VDSS sodba Psp 308/2015
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2015-11-12

Nada Perić Vlaj (preds.), Elizabeta Šajn Dolenc (poroč.), Jože Cepec

izredna denarna socialna pomoč - izpolnjevanje pogojev

Izredna denarna socialna pomoč je namenjena za reševanje materialne ogroženosti, do katere je prišlo zaradi nastalih izrednih stroškov, ki so vezani na preživljanje, pa jih samska oseba z lastnimi dohodki oziroma dohodkom družine ne more pokriti. V enem koledarskem letu izredna denarna socialna pomoč ne sme presegati višine petih minimalnih dohodkov samske osebe, od katerih se lahko višina treh njenih minimalnih dohodkov dodeli le za izredne stroške, nastale zaradi naravne nesreče ali višje sile. Ker je tožnik v letu 2014 že prejel izredno denarno socialno pomoč v višini njegovega dvakratnega minimalnega dohodka, v vlogi pa ni uveljavljal izrednih stroškov, nastalih zaradi naravne nesreče ali višje sile, ni upravičen do izredne denarne socialne pomoči.

Pritožba se zavrne in se potrdi sodba sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo zavrnilo tožnikov tožbeni zahtevek, da se odpravita odločba tožene stranke št. ... z dne 3. 11. 2014 in odločba Centra za socialno delo A. št. ... z dne 26. 9. 2014 ter se mu prizna pravica do izredne denarne socialne pomoči.

2. Zoper sodbo je pritožbo vložil tožnik, smiselno zaradi nepopolne ugotovitve dejanskega stanja in nepravilne uporabe materialnega prava. Navaja, da je delovni invalid I. kategorije invalidnosti in da bi kot upokojeni tekstilni tehnolog moral prejemati višjo invalidsko pokojnino kot samo 411,00 EUR. Od tega mu odštejejo 28,00 EUR za prostovoljno zdravstveno zavarovanje. Od aprila 2015 do junija 2015 ima odobren varstveni dodatek v višini 54,00 EUR. Imel je sedem prometnih nesreč brez njegove krivde. Od tega sta bili dve nesreči do upokojitve, ostale kasneje. Z invalidsko pokojnino ne more teže in posledic vseh nesreč odpraviti. Sredstva potrebuje za dostojno življenje, zdravo prehrano, zdravila, jogi za posteljo, elektriko, za avto (19 let) bencin, sredstva za nego in ostalo. Denarna socialna pomoč, ki mu je bila dodeljena v letu 2014, je bila večinoma namenjena za poplačilo dolga B., za najemnino v preteklosti. Tudi za ta dolg v višini 7.500,00 EUR ni nič kriv, saj je do prometnih nesreč leta 1988 imel denar. Po nesrečah pa mu nihče ni vrnil gmotne škode za izgubljen dohodek, ko je delal po pogodbi. Socialna pomoč v višini treh dohodkov bi se mu morala izplačati, saj je do prometnih nesreč prišlo brez njegove krivde. Prometne nesreče so mu pustile posledice, ki jih samo on prenaša. Meni, da gre za enake posledice, kot če bi šlo za višjo silo oziroma naravno nesrečo.

4. Po preizkusu zadeve v skladu z drugim odstavkom 350. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami, v nadaljevanju ZPP) pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje popolno in pravilno ugotovilo dejansko stanje in pravilno uporabilo materialno pravo. V postopku pa tudi ni prišlo do absolutnih bistvenih kršitev določb ZPP, na katere pritožbeno sodišče pazi po uradni dolžnosti.

5. V obravnavani zadevi gre za spor o tem, ali je tožnik v letu 2014 upravičen do izredne denarne socialne pomoči, ki v tem letu presega višino njegovega dvakratnega minimalnega dohodka. Pravna podlaga za razrešitev sporne zadeve je podana v Zakonu o socialno varstvenih prejemkih (Ur. l. RS, št. 61/2010 s spremembami, v nadaljevanju ZSVarPre). Ta v 33. členu določa, da se kot posebna oblika denarne socialne pomoči dodeli izredna denarna socialna pomoč, če se ugotovi, da je samska oseba ali družina iz razlogov, na katere ni mogla ali ne more vplivati, znašla v položaju materialne ogroženosti, oziroma če izkazuje izredne stroške, ki so vezani na preživljanje, ki jih z lastnim dohodkom ali lastnim dohodkom družine ne more pokriti. Glede na tretji odstavek citirane določbe višina izredne denarne socialne pomoči mesečno ne sme presegati enega minimalnega dohodka samske osebe ali družine, v enem koledarskem letu pa ne sme presegati višine petih njenih minimalnih dohodkov, od katerih se lahko višina treh njenih minimalnih dohodkov dodeli za izredne stroške, nastale zaradi naravne nesreče ali višje sile.

6. Pomeni, da je dodelitev izredne denarne socialne pomoči namenjena za reševanje materialne ogroženosti, do katere je prišlo zaradi nastalih izrednih stroškov, ki so vezani na preživljanje, pa jih samska oseba z lastnimi dohodki oziroma dohodkom družine ne more pokriti, s tem, da v enem koledarskem letu izredna denarna socialna pomoč ne sme presegati višine petih minimalnih dohodkov samske osebe, od katerih se lahko višina treh njenih minimalnih dohodkov dodeli le za izredne stroške, nastale zaradi naravne nesreče ali višje sile.

7. Iz ugotovitev sodišča prve stopnje izhaja, da je tožnik zaprosil za izredno denarno socialno pomoč z vlogo z dne 22. 9. 2014, v kateri je navedel, da jo potrebuje za dostojno življenje, zdravo hrano, zdravila, jogi za posteljo, elektriko, avtomobil, bencin in osebno nego. Center za socialno delo A. je na podlagi takšne vloge tožnikovo zahtevo z odločbo št. ... z dne 26. 9. 2014 zavrnil, ker je tožnik v letu 2014 že prejel izredno denarno socialno pomoč v višini njegovega dvakratnega minimalnega dohodka, v vlogi pa ni uveljavljal izrednih stroškov, nastalih zaradi naravne nesreče ali višje sile. Takšno odločitev je tožena stranka z dokončno odločbo ... z dne 3. 11. 2014 v pritožbenem postopku potrdila in zavrnila tožnikovo pritožbo kot neutemeljeno.

8. Na podlagi izvedenih dokazov je sodišče prve stopnje tudi po prepričanju pritožbenega sodišča utemeljeno zaključilo, da sta izpodbijani odločbi pravilni in zakoniti in tožnikov tožbeni zahtevek zavrnilo. Tožnik je za dodelitev izredne denarne socialne pomoči navedel stroške, ki ne predstavljajo izrednih stroškov, niti takšnih stroškov, ki bi nastali zaradi naravne nesreče ali višje sile. Tožnik uveljavlja izredno denarno socialno pomoč kot pomoč za stroške preživljanja, ki jih ne zmore, ker se je iz razlogov, na katere ni mogel vplivati, znašel v položaju materialne ogroženosti. Za ta namen pa je tožnik v letu 2014 že prejel izredno denarno socialno pomoč v višini dveh njegovih minimalnih dohodkov. Tožnik bi bil glede na tretji odstavek 33. člena ZSVarPre upravičen do izredne denarne socialne pomoči v višini treh njegovih minimalnih dohodkov le za namen kritja izrednih stroškov, nastalih zaradi naravne nesreče ali višje sile. Za takšen razlog pa nedvomno ni mogoče šteti stroškov za dostojno življenje, zdravo hrano, zdravila, jogi za posteljo, elektriko, avtomobil, bencin in osebno nego, prav tako pa tudi ne stroškov zaradi prometnih nesreč. Sodišče prve stopnje je pravilno obrazložilo, da prometne nesreče praviloma povzročijo ljudje s svojo dejavnostjo ali ravnanjem in ne predstavljajo naravne nesreče niti višje sile in tudi po Zakonu o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami, sodijo prometne nesreče med druge nesreče.

9. Glede na navedeno so pravno povsem irelevantne pritožbene navedbe, da je imel doslej 7 nesreč, za katere ni bil kriv in da mu po nesrečah nihče ni vrnil gmotne škode.

10. Ker so pritožbene navedbe neutemeljene, izpodbijana sodba pa pravilna in zakonita, je pritožbeno sodišče tožnikovo pritožbo v skladu z določbo 354. člena ZPP kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.