VDSS sklep Pdp 560/2015
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2015-11-05

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Sonja Pucko Furman (preds.), Tatjana Prebil (poroč.), Jelka Zorman Bogunovič

predlog za vrnitev v prejšnje stanje - potrebna skrbnost

Tožnik je na naroku za obravnavanje predloga za vrnitev v prejšnje stanje izpovedal, da je obvestil svojega pooblaščenca, da ne bo mogel priti na narok. Ob ugotovitvi sodišča prve stopnje, da je bilo postopanje pooblaščenca tožnika, ko ni obvestil sodišča, da ne bo pristopil na narok (zato, ker je najprej poskrbel za svojo poškodbo, ki jo je utrpel, ko ga je ujela nevihta na morju), dovolj skrbno, je po oceni pritožbenega sodišča tudi tožnik, ko je dan pred narokom obvestil svojega pooblaščenca, da na narok ne bo prišel, ker je bolan, izkazal potrebno skrbnost. Zato je pritožbeno sodišče pritožbi ugodilo in predlogu za vrnitev v prejšnje stanje ugodilo.

Pritožbi se ugodi in se predlogu tožnika za vrnitev v prejšnje stanje ugodi.

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog tožnika za vrnitev v prejšnje stanje (I. točka izreka). Predlogu pooblaščenca tožnika za vrnitev v prejšnje stanje je ugodilo (II. točka izreka).

2. Zoper I. točko izreka sklepa se pritožuje tožnik sam in po pooblaščencu iz vseh pritožbenih razlogov. Predlaga, da pritožbeno sodišče sklep razveljavi in o njem odloči oziroma vrne sodišču prve stopnje v ponovno obravnavo.

Navaja, da je tožnik predložil zdravniško spričevalo, da je bil nezmožen priti na narok. Takšen razlog pa je opravičljiv. Sodišče prve stopnje tožniku očita, da ni obvestil sodišča. Potrdilo, ki ga je predložil tožnik je na obrazcu, ki ga predpisuje zakon, sodišče ni pozvalo tožnika, da predloži drugo obvestilo. Sodišče prve stopnje tožnika ni vprašalo o ključni postavki, ki jo je uporabilo za utemeljitev svojega sklepa in sicer ali je prosil svojega pooblaščenca, da obvesti sodišče oziroma prosi za preložitev naroka. Dejstvo je, da je tožnik pravočasno 13. 7. 2014 ob 15.36 uri obvestil svojega zastopnika in ga prosil, da ustrezno obvesti sodišče. Verjel je, da je zadeva urejena. S tem, ko je svojega zastopnika obvestil, je vsekakor izkazal potrebno skrbnost, ki bi morala zadostovati tudi sodišču pri odločanju o predlogu za vrnitev v prejšnje stanje.

4. Na podlagi drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. list RS, št. 26/99 in naslednji) v zvezi s prvim odstavkom 366. člena ZPP je pritožbeno sodišče izpodbijani del sklepa preizkusilo v mejah razlogov, ki so navedeni v pritožbi, pri tem pa je po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb pravdnega postopka iz 1., 2., 3., 6., 7. in 11. točke, razen glede obstoja in pravilnosti pooblastila za postopek pred sodiščem prve stopnje, ter 12. in 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP in na pravilno uporabo materialnega prava.

5. Tožnik je predlagal vrnitev v prejšnje stanje, saj se ni mogel udeležiti naroka za glavno obravnavo dne 14. 7. 2014, ko je bil vabljen kot stranka na zaslišanje. Predlog za vrnitev v prejšnje stanje je utemeljeval z dejstvom, da se naroka ni mogel udeležiti zaradi močnih bolečin v križu. Tožnik je predložil tudi zdravniško potrdilo, iz katerega izhaja, da je bil zadržan z dela od 11. 7. 2014 do 15. 7. 2014.

6. Sodišče prve stopnje je predlog tožnika zavrnilo po opravljenem naroku za glavno obravnavo. Ugotovilo je, da tožnik sodišča o svoji bolezni na dan naroka za glavno obravnavo ni obvestil vse do 16. 7. 2014, čeprav je vedel, da je bil vabljen na zaslišanje kot stranka. Tožnik ni izkazal, da je do zamude naroka prišlo kljub njegovi zadostni skrbnosti, zato je zavrnilo predlog za vrnitev v prejšnje stanje.

7. Na predlog za vrnitev v prejšnje stanje razpiše sodišče narok, razen če so dejstva, na katera se opira predlog, splošno znana ali če se vrnitev predlaga iz očitno neupravičenega razloga (drugi odstavek 120. člena ZPP). Sodišče prve stopnje je razpisalo narok ter zaslišalo tožnika, ki je izpovedal, da je sicer res zbolel že teden dni pred narokom ter da je pričakoval, da bo do naroka bolje z njegovim zdravstvenim stanjem. Ker ni bilo bolje, je v nedeljo obvestil svojega pooblaščenca po SMS, da ne bo mogel priti na narok. Iz njegove izpovedi izhaja, da je menil, da je dovolj, če obvesti svojega pooblaščenca.

8. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da je v konkretni zadevi sodišče prve stopnje ugodilo predlogu pooblaščenca tožnika za vrnitev v prejšnje stanje, ker je ugotovilo, da se je pooblaščenec tožnika poškodoval 13. 7. 2014, ko ga je ujela nevihta na morju. Ker je najprej poskrbel za svojo poškodbo in ni obvestil sodišča, da ne bo prišel na narok, je sodišče prve stopnje ocenilo, da je njegov predlog utemeljen. Pooblaščenec tožnika je predlog za vrnitev v prejšnje stanje sicer umaknil in je sodišče prve stopnje sklep razveljavilo ter predlog zavrglo.

9. Tožnik v pritožbi utemeljeno uveljavlja, da je na naroku za obravnavanje predloga za vrnitev v prejšnje stanje, izpovedal, da je obvestil svojega pooblaščenca, da ne bo mogel priti na narok. Ob ugotovitvi sodišča prve stopnje, da je bilo postopanje pooblaščenca tožnika, ko ni obvestil sodišča, da ne bo pristopil na narok, dovolj skrbno, je po oceni pritožbenega sodišča tudi tožnik, ko je dan pred narokom obvestil svojega pooblaščenca, da na narok ne bo prišel, ker je bolan, izkazal potrebno skrbnost.

10. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče pritožbi ugodilo in predlogu za vrnitev v prejšnje stanje ugodilo (3. točka 365. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.