VDSS sklep Psp 186/2016
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2016-05-19

Jože Cepec (preds.), Edo Škrabec (poroč.), Nada Perić Vlaj

SOCIALNO ZAVAROVANJE - CIVILNO PROCESNO PRAVO

vrnitev v prejšnje stanje - upravičenost razloga

Pravilno je stališče sodišča prve stopnje, da v konkretnem primeru ni podan upravičen razlog za zamudo roka za vložitev pritožbe zoper sodbo sodišča prve stopnje, zaradi katerega bi bila dovoljena vrnitev v prejšnje stanje. Tožnica je imela na razpolago 15 dnevni rok za sestavo oziroma oddajo pritožbe. Nezmožnost koncentracije za sestavo pritožbe ni opravičljiv razlog. Bolezen mora biti taka, da nastopi nenadoma in da stranki onemogoči opravo procesnega dejanja. Tega pa tožnica ni dokazala. Zato je sodišče prve stopnje tožničin predlog za vrnitev v prejšnje stanje utemeljeno zavrnilo.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo predlog tožnice za vrnitev zadeve v prejšnje stanje.

2. Zoper sklep je pritožbo vložila tožnica. Ne strinja se z obrazložitvijo sodišča, da v njenem primeru ni šlo za nenadno bolezen. Sklicuje se na medicinsko dokumentacijo. Bolezni si ni izmislila, temveč se je njeni osnovni bolezni priključila še druga in to čez noč. Nastopil je popoln odpor do hrane. Na njeno stanje je vplivalo tako kmečko delo, kot tudi mejni spori oziroma spori z sorodniki. Opozarja tudi na nizko pokojnino.

4. Po preizkusu zadeve pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje razčistilo dejstva, bistvena za odločitev v zadevi ter na podlagi pravilne uporabe materialnega prava tudi pravilno odločilo. Pri tem ni kršilo postopkovnih določb, na katere pritožbeno sodišče na podlagi drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami) pazi po uradni dolžnosti.

5. V zadevi je sporno, ali so izpolnjeni z zakonom določeni pogoji za vrnitev zadeve v prejšnje stanje.

6. Sodišče prve stopnje je s sodbo opr. št. V Ps 653/2014 z dne 18. 6. 2015 zavrnilo tožničin tožbeni zahtevek. Zoper sodbo je tožnica vložila pritožbo, po pregledu katere je sodišče ugotovilo, da je bila vložena po izteku zakonsko določenega 15 dnevnega roka, zato jo je s sklepom opr. št. V Ps 653/2014 z dne 11. 9. 2015 zavrglo. Tožnica je nato vložila predlog za vrnitev zadeve v prejšnje stanje. Po opravljenem naroku je sodišče z izpodbijanim sklepom tak predlog zavrnilo.

7. ZPP v 116. členu določa, da če stranka zamudi narok ali rok za kakšno pravno dejanje in izgubi zaradi tega pravico opraviti to dejanje, ji sodišče na njen predlog dovoli, da ga opravi pozneje (vrnitev v prejšnje stanje), če spozna, da je stranka zamudila narok oz. rok iz upravičenega razloga. Odločilen je torej odgovor na vprašanje, ali je podan upravičen razlog za zamudo roka za vložitev pritožbe zoper sodbo sodišča prve stopnje.

8. Tožnica je kot upravičen razlog navajala bolezensko stanje. S tem v zvezi je priložila tudi zdravniško potrdilo, iz katerega izhaja, da naj bi v obdobju od avgusta 2015 pa do 2. 9. 2015 obstajali upravičeni razlogi, da ni opravila procesnega dejanja pred sodiščem. Iz izpovedbe tožnice izhaja, da naj bi bila v avgustu podana fizična in psihična preobremenitev ter da naj bi imela napade žolčnih kamnov. Pritožbe ni bila sposobna napisati zato, ker nima odvetnika. Sama je sicer vajena hoditi po sodiščih in se sama zastopati, vendar pa se je zaradi počutja težko skoncentrirala in zato pritožbe v zakonsko določenem roku ni napisala, saj sestava pritožbe ni tako enostavna.

9. Tudi po stališču pritožbenega sodišča v tem primeru ne gre za upravičen razlog. Tožnica je imela na razpolago 15 dnevni rok za sestavo oziroma oddajo pritožbe. Nezmožnost koncentracije za sestavo pritožbe kot to uveljavlja tožnica pa nikakor ni opravičljiv razlog. Bolezen mora biti taka, da nastopi nenadoma in da stranki onemogoči opravo procesnega dejanja. Tega pa tožnica tudi po stališču pritožbenega sodišča ni dokazala. Nenazadnje pritožbeno sodišče še poudarja, da je sama na naroku izpovedala, da ji je bilo že 5. 9. 2015, ko je napisala pritožbo znano, da je rok za pritožbo zamudila, kar pomeni, da navedenega dne niso več obstajali razlogi za zamudo roka. Skladno z drugim odstavkom 117. člena ZPP mora stranka vložiti predlog v 15 dneh od dneva, ko je prenehal vzrok, zaradi katerega je stranka zamudila rok ali narok. Ta rok je potekel 19. 9. 2015, predlog za vrnitev v prejšnje stanje pa je tožnica vložila 23. 9. 2015, torej že po izteku zakonsko določenega roka.

10. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče na podlagi 2. točke 365. člena ZPP pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.