VDSS Sklep Pdp 2/2018
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2018-11-29

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

dr. Martina Šetinc Tekavc (preds.), Silva Donko (poroč.), Valerija Nahtigal Čurman

izvedenina - povračilo stroškov - nestrinjanje z izvedenskim mnenjem

Nestrinjanje pravdnih strank z mnenjem, ki ga je podal izvedenec, ne vpliva na izvedenčevo pravico do plačila za opravljeno izvedensko delo.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani del sklepa sodišča prve stopnje.

II. Tožena stranka sama krije stroške odgovora na pritožbo.

1. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se sodni izvedenki za medicino dela, prometa in športa dr. A.A., dr. med., ki je svoje delo opravila preko organizacijske oblike A.A. s. p., za opravljeno izvedensko delo v individualnem delovnem sporu opr. št. Pd 157/2016 odmeri bruto nagrada in nadomestilo za materialno škodo v skupnem znesku 483,00 EUR (I. točka izreka). Sodna izvedenka ni zavezanka za DDV (II. točka izreka). Plačilo skupnega zneska izvrši finančno računovodska služba Delovnenga sodišča v Kopru in sicer iz sredstev predujma, ki ga je položila tožeča stranka in znesek se nakaže na račun št. ... odprt pri B. banki, PE C. (III. točka izreka). Plačilo se izvede v 30 dneh od prejema e-računa (IV. točka izreka).

2. Zoper navedeni sklep se pritožuje tožeča stranka in navaja, da je sodišče v pripravljalni vlogi opozorila, da se izvedenki zaradi objektivnosti presoje zadeve ne dovoli pregleda celotnega spisa (drugi odstavek 252. člena ZPP) in da se pošlje le dokumentacija, ki ne prikazuje videnja ene ali druge stranke, saj izvedenec ni pristojen za pravna vprašanja, ampak dejanska, medicinska vprašanja. Naslovno sodišče predlogu tožeče stranke ni sledilo in je izvedenki poslalo celoten sodni spis in tako dopustilo, da se je izvedenka okužila z mnenji tožene stranke. Po navedbi tožene stranke izvedenec ne bi smel odgovoriti na vprašanje, za katero je bil postavljen. Tožeča stranka se s tem nikakor ne strinja, saj tožena stranka v postopku odpovedi tožniku sploh ni iskala delovnega mesta, v skladu s tožnikovo preostalo delovno zmožnostjo. Po prejemu spisa in navedene vloge tožene stranke je izvedenka sestavila mnenje z dne 24. 7. 2017, pri čemer je na 16. straneh opisovala potek celotnega postopka, prepisovala cele opise nekaterih delovnih mest, na vprašanje tožeče stranke pa ni odgovorila, čeprav je bilo postavljeno. Tožeča stranka sodišče opozarja, da je podala tudi vprašanje pod točko 2 in 3, vendar nanje izvedenka ni hotela odgovoriti. Izvedenka ni hotela odgovoriti na vprašanje, pri katerih delovnih mestih tožene stranke bi tožnik glede na svoje omejitve iz invalidske odločbe lahko opravljal vsaj polovico nalog iz posamičnega opisa delovnega mesta, v skladu s preostalo delovno zmožnostjo in je odgovorila le, da je delavec invalid in da skrajšani delovni čas ne ustreza polnemu delovnemu času, kot izhaja iz odločbe ZPIZ z dne 14. 3. 2016. Ker izvedenka na vprašanje noče odgovoriti, čeprav je šlo za vprašanje, ki je bilo popolnoma jasno, je potrebno postaviti drugega izvedenca. Hkrati s podajo predloga za postavitev drugega izvedenca pa se je tožeča stranka tudi pritožila glede na plačilo predujma izvedenki. Po mnenju tožeče stranke izvedenka ne more biti upravičena do plačila za mnenje, če na vprašanje, katero ji je bilo postavljeno, ni odgovorila, zato je tožeča stranka odškodovana oziroma naročnik mnenja (plačnik predujma). Obligacijski zakon določa v členih 627 do 629, da lahko naročnik odstopi od pogodbe in zahteva škodo, ker podjemnik (izvedenec) ni opravil dela kot bi moral oziroma ima izvršeno delo napake. Tožeča stranka ne bo plačala izvedenca in mu bodisi pisno ali na zaslišanju postavljala ista vprašanja, saj bi s tem bila izvedenka dvakrat plačana, zato da nič ne pove. Na podlagi navedenega je izpodbijan sklep sodišča materialnopravno neutemeljen glede na neopravljeno delo izvedenke in glede na napake v izvedenskem mnenju, zato je treba sklep razveljaviti. Sodišču se predlaga, da postopa skladno s 627. do 629. členom OZ in odstopi od naročila.

3. Tožena stranka je v odgovoru na pritožbo prerekala trditve tožeče stranke v pritožbi in Višjemu delovnemu in socialnemu sodišču predlagala, da pritožbo tožnika kot neutemeljeno zavrne in potrdi sklep sodišča prve stopnje z dne 31. 7. 2017 ter tožeči stranki naloži povračilo pritožbenih stroškov.

5. Pritožbeno sodišče je sklep v izpodbijanem delu preizkusilo v okviru pritožbenih razlogov in razlogov, na katere pazi po uradni dolžnost po drugem odstavku 350. člena v zvezi s 366. členom Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami).

6. Sodišče prve stopnje je s sklepom z dne 7. 6. 2017 za sodno izvedenko medicinske stroke s področja medicine dela postavilo dr. A.A., dr. med., in ji postavilo tudi vprašanja, na katera naj odgovori, predhodno pa je tožeča stranka posredovala svoja vprašanja za izvedenko in hkrati se je tudi v pripravljalni vlogi do teh vprašanj opredelila tožena stranka. Izvedenka dr. A.A., dr. med., spec. medicine dela, prometa in športa je dne 24. 7. 2017 sodišču posredovala obsežno izvedensko mnenje s stroškovnikom, katerega je sodišče ocenilo in izvedenki odmerilo nagrado za podano izvedensko mnenje s sklepom z dne 31. 7. 2017. Zoper navedeni sklepa pa je tožeča stranka podala predlog za postavitev drugega izvedenca in pritožbo zoper sklep sodišča.

7. Sklep, s katerim sodišče določi izvedenca in obseg dela, ki ga mora opraviti, je sklep iz 244. člena ZPP. Zoper tak sklep ZPP pritožbo izrecno izključuje (255. člen ZPP). Upravičeni interesi strank so varovani z drugimi procesnimi instrumenti. Svoje pomisleke glede izvedenčeve nepristojnosti lahko stranka uveljavlja z zahtevo za izločitev izvedenca, pomisleke o izvedenčevi strokovnosti, vestnosti, skrbnosti in natančnosti pa z ugovori zoper njegov izvid in mnenje. Če jih sodišče prve stopnje neutemeljeno zavrne, bo imela nezadovoljna stranka možnost izpodbijati sodbo zaradi zmotne ugotovitve dejanskega stanja, v določenih primerih pa tudi zaradi bistvene kršitve določb postopka. Pritožba je zato v delu, ko izpodbija sklep sodišča o postavitvi sodne izvedenke medicinske stroke s področja medicine dela dr. A.A., nedovoljena. Pritožbeno sodišče se zato do očitkov, ki so vezani na predlog za postavitev drugega izvedenca in pritožbenimi očitki, da sodišče prve stopnje zaradi objektivne presoje izvedenki ne bi smelo dovoliti pregleda spisa ter bi ji bilo dolžno posredovati le dokumentacijo, s katero se izvedenka ne bi okužila z mnenji tožene stranke, ne opredeljuje.

8. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da je z izpodbijanim sklepom sodišče prve stopnje odločilo, da se sodni izvedenki za opravljeno izvedensko delo v individualnem delovnem sporu pod opr. št. Pd 157/2016, odmeri bruto nagrada in nadomestilo za materialne stroške v skupnem znesku 483,00 EUR.

9. Izvedenec ima pravico do povračila potnih stroškov in stroškov za prehrano in prenočišče, do povračila izgubljenega zaslužka in stroškov za izvedensko delo, kakor tudi pravico do nagrade za to delo (prvi odstavek 249. člena ZPP). Pravico do nagrade in stroškov izvedenec pridobi, ko z izdelavo izvedenskega mnenja opravi nalogo, ki mu jo je naložilo sodišče s sklepom o postavitvi izvedenca. Nestrinjanje pravdnih strank z mnenjem, ki ga je podal izvedenec, ne vpliva na izvedenčevo pravico do plačila za opravljeno izvedensko delo (tako izhaja tudi iz sodne prakse - sklep VSL II Cp 2628/2017 z dne 9. 5. 2018, VSL sklep VIII Cpg 226/2018 z dne 18. 4. 2018). Stranka sklepov o odmeri nagrade izvedencu ne more uspešno izpodbijati z lastno oceno kvalitete izvedenskega mnenja. Nestrinanje z izvedenskim mnenjem in očitane pomanjkljivosti spadajo v sklop dokazne ocene, ne pa v okvir presoje pravilnosti sklepa o odmeri nagrade. Brez podlage so tudi pritožbene trditve v smeri, da bo izvedenec za odpravo napak in pomanjkljivosti dobil plačilo še enkrat, če bo stranka predlagala dopolnitev izvedenskega mnenja. Izvedenec je do dodatnega plačila za izvedensko mnenje upravičen le pod pogoji iz 51. člena Pravilnika, po katere izvedencu dodatno plačilo pripada, kadar mora odgovoriti na dodatna vprašanja, ki jih sodišče še ni terjalo od njega.

10. V pritožbi je tožnik predvsem navajal nestrinjanja s podanim izvedenskim mnenjem, kar pa bi moral tožnik uveljavljati predvsem v nadaljevanju postopka oziroma v pritožbi zoper končno odločitev. Ni pa navedel razlogov, zaradi katerega izvedenec ne bi bil upravičen do nagrade in povračila stroškov, ki jih je odmerilo sodišče prve stopnje.

11. Ker pritožbeni razlogi niso utemeljeni in ker niso podani razlogi, na katere sodišče po uradni dolžnosti je sodišče pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP). Tožena stranka sama krije stroške odgovora na pritožbo, ki jih je priglasila v odgovoru na pritožbo (l. št. 145) (163. člen ZPP v povezavi s 155. členom ZPP).

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 244, 249, 249/1, 255.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.