VDSS sklep Pdp 576/2014
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2014-10-02

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Silva Donko (preds.), Ruža Križnar Jager (poroč.), Jelka Zorman Bogunovič

zavrženje pritožbe - pooblaščenec - zakoniti zastopnik - pravna oseba - vložitev pritožbe - prokurist - d.o.o.

Prokurist je le pooblaščenec in ne zakoniti zastopnik družbe z omejeno odgovornostjo in zato nima pravice do zastopanja pred sodiščem brez posebnega pooblastila, poleg tega pa mora izpolnjevati tudi dodatni pogoj – opravljen pravniški državni izpit (ker je po določbi 3. odstavka 87. člena ZPP lahko pooblaščenec samo odvetnik ali druga oseba, ki je opravila pravniški državni izpit). Pooblaščenka tožene stranke je družbenik tožene stranke (d.o.o.) ter prokuristka, ni pa zakonita zastopnica družbe (kot zakoniti zastopnik družbe je v registru vpisan le direktor). Zato je pritožbeno sodišče na podlagi določbe 352. člena ZPP kot nedovoljeno zavrglo pritožbo tožene stranke, vloženo po pooblaščenki, ki ne izpolnjuje pogojev za zastopanje pred višjim sodiščem, ker tožena stranka dokazila o opravljenem pravniškem državnem izpitu in pooblastila za zastopanje ni predložila sodišču niti ob vložitvi pritožbe niti v naknadnem roku po pozivu pritožbenega sodišča.

Z izpodbijano delno zamudno sodbo je sodišče prve stopnje ugodilo tožbenemu zahtevku ter:

- ugotovilo, da je pogodba o zaposlitvi, ki sta jo dne 27. 8. 2013 sklenili tožeča in tožena stranka, dne 15. 11. 2013 nezakonito prenehala (I. točka izreka delne sodbe);

- naložilo toženi stranki, da je dolžna tožečo stranko pozvati nazaj na delo ter ji obračunati mesečno nadomestilo plače za delo na delovnem mestu varnostnik v skladu s pogodbo o zaposlitvi z dne 27. 8. 2013 ter ji po odvodu davkov in prispevkov izplačati neto zneske plače z zakonskimi zamudnimi obrestmi od zapadlosti posameznega mesečnega zneska plače do plačila, vse v 8 dneh pod izvršbo (II. točka izreka delne sodbe).

Zoper navedeno sodbo se je pravočasno pritožila tožena stranka s predlogom, da sodišče upošteva dokaze in pritožbo z dne 12. 2. 2014 (pravilno: odgovor na tožbo z dne 14. 2. 2014), ker tožeča stranka ni bila nikoli lojalna podjetju, ampak je kršila vse njegove akte in pravila ter se želi okoristiti na račun podjetja, saj so njene navedbe popolna laž.

Pritožbeno sodišče je ob obravnavi pritožbe ugotovilo, da jo je podala pooblaščenka tožene stranke A.A., vendar v spisu ni bilo pooblastila tožene stranke za zastopanje. Zato je dne 15. 9. 2014 pozvalo toženo stranko, da predloži pooblastilo ter potrdilo o opravljenem pravniškem državnem izpitu za pooblaščenko A.A..

Tožena stranka je z dopisom z dne 22. 9. 2014 obvestila pritožbeno sodišče, da je pritožbo zoper delno zamudno sodbo v tej zadevi vložila pooblaščena oseba tožene stranke A.A., ki je polovična lastnica podjetja B. d.o.o. in zakonita zastopnica podjetja, zato ima vso pravico podati pritožbo.

Pritožbeno sodišče je pri preizkusu dopustnosti pritožbe ugotovilo, da je nedovoljena, ker jo je vložila oseba, ki nima te pravice. Po določbi 4. odstavka 343. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/1999 s spremembami in dopolnitvami – ZPP) je pritožba nedovoljena, če jo je vložila oseba, ki ni imela te pravice, ali oseba, ki se je pritožbi odpovedala ali jo umaknila, ali če pritožnik ni imel pravnega interesa za pritožbo. Med osebe, ki nimajo pravice vložiti pritožbo zoper sodbo, spadajo tudi pooblaščenci, ki ne izpolnjujejo pogojev za zastopanje pred višjim sodiščem v smislu 3. odstavka 87. člena ZPP, ki določa, da je pooblaščenec v postopku pred okrožnim, višjim in vrhovnim sodiščem lahko samo odvetnik ali druga oseba, ki je opravila pravniški državni izpit. V obravnavani zadevi je pritožbo zoper sodbo vložila prokuristka tožene stranke A.A. kot pooblaščenka tožene stranke. Tožena stranka ni predložila pritožbenemu sodišču niti pooblastila za zastopanje niti potrdila o opravljenem pravniškem državnem izpitu. Dokazilo o tem ni bilo predloženo sodišču niti ob vložitvi pritožbe niti v naknadnem roku po pozivu pritožbenega sodišča.

Prokurist je le pooblaščenec in ne zakoniti zastopnik družbe z omejeno odgovornostjo in zato nima pravice do zastopanja pred sodiščem brez posebnega pooblastila, poleg tega pa mora izpolnjevati tudi dodatni pogoj – opravljen pravniški državni izpit (ker je po citirani določbi 3. odstavka 87. člena ZPP lahko pooblaščenec samo odvetnik ali druga oseba, ki je opravila pravniški državni izpit). A.A. je, kot izhaja iz rednega izpisa iz sodnega – poslovnega registra (z dne 1. 10. 2014) – družbenik tožene stranke (d.o.o.) ter prokuristka, ni pa zakonita zastopnica družbe. Kot zakoniti zastopnik družbe je v registru vpisan le direktor C.C..

Skladno z določbo 4. odstavka 98. člena ZPP sodišče zavrže pravno sredstvo, če pooblaščenec v roku, ki ga je določilo sodišče, ne predloži pooblastila za vložitev pravnega sredstva. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče na podlagi določbe 352. člena ZPP kot nedovoljeno zavrglo pritožbo tožene stranke, vloženo po pooblaščenki, ki ne izpolnjuje pogojev za zastopanje pred višjim sodiščem.

Pritožbeno sodišče še pripominja, da je bila tožena stranka v pozivu za odgovor na tožbo (ki ga je prejela 28. 1. 2014 – l. št. 4 v sodnem spisu) med drugim  opozorjena tudi na določbe ZPP, ki urejajo pogoje za zastopanje strank po pooblaščencu pred okrožnim in višjim sodiščem.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.