formalnosti, zato nezakonita, nerazumljiva in rigorozna. To še zlasti, ker je sodišče pohitelo z določitvijo izvedenca in mu naročilo, da mnenje izdela na podlagi stanja spisa, čeprav izpodbijani sklep tedaj ni bil pravnomočen. Predlagan je bil vpogled v sodni spis v zadevi Pdp 69/2017, kar tudi ni izvedeno.

3. Tožnik v pisnem odgovoru prereka navedbe stranskega intervenienta, predlaga zavrnitev pritožbe in priglaša stroške odgovora. Sodišče ne sme dopuščati, da bi stranke zavlačevale postopek. Potrebno je spoštovati 11. člen Zakona o pravdnem postopku. Stranski intervenient je pravna oseba, zastopan po odvetniku, ki je tik pred iztekom 15-dnevnega roka predlagal podaljšanje za predložitev osnovne delovne dokumentacije. Četudi bi bil zakoniti zastopnik res odsoten, obstajajo druge osebe s pooblastili, ki skrbijo za nemoteno poslovanje podjetja. Stranskega intervenienta, ki ni fizična oseba, vežeta še večja in strožja odgovornost. Predlog za podaljšanje roka ni obrazložen, je pavšalen ter z vidika procesne discipline graje vreden. Špekulacija glede sodnega izvedenca je le dokaz več, da intervenient megli zadevo ter se osredotoča na stvari, ki nimajo nič skupnega z zadevo.

5. Pritožnik ne navaja ničesar takega, kar bi lahko vplivalo na pravilnost in zakonitost izpodbijanega sklepa, ki je izdan ob pravilno ocenjenih okoliščinah konkretnega primera in pravilno uporabljenem Zakonu o pravdnem postopku

(ZPP). Roki, ki niso določeni z zakonom so t. i. sodni roki, ki jih po 1. odst. 110. člena ZPP določa sodišče glede na vsakokratne okoliščine primera. Sodni rok se lahko v skladu z 2. odst. 110. člena ZPP na predlog stranke tudi podaljša, vendar le, če so podani upravičeni razlogi. Takšno dejansko procesno stanje pa v okoliščinah konkretnega primera zagotovo ni podano.

6. Iz sodnega spisa izhaja, da je stranski intervenient 3. 5. 2018, torej še pred iztekom 15-dnevnega sodnega roka predlagal podaljšanje zaradi odsotnosti zakonitega zastopnika gospodarske družbe, kar naj bi vplivalo na možnost pravočasne predložitve opisa delovnega mesta, zdravstvene ocene in ocene tveganja za delovno mesto, ki ga je tožnik zasedal do prenehanja delovnega razmerja. Vendar pavšalno zatrjevana odsotnost zakonitega zastopnika ne predstavlja niti ne more predstavljati upravičenega razloga za predlagano podaljševanje roka.

Ostaja nepojasnjeno, zakaj bi odsotnost zakonitega zastopnika stranskega intervenienta sploh preprečevala pridobitev in pravočasno predložitev listinske dokumentacije. Gre za dokumentacijo, ki jo mora imeti vsak delodajalec in mora biti vsak trenutek dostopna pooblaščenim službam pravne osebe. Ne gre za listine, da do njih razen zakonitega zastopnika ne bi mogle ali smele dostopati pristojne službe (npr. kadrovska, pravna, varnostna itd.) tožnikovega bivšega delodajalca. To pa je tudi edino odločilno za zakonitost izpodbijanega sklepa.

Drugačna odločitev od izpodbijane bi v okoliščinah konkretnega primera bila v nasprotju z 11. členom ZPP, po katerem je sodišče dolžno preprečevati zlorabo procesnih pravic, ki jih imajo stranke v postopku. Vsako podaljševanje roka brez upravičenega razloga pomeni celo poseg v ustavno pravico do sojenja brez nepotrebnega odlašanja iz 23. člena Ustave RS

, kar je potrebno v temelju preprečevati.

7. Preostala izvajanja stranskega intervenienta za pritožbeno rešitev zadeve pravno bodisi niso relevantna ali niso utemeljena. V tem pritožbenem postopku ni mogoče uspešno zatrjevati kršitev načela materialne resnice, niti sodišču očitati, da je odločitev rezultat formalnosti in arbitrarnosti. To še toliko bolj velja za domnevno prehitro postavljanje sodnega izvedenca. Iz listin sodnega spisa namreč izhaja, da je sodišče predlog za podaljšanje roka z dne 3. 5. 2018 prejelo 4. 5. 2018, da je bil izpodbijani sklep izdan dne 29. 5. 2018, sklep o postavitvi sodnega izvedenca pa šele 6. 6. 2018. Torej več kot mesec dni po predlaganem podaljšanju sodnega roka. Kljub temu stranski intervenient do tedaj, niti ob ali po vložitvi pritožbe dne 18. 6. 2018, ni predložil listinske dokumentacije za katero meni, da bi bila relevantna za rešitev spora o glavni stvari. Ni postopal niti po 286. a členu ZPP in dal sodišču možnost, da oceni, ali bi neuporaba listin sploh lahko odločilno vplivala na presojo utemeljenosti vtoževane začasne nezmožnosti za delo.

8. Iz predhodno navedenih razlogov je na podlagi 2. odst. 365. člena ZPP potrebno pritožbo kot neutemeljeno zavrniti in potrditi sklep sodišča prve stopnje.

9. Pritožbeno sodišče je hkrati sklenilo, da bo o priglašenih stroških pritožbe in odgovora na pritožbo odločalo prvostopenjsko sodišče ob izdaji končne odločbe iz spora o glavni stvari.

Ur. l. RS, št. 73/2007, 45/2008 in 10/2017.

Tako npr. sodna odločba opr. št. Cpg 1302/2014 z dne 18. 8. 2014.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 11, 110, 110/1, 110/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.