TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VDSS sklep Pdp 559/2014
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2014-07-03

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Borut Vukovič (preds.), Tatjana Prebil (poroč.), Jelka Zorman Bogunovič

zavrženje pritožbe - prepozna pritožba - rok za vložitev pritožbe

Tožena stranka je pritožbo zoper zamudno sodbo vložila po izteku pritožbenega roka, torej prepozno, zato jo je bilo potrebno zavreči.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo pritožbo tožene stranke zoper zamudno sodbo, izdano 20. 1. 2014.

Zoper sklep se pritožuje tožena stranka brez navedbe pritožbenih razlogov. Ne strinja se z odločitvijo, sprejeto v zamudni sodbi ter predlaga, da sodišče obravnava njegovo pritožbo po vsebini.

Ker je tožena stranka vložila pritožbo brez navedbe pritožbenih razlogov, je pritožbeno sodišče izpodbijani sklep preizkusilo le v okviru preizkusa po uradni dolžnosti po drugem odstavku 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) v zvezi s prvim odstavkom 366. člena ZPP in pravilno uporabo materialnega prava.

Toženi stranki je bila zamudna sodba vročena dne 7. 2. 2014, kar izhaja iz potrdila o prejemu pošiljke, tako da se je rok za vložitev pritožbe iztekel 24. 2. 2014. Pritožba je bila vložena dne 3. 3. 2014, kar izhaja iz dohodne štampiljke sodišča in kuverte, na kateri je odtis pošte. Odločitev sodišča prve stopnje v izpodbijanem sklepu je zato pravilna, saj je tožena stranka pritožbo zoper zamudno sodbo vložila po izteku pritožbenega roka, torej prepozno.

Glede na navedeno pritožba ni utemeljena, zato jo je pritožbeno sodišče skladno z 2. točko 365. člena ZPP zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Izrek o stroških pritožbenega postopka je odpadel, saj jih pritožnik ni priglasil.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS sklep Psp 16/2014
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2014-04-17

Nada Perić Vlaj (preds.), Jože Cepec (poroč.), Elizabeta Šajn Dolenc

POKOJNINSKO ZAVAROVANJE - CIVILNO PROCESNO PRAVO

zavrženje pritožbe - podpis pritožnika - nepopolne vloge

Po 335. členu ZPP je podpis pritožnika obvezna sestavina pritožbe. Če pritožba ni podpisana, je po tretjem odstavku 343. člena ZPP nepopolna in jo sodišče zavrže, ne da bi jo poprej vrnilo v dopolnitev. Po 336. členu ZPP se namreč v postopku s pritožbo ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev. Ker pritožba tožnika ni bila podpisana, jo je bilo potrebno zavreči.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo zavrnilo tožbeni zahtevek, da se odpravita odločba tožene stranke št. ... z dne 22. 10. 2012 in št. ... z dne 20. 6. 2012, ter da se tožniku priznajo pravice iz pokojninskega zavarovanja za zahtevano obdobje (1978, 1986 in 1987) oz. da se obe izpodbijani odločbi razveljavita in se zadeva vrne v ponovno odločanje organu I. stopnje tožene stranke.

Zoper zavrnilno sodbo se pritožuje tožnik. Navaja, da je bil celotno sporno obdobje, pred in po tem zaposlen pri delodajalcu A., kasneje B. in sicer v predstavništvu tega podjetja v C. (Srbija). Delodajalec je zanj tudi celotno obdobje plačeval prispevke za socialno varnost, ki so bili za glavnino obdobja vplačani nosilcu zavarovanja v Srbiji, od 1. 11. 1975 do 30. 9. 1976, pa tudi v spornem obdobju, pa so bili vplačani nosilcu zavarovanja v Sloveniji. Sporno obdobje je zato tožniku potrebno priznati kot dobo, dopolnjeno v Sloveniji. Ni mogoče sprejeti dejstva, da s podatki o vplačilu tožena stranka ne razpolaga, saj so bili prispevki nedvomno vplačani. Brez plačila prispevkov v spornem obdobju sploh ni bilo mogoče izplačati plače.

Iz listin v spisu (list. št. 30 in 31) izhaja, da je pritožnik na sodišče poslal pooblaščeni prevod pritožbe iz srbskega v slovenski jezik. Pooblaščenega prevoda pritožnik ni podpisal, niti ni predložil originalne pritožbe, iz katere bi bil razviden njegov lastnoročni podpis.

Po 335. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Uradni list RS, št. 73/2007 in 45/2008) je podpis pritožnika obvezna sestavina pritožbe. Če pritožba ni podpisana, je po tretjem odstavku 343. člena ZPP nepopolna in jo sodišče zavrže, ne da bi jo poprej vrnilo v dopolnitev. Po 336. členu ZPP se namreč v postopku s pritožbo ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev.

Ker pritožbe ni zavrglo že sodišče prve stopnje, jo je zavrglo pritožbeno sodišče (352. člen ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS sklep Psp 309/2015
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2015-07-09

Jože Cepec (preds.), Edo Škrabec (poroč.), Nada Perić Vlaj

SOCIALNO VARSTVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

pritožba - bistvene sestavine pritožbe - podpis - zavrženje pritožbe

Skladno s 335. členom ZPP mora vsaka pritožba med drugim obsegati tudi podpis pritožnika. Podpis pritožnika je bistvena sestavina pritožbe in je pritožba, ki podpisa nima, nepopolna. Ker je tožnica vložila pritožbo, ki ni bila lastnoročno podpisana, jo je sodišče prve stopnje utemeljeno zavrglo kot nepopolno (1. odstavek 343. člena ZPP).

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom pritožbo z dne 11. 5. 2015, kot nepopolno, zavrglo.

2. Zoper sklep je pritožbo vložila tožnica. V pritožbi navaja, da naj glede na čas elektronske pošte, digitalnih potrdil, elektronskega poslovanja, sodišče spregleda njeno napako. Žig in podpis sta tako postala zgodovina. Po mnenju tožnice je podpis nepotreben. Vlogo je napisala in tudi oddala na pošti. Tega ne bi storil nihče drug v njenem imenu.

4. Po preizkusu zadeve pritožbeno sodišče ugotavlja, da sodišče prve stopnje ni zagrešilo kršitev, na katere pritožbeno sodišče na podlagi drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami) pazi po uradni dolžnosti.

5. Skladno s 335. členom ZPP mora vsaka pritožba med drugim obsegati tudi podpis pritožnika. Podpis pritožnika je bistvena sestavina pritožbe, kajti kot je to določeno v tretjem odstavku 343. člena ZPP pritožba, ki nima podpisa pritožnika, je nepopolna. Nepopolno pritožbo pa skladno s prvim odstavkom 343. člena ZPP zavrže s sklepom predsednik senata sodišče prve stopnje brez naroka.

6. V konkretnem primeru je tožnica vložila pritožbo, ki pa ni bila lastnoročno podpisana. Sodišče je v tem primeru pritožbo utemeljeno kot nepopolno zavrglo. Nepopolne vloge se namreč ne vračajo v popravo oziroma dopolnitev (336. člen ZPP). Tožnica je bila v pravnem pouku tudi pravilno poučena, da mora pritožba med drugim vsebovati njen podpis in tudi da v primeru, če bo vloga nepopolna, torej če ne bo vsebovala podpisa pritožnika, bo le-ta brez nadaljnjega postopanja zavržena.

7. Gre za zakonske določbe, kar pomeni, da sodišče nima nobene pravne podlage, da bi tožničino napako, ki jo tudi sama priznava, spregledalo. Glede na zakonsko ureditev je torej tudi brezpredmetno sklicevanje tožnice, da sta žig in podpis postala zgodovina.

8. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče na podlagi 2. točke 365. člena ZPP pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS sklep Pdp 459/2015
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2015-05-07

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Silva Donko (preds.), Jelka Zorman Bogunovič (poroč.), Ruža Križnar Jager

prekinitev postopka - nadaljevanje postopka

Sodišče prve stopnje je s sklepom z dne 9. 1. 2015 neutemeljeno prekinilo postopek, saj za to ni imelo pravne podlage. Po 1. točki 1. odstavka 206. člena ZPP sodišče odredi prekinitev postopka, če sklene, da ne bo samo reševalo predhodnega vprašanja. V obravnavani zadevi ne gre za predhodno vprašanje v smislu 21. člena ZDSS-1 in tudi ne po 13. členu ZPP. Bistvo te določbe je, da ima rešitev predhodnega vprašanja pravni učinek ravno v pravdi, v kateri je bilo vprašanje rešeno, ne pa v drugi. Zaradi navedenega ni bilo podlage za prekinitev postopka, zato je sklep o nadaljevanju postopka pravilen.

Pritožbi se zavrneta in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje postopek, ki je bil prekinjen s sklepom z dne 9. 1. 2015, nadaljevalo.

2. Zoper navedeni sklep se pravočasno pritožujeta obe stranki in predlagata, da pritožbeno sodišče njunima pritožbama ugodi ter sklep razveljavi. Navajata, da Vrhovno sodišče RS še ni odločilo o predhodnem vprašanju. Gre namreč za vprašanje ali je neobrazloženost oziroma premajhna obrazloženost sklepa o premestitvi javnega uslužbenca že sama po sebi razlog za nezakonitost takšnega sklepa, o tem vprašanju pa bo odločalo Vrhovno sodišče Republike Slovenije v zadevi DoR 52/2014 (zadeva A.A.). V obravnavani zadevi gre za isto vprašanje, zato bi po stališču pritožb, sodišče prve stopnje moralo počakati na odločitev vrhovnega sodišča.

4. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje s sklepom z dne 9. 1. 2015  neutemeljeno prekinilo postopek, saj za to ni imelo pravne podlage. Po 1. točki 1. odstavka 206. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) sodišče odredi prekinitev postopka, če sklene, da ne bo samo reševalo predhodnega vprašanja. V obravnavani zadevi ne gre za predhodno vprašanje v smislu 21. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1, Ur. l. RS, št. 2/2004 in naslednji) in tudi ne po 13. členu ZPP. Bistvo te določbe je, da ima rešitev predhodnega vprašanja pravni učinek ravno v pravdi, v kateri je bilo vprašanje rešeno, ne pa v drugi. Zaradi navedenega ni bilo podlage za prekinitev postopka, zato je sklep o nadaljevanju postopka pravilen.

5. Zaradi navedenega je pritožbeno sodišče pritožbi obeh strank kot neutemeljeni zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP).

ZPP člen 13, 206, 206/1, 206/1-1. ZDSS-1 člen 21.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS sklep Pdp 198/2016
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2016-09-01

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Valerija Nahtigal Čurman (preds.), Jelka Zorman Bogunovič (poroč.), Marko Hafner

Sodišče prve stopnje je o stroških postopka pravilno odločilo skladno z določbo 1. odstavka 154. člena ZPP in ZOdvT.

I. Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

II. Tožeča stranka sama krije svoje pritožbene stroške.

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom odločilo, da je tožeča stranka dolžna toženi stranki povrniti stroške postopka v višini 106,58 EUR v roku 15 dni po prejemu tega sklepa, v primeru zamude skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od poteka paricijskega roka dalje do plačila.

2. Zoper sklep se iz vseh pritožbenih razlogov po 1. odstavku 338. člena v zvezi s 1. odstavkom 366. člena ZPP pritožuje tožeča stranka in predlaga, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi, izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje s stroškovno posledico. Navaja, da je tožeča stranka prepričana, da je sklep sodišča prve stopnje z dne 5. 1. 2016 o zavrženju tožbe nezakonit in ga bo pritožbeno sodišče na pritožbo tožeče stranke razveljavilo. Zaradi tega je hkrati nezakonit tudi izpodbijani sklep, saj tožena stranka do povračila stroškov ni upravičena. Po pritožbenem stališču pa je sodišče prve stopnje toženi stranki priznalo preveč pravdnih stroškov. Priglaša pritožbene stroške.

4. Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijani sklep v mejah uveljavljanih pritožbenih razlogov, pri čemer je v skladu z določbo drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nadalj.) v zvezi s 1. odstavkom 366. člena ZPP po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb postopka, navedene v drugem odstavku 350. člena ZPP in na pravilno uporabo materialnega prava. Pri tem preizkusu je ugotovilo, da sodišče prve stopnje ni zagrešilo bistvenih kršitev določb pravdnega postopka in da je odločitev o stroških postopka materialno pravno pravilna.

5. Pritožbeno sodišče je potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje z dne 5. 1. 2016, s katerim je tožbo zavrglo. V zvezi z izpodbijanim sklepom z dne 8. 1. 2016 pa je ugotovilo, da je sodišče prve stopnje o stroških postopka pravilno odločilo skladno z določbo 1. odstavka 154. člena ZPP. O stroških, ki so bili potrebni, torej utemeljeni (155. člen ZPP), je odločilo skladno z Zakonom o odvetniški tarifi (ZOdvT, Ur. l. RS, št.  67/09 in naslednji). Kljub temu, da pritožba ne navaja določno, kateri stroški so priznani v previsokem znesku, pritožbeno sodišče ugotavlja, da so zneski skladni z ZOdvT.

6. Glede na navedeno je pritožba tožeče stranke neutemeljena, zato jo je pritožbeno sodišče na podlagi 2. točke 365. člena ZPP zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

7. Izrek o pritožbenih stroških temelji na določbi 1. odstavka 165. člena ZPP v zvezi s 1. odstavkom 154. člena ZPP. Ker tožeča stranka s pritožbo ni uspela sama krije svoje pritožbene stroške.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS sodba Psp 118/2016
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2016-05-26

Edo Škrabec (preds.), Elizabeta Šajn Dolenc (poroč.), Nada Perić Vlaj

SOCIALNO ZAVAROVANJE - POKOJNINSKO ZAVAROVANJE

Tožnik je dne 29. 5. 2012 v roku, določenem v odločbah za vštetje obdobja zaključenega dodiplomskega študija in služenja vojaškega roka v zavarovalno dobo,  v celoti poravnal prispevke pokojninske dobe za čas zaključenega dodiplomskega študija in služenja vojaškega roka, zato se mu je s tem dnem dokupljena doba lahko štela v pokojninsko dobo in upoštevala pri izpolnjevanju pogojev za priznanje pravice do starostne pokojnine. Dokupljena doba se vrednoti po določbah tistega zakona, ki je veljal v času zahteve za dokup oziroma plačila prispevkov in ni odločilno, na katero obdobje se nanaša dokupljena doba. Dokupljena doba je vzpostavljena z izdajo odločbe in izpolnitvijo pogojev določenih v odločbi, to je s plačilom prispevka. Brez plačanega prispevka pokojninska doba ne more obstajati. Toženec je dokupljeno pokojninsko dobo vrednotil tako kot določa ZPIZ-1 v določbi 409. člena in pri odmeri pravice do starostne pokojnine odstotkovno vrednotil po zakonu, veljavnem v času vložitve zahteve oziroma plačila prispevka. Ker je toženec dokupljeno pokojninsko dobo pravilno vrednotil glede na datum vložene zahteve in plačanih prispevkov, je sodišče prve stopnje utemeljeno zavrnilo tožbeni zahtevek za odpravo odločb toženca in odmero starostne pokojnine v višjem znesku.

Pritožba se zavrne in se potrdi sodba sodišča prve stopnje.

ZPIZ-1 člen 8, 36, 39, 49, 50, 198, 394, 409.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.