VDSS Sodba Psp 315/2018
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2018-10-09

Elizabeta Šajn Dolenc (preds.), Nada Perič Vlaj (poroč.), Edo Škrabec

V sodni praksi je bilo že poudarjeno, da gre pri izredni denarni socialni pomoči za subsidiarno upravičenje, ki ga zagotavlja država iz javnih sredstev šele, ko posameznik izčrpa vse možnosti za preživljanje z lastnimi močmi, vključno z morebitnim zmanjšanjem premoženja. Izredna denarna socialna pomoč je namenjena reševanju materialne ogroženosti, ki je pravni standard in se ugotavlja glede na okoliščine vsakokratnega primera. Odločanje o pravici je diskrecijsko. Pristojni center za socialno delo v skladu s 6. členom ZUP o pravici odloča v mejah pooblastila in v skladu z namenom za katerega je pooblastilo dano.

I. Pritožba se zavrne in potrdi sodba sodišča prve stopnje.

II. Pritožbeni stroški bremenijo proračunska sredstva Delovnega sodišča v Celju.

1. Sodišče je zavrnilo tožbeni zahtevek na odpravo odločbe tožene stranke št. ... z dne 2. 2. 2018 in Centra za socialno delo A. št. ... z dne 11. 10. 2017 ter priznanje pravice do izredne denarne socialne pomoči v enkratnem znesku 300,00 EUR za kritje stroškov kurjave (I. tč. izreka), ker je presodilo, da sta izpodbijana zavrnilna upravna akta pravilna in zakonita. Hkrati je izreklo, da stroški zastopanja tožnika po odvetnici na podlagi BPP bremenijo proračunska sredstva Delovnega sodišča v Celju (II. tč. izreka).

2. Tožnik izpodbija sodbo po pooblaščenki zaradi zmotne uporabe materialnega prava in napačno ugotovljenega dejanskega stanja. Predloga spremembo v smeri ugoditve tožbenemu zahtevku oz. podrejeno razveljavitev sodbe in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v novo sojenje. Priglaša stroške pritožbe.

Ne strinja se s stališčem sodišča, da gre pri nakupu drv za izdatek, ki bi ga moral pokriti z varstvenim dodatkom. Sodišče je napačno uporabilo 4. člen ZSVarPre, saj varstveni dodatek ni namenjen kritju minimalnih življenjskih potreb, temveč kritju življenjskih stroškov, ki nastanejo v daljšem časovnem obdobju. Zmotno je tudi stališče sodišča, da bi iz regresa k pokojnini, ki je leta 2017 znašal 390,00 EUR, lahko prihranil sredstva za nakup drv. Velja enako kot v primeru varstvenega dodatka, saj se ve, čemu je namenjen letni dodatek in ga je v ta namen tudi porabil. Sicer pa mu je CSD A. dne 9. 5. 2018 za tekoče leto ob popolnoma enakih lastnih dohodkih priznal izredno denarno socialno pomoč za nakup drv.

4. Pravna podlaga za pritožbeno rešitev zadeve je podana v 33. členu Zakona o socialno varstvenih prejemkih

(ZSVarPre), ki ureja namen, pogoje, višino in število dodelitev izredne denarne socialne pomoči v enem koledarskem letu. V skladu s 1. odst. 33. člena ZSVarPre se lahko samski osebi ali družini ne glede na ostale določbe zakona, kot posebna oblika denarne socialne pomoči dodeli izredna denarna socialna pomoč, če se ugotovi, da se je iz razlogov na katere ni mogla ali ne more vplivati, znašla v položaju materialne ogroženosti oz., če izkazuje izredne stroške, vezane na preživljanje in jih z lastnim dohodkom ne more pokriti. Za dodelitev navedene denarne dajatve mora biti izpolnjen vsaj eden od alternativno predpisanih pogojev.

, da gre pri izredni denarni socialni pomoči za subsidiarno upravičenje, ki ga zagotavlja država iz javnih sredstev šele, ko posameznik izčrpa vse možnosti za preživljanje z lastnimi močmi, vključno z morebitnim zmanjšanjem premoženja. Izredna denarna socialna pomoč je namenjena reševanju materialne ogroženosti, ki je pravni standard in se ugotavlja glede na okoliščine vsakokratnega primera. Odločanje o pravici je diskrecijsko. Pristojni center za socialno delo v skladu s 6. členom Zakona o splošnem upravnem postopku

(ZUP) o pravici odloča v mejah pooblastila in v skladu z namenom za katerega je pooblastilo dano.

5. Kot pravilno zaključuje sodišče prve stopnje in pred njim tožena stranka, v okoliščinah konkretnega primera ni podano dejansko stanje, ki bi utemeljevalo priznanje izredne denarne socialne pomoči za nakup drv. Iz dejanskih ugotovitev določno izhaja, da je pritožnik samska oseba, da je v zadnjih treh mesecih pred 1. 9. 2017 vložene vloge, prejel pokojnino v višini 413,02 EUR mesečno ter varstveni dodatek v višini 76,22 EUR mesečno. V relevantnem obdobju je bil lastnik nepremičnin in sicer stanovanja, kmetijskega dela stavbe, kmetijskih zemljišč ter večih motornih vozil.

6. Tožniku je pritožbeno sodišče že večkrat pojasnilo

, da drva enako kot kurilno olje sodijo med dobrine, ki so zajeta v varstveni dodatek. Res je sicer, da se v skladu s 3. odst. 4. člena ZSVarPre z varstvenim dodatkom zagotavljajo sredstva za kritje življenjskih stroškov, ki nastanejo v daljšem časovnem obdobju (stroški za vzdrževanje stanovanja, nadomeščanje trajnih potrošnih dobrin ipd.), kar pa seveda ne pomeni, da v to kategorijo poleg primeroma naštetih potreb ne bi bilo mogoče uvrstiti tudi izdatka za nakup drv. To nenazadnje potrjuje dejstvo, da je bila tožniku v preteklosti, ko še ni imel pravice do varstvenega dodatka priznavana izredna denarna socialna pomoč za nakup drv, po prejemu varstvenega dodatka, ko se je skupni mesečni dogodek povečal, pa ne več. Skupni dohodek pritožnika presega osnovni znesek minimalnega dohodka, in mu omogoča preživetje vključeno z nakupom drv. V skladu s 4. členom ZSVarPre se namreč šteje, da se oseba lahko preživlja, če ima na razpolago sredstva v višini minimalnega dohodka. Osnovni znesek minimalnega dohodka je v pravno relevantnem obdobju znašal 297,53 EUR, tožnikov mesečni dohodek pa 489,24 EUR in je za 191,71 EUR mesečno presegel znesek minimalnega dohodka.

7. Ker je sodišče prve stopnje pravilno presodilo, da sta izpodbijani zavrnilni odločbi zakoniti, je tožbeni zahtevek na njuno odpravo ter priznanje izredne denarne socialne pomoči v višini 300,00 EUR za nakup kurjave ob popolno ugotovljenem dejanskem stanju ter pravilno uporabljenem materialnem pravu utemeljeno zavrnilo. Pritožnikova navedba, da mu je bila 9. 5. 2018 v predsodnem postopku ponovno priznana izredna denarna socialna pomoč, za razsojo predmetne zadeve ne more biti odločilno. Na podlagi 353. člena Zakona o pravdnem postopku

(ZPP) je potrebno pritožbo kot neutemeljeno zavrniti in potrditi sodbo sodišča prve stopnje.

8. Ob takšnem pritožbenem izidu ter dejstvu, da je tožnik po kvalificirani pooblaščenki zastopan na podlagi odločbe o brezplačni pravni pomoči, je potrebno skleniti, da stroški pritožbe bremenijo sredstva Delovnega sodišča v Celju.

Ur. l. RS, št. 61/2010 s poznejšimi spremembami.

Npr. v zadevi Psp 150/2018, Psp 204/2018 in v drugih.

Tako v zadevah Psp 222/2015, Psp 204/2018, Psp 150/2018, Psp 258/2018.

Ur. l. RS, št. 73/2007, 45/2008 in 10/2017.

Zakon o socialno varstvenih prejemkih (2010) - ZSVarPre  - člen 33, 33/1.

Zakon o splošnem upravnem postopku (1999) - ZUP  - člen 6.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.