TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VDSS sklep Psp 360/2012
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2012-10-11

denarna socialna pomoč - prepozna pritožba - začasna odredba

Zoper sklep o začasni odredbi je tožnik vložil pritožbo po poteku roka 8 dni, zato je pritožba prepozna in se zavrže.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je iz izpodbijanim sklepom V Ps 700/2012 z dne 3. 5. 2012 pritožbo zavrglo ter s popravnim sklepom iste opr. št. z dne 8. 8. 2012 uvod sklepa z dne 3. 5. 2012 popravilo tako, da je za besedilom „zaradi priznanja denarne socialne pomoči, v zvezi z vloženo pritožbo“ dodalo besedilo: „tožeče stranke“. Izrek sklepa z dne 3. 5. 2012 pa je popravilo tako, da se pravilno glasi: „Pritožba tožeče stranke se zavrže.“ ter sklenilo, da v ostalem ostane sklep nespremenjen.

Zoper sklep je tožnik vložil pritožbo, smiselno zaradi nepopolne ugotovitve dejanskega stanja in nepravilne uporabe materialnega prava. Navaja, da je res zamudil rok za pritožbo. Soglaša pa tudi, da se je 8 dnevni rok od vročitve sklepa 14. 4. 2012 iztekel 23. 4. 2012.

Po preizkusu zadeve v skladu z 2. odstavkom 350. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami, v nadaljevanju ZPP), pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje na podlagi popolno ugotovljenega dejanskega stanja pravilno odločilo in uporabilo materialno oziroma procesno pravo.

Pravočasnost je ena izmed procesnih predpostavk, ki mora biti izpolnjena, da se zadeva sploh lahko obravnava vsebinsko. Za vlogo, ki je vezana na rok se šteje, da je pravočasna, če je izročena pristojnemu sodišču preden izteče rok oziroma, če je priporočeno oziroma brzojavno pred iztekom roka oddana na pošto (112. člen ZPP).

Rok za vložitev pritožbe je glede na 9. člen Zakona o izvršbi in zavarovanju (Ur. l. RS, št. 51/98 s spremembami, v nadaljevanju ZIZ) v zvezi s 70. členom Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (Ur. l. RS, št. 2/2004 in 10/2004 v nadaljevanju ZDSS-1) 8 dni. Če pritožba ni vložena pravočasno in torej v roku, jo sodišče prve stopnje skladno z določbo 343. člena ZPP zavrže.

Iz predložene povratnice jasno izhaja, da je bil tožniku sklep opr. št. V Ps 700/2012 z dne 13. 4. 2012 vročen 14. 4. 2012. Osem dnevni pritožbeni rok se je zato v skladu s 4. odstavkom 111. člena ZPP iztekel v ponedeljek 23. 4. 2012. Ker je bila pritožba priporočeno na pošto oddana 24. 4. 2012, torej dan po izteku roka,  je sodišče prve stopnje utemeljeno na podlagi 343. člena ZPP takšno pritožbo kot prepozno zavrglo.

Glede na vse obrazloženo je pritožbeno sodišče toženčevo pritožbo na podlagi 353. člena v zvezi z 2. točko 365. člena ZPP kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

ZDSS-1 člen 70. ZIZ člen 9. ZPP člen 112.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS sklep Pdp 733/2012
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2012-08-02

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

sklep o prekinitvi postopka - sklep o nadaljevanju postopka - mediacija

Sodišče prve stopnje je s predhodnim sklepom prekinilo ta individualni delovni spor za določen čas treh mesecev zaradi izvedbe postopka mediacije. Ko je bilo nato sodišče prve stopnje obveščeno, da se je mediacijski postopek neuspešno zaključil, je s tem prenehal razlog za prekinitev postopka po samem zakonu in je sodišče prve stopnje utemeljeno izdalo sklep, da se postopek nadaljuje.

I.     Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje postopek, ki je bil dne 23. 4. 2012 prekinjen zaradi postopka alternativnega reševanja spora, nadaljevalo z dne 3. 7. 2012.

Zoper naveden sklep vlaga pritožbo tožena stranka iz vseh pritožbenih razlogov in navaja, da je že 27. 3. 2012 podala pisni odgovor na poziv opr. št. Pd 28/2012, v katerem je navedla vsa pojasnila glede vtoževanega zneska.

Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijani sklep v mejah pritožbenega izpodbijanja in po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb postopka, navedene v 2. odstavku 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nadaljnji) v zvezi s 1. odstavkom 366. člena ZPP in na pravilno uporabo materialnega prava.

Sodišče prve stopnje je s sklepom z dne 23. 4. 2012 prekinilo ta individualni delovni spor in sicer na podlagi določbe 2. odstavka 15. člena Zakona o alternativnem reševanju sodnih sporov (ZARSS, Ur. l. RS, št. 97/2009 in nadalj.). Postopek je bil prekinjen za določen čas treh mesecev. V skladu z določbo 2. odstavka 15. člena ZARSS se mora prekinjeni postopek nadaljevati po preteku treh mesecev, če se v tem času mediacija ne zaključi uspešno. Razlog za nadaljevanje postopka torej nastopi po samem zakonu (ex lege). Gre za specialno procesno ureditev, kateri je sodišče prve stopnje pravilno sledilo, saj je bilo dne 19. 6. 2012 obveščeno, da se je mediacijsko srečanje neuspešno zaključilo. Ker je prenehal razlog za prekinitev po samem zakonu, je sodišče prve stopnje lahko nadaljevalo prekinjen postopek na podlagi navedene specialne določbe zakona.

Glede na obrazloženo je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep (2. točka 365. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS sklep Pdp 808/2012
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2012-10-19

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

zavrženje tožbe - pooblastilo za zastopanje - ustavna odločba - učinkovanje ustavne odločbe

Sodišče prve stopnje je takoj brez pozivanja na predložitev pooblastila zavrglo tožbo tožnice, ker tožbi, ki jo je vložila odvetnica, ni bilo priloženo pooblastilo tožnice za zastopanje. Z odločitvijo ustavnega sodišča o razveljavitvi besede „tožbo in“ v petem odstavku 98. člena ZPP je odpadla pravna podlaga, na podlagi katere je sodišče prve stopnje izdalo izpodbijani sklep, zato je sklep o zavrženju tožbe nepravilen.

Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

Sodišče prve stopnje je tožbo, kateri ni bilo priloženo pooblastilo za zastopanje, zavrglo.

Zoper sklep se pritožuje tožnica po pooblaščenki, ki navaja, da je spregledala, da tožbi ni bilo priloženo pooblastilo. Skupaj s pritožbo je priložila pooblastilo, iz katerega je razvidno, da ga je stranka (tožnica) pravočasno izpolnila. Predlaga, da pritožbeno sodišče odloči o pritožbi.

Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje takoj brez pozivanja na predložitev pooblastila zavrglo tožbo tožnice, ker tožba, ki jo je vložila odvetnica, ni bilo priloženo pooblastilo tožnice za zastopanje. Navedena odločitev temelji na uporabi petega odstavka 98. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji), po katerem sodišče ne dovoli odvetniku, da začasno opravlja pravdna dejanja za stranko, če v vlogi ni predložil pooblastila, ampak tožbo ali pravno sredstvo takoj, oziroma ne da bi prej pozivalo odvetnika na predložitev pooblastila, zavrže.

Ustavno sodišče Republike Slovenije je z odločbo opr. št. U-I-74/12-6 z dne 13. 9. 2012 (objavljeno v Uradnem listu RS št. 75/2012) razveljavilo v petem odstavku 98. člena ZPP besedi „tožbo ali“. S takšno odločitvijo Ustavnega sodišča RS je odpadla pravna podlaga, na podlagi katere je sodišče prve stopnje izdalo izpodbijani sklep. 44. člen Zakona o Ustavnem sodišču (Ur. l. RS, št. 15/94, 51/2007 – ZUstS) določa, da se zakon ali del zakona, ki ga je ustavno sodišče razveljavilo, ne uporablja za razmerja, nastala pred dnem, ko je razveljavitev začela učinkovati, če do tega dne o njih ni bilo pravnomočno odločeno, takšna odločitev ustavnega sodišča (ki je glede na določbo 43. člena ZUstS začela učinkovati 6. 10. 2012), učinkuje tudi v konkretnem primeru, čeprav je izpodbijani sklep bil izdan še preden je bilo po ustavnem sodišču razveljavljena zakonska podlaga za njegovo izdajo.

Glede na dejstvo, da je bila delno razveljavljena določba petega odstavka 98. člena ZPP, na katerem je temeljil izpodbijani sklep, razveljavljena, je pritožbeno sodišče ugodilo pritožbi tožnice in na podlagi prvega odstavka 354. člena ZPP izpodbijani sklep razveljavilo ter zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS sklep Pdp 847/2012
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2012-12-06

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

sodba na podlagi pripoznave - zavrženje pritožbe - pravni interes

Tožnica izpodbija sodbo, s katero je bilo njenemu tožbenemu zahtevku v celoti ugodeno, saj ga je tožena stranka pripoznala, zato nima pravnega interesa za vložitev pritožbe.

Vsaka stranka sama krije svoje stroške pritožbenega postopka.

Z izpodbijano delno sodbo na podlagi pripoznave je sodišče prve stopnje ugotovilo, da je redna odpoved pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga z dne 19. 5. 2008, ki jo je podala tožena stranka, tožeča stranka pa prejela dne 5. 6. 2012, nezakonita (I. točka izreka) in da tožeči stranki delovno razmerje pri toženi stranki ni prenehalo in na podlagi pogodbe o zaposlitvi z dne 19. 5. 2008 še traja, tako da jo je tožena stranka dolžna pozvati nazaj na delo, v roku 8 dni od prejema te sodbe (II. točka izreka).

Zoper sodbo se pritožuje tožeča stranka iz pritožbenega razloga bistvene kršitve določb pravdnega postopka in zaradi tega, ker je izjava o pripoznavi dana v zmoti ali pod vplivom prisile ali zvijače in predlaga, da njeni pritožbi ugodi v celoti in izpodbijano sodbo v II. točki izreka spremni tako, da ugotovi trajanje delovnega razmerja do odločitve sodišča prve stopnje po 118. členu ZDR v skladu z dopolnitvijo tožbenega zahtevka z dne 18. 7. 2012 in toženi stranki naloži plačilo stroškov na prvi in pritožbeni stopnji.

Tožena stranka je podala odgovor na pritožbo, v katerem predlaga, da sodišče pritožbo zavrže v skladu s 343. členom ZPP, saj tožnica nima pravnega interesa za pritožbo, in je zato pritožba nedovoljena.

Pritožbeno sodišče ugotavlja, da pritožnica za pritožbo nima pravnega interesa, ta pa je procesna predpostavka za vsebinsko odločanje o pritožbi po 343. členu Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji). Pravico do pritožbe ima namreč le tista stranka, ki bi ji, če bi se pokazalo, da je utemeljena, prineslo konkretno in neposredno pravno korist. Ker tožnica izpodbija sodbo, s katero je bilo njenemu tožbenemu zahtevku v celoti ugodeno, saj ga je tožena stranka pripoznala, tožnica nima pravnega interesa za vložitev pritožbe. Zaradi navedenega je pritožbeno sodišče pritožbo kot nedovoljeno zavrglo (352. člena ZPP).

Tožeča stranka s pritožbo ni uspela, zato je pritožbeno sodišče skladno s 1. odstavkom 154. člena ZPP v zvezi s 1. odstavkom 165. člena ZPP sklenilo, da sama krije svoje pritožbene stroške, tožena stranka pa z odgovorom na pritožbo k odločitvi ni bistveno pripomogla, zato sama krije svoje stroške pritožbenega postopka (155. člen ZPP v zvezi s 1. odstavkom 165. člena ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS  sklep Pdp 851/2012
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2012-10-19

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

zavrženje pritožbe - prepozna pritožba - zamuda roka za vložitev pritožbe - pravica pritožbe

Pritožba je bila vložena po preteku 15 dnevnega zakonskega roka za vložitev pritožbe (333. člen ZPP), zato jo je sodišče prve stopnje pravilno zavrglo kot prepozno.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je zavrglo pritožbo tožene stranke zoper sodbo sodišča prve stopnje opr. št. Pd 48/2011-11 z dne 11. 5. 2012  kot prepozno.

Zoper zgoraj navedeni sklep se v odprtem pritožbenem roku pritožuje tožena stranka. V pritožbi navaja, da bo obveznosti do tožeče stranke poravnala predvidoma do konca leta 2012. Pojasnjuje, zakaj terjatev tožeče stranke še ni uspela poplačati. Navaja, da trenutno ne razpolaga s sredstvi, s katerimi bi lahko poplačala obveznosti do delavcev, zato prosi za razumevanje ter odlog plačila.

Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje v mejah pritožbenih razlogov in pri tem po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb pravdnega postopka in pravilno uporabo materialnega prava, kot mu to nalaga določba 2. odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) v zvezi s 1. odstavkom 366. člena ZPP.

Pritožba tožene stranke ne graja odločitve sodišča prve stopnje o zavrženju pritožbe, temveč se pritožuje zoper odločitev sodišča prve stopnje po vsebini, kar pa ni predmet izpodbijanega sklepa. Zato je sodišče prve stopnje preizkusilo izpodbijani sklep le v okviru preizkusa po uradni dolžnosti in ugotovilo, da je le-ta zakonit in da temelji na pravilni materialno pravni presoji, prvostopenjsko sodišče pa v postopku na prvi stopnji ni storilo nobene absolutne bistvene kršitve določb postopka, na katere se pazi po uradni dolžnosti.

Sodišče prve stopnje je ravnalo pravilno in zakonito, ko je ob ugotovitvi, da je pritožba vložena prepozno, to je en dan po preteku 15 dnevnega zakonskega roka za vložitev pritožbe, ki se je iztekel 14. 6. 2012, pritožbo kot prepozno zavrglo. Pri tem se je utemeljeno oprlo na določbe 333. ter 1. in 2. odstavka 343. člena ZPP v zvezi z 19. členom Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS, Ur. l. RS, št. 2/2004 in naslednji).

Glede na vse navedeno je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo sklep sodišča prve stopnje, za kar je imelo podlago v določbi 2. točke 365. člena ZPP.

ZPP člen 333, 343, 343/1. ZDSS-1 člen 19.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS sklep Pdp 850/2012
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2012-10-18

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

zavrženje pritožbe - prepozna pritožba - zamuda roka za vložitev pritožbe - pravica pritožbe

Pritožba je bila vložena po preteku 15 dnevnega zakonskega roka za vložitev pritožbe (333. člen ZPP), zato jo je sodišče prve stopnje pravilno zavrglo kot prepozno.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je zavrglo pritožbo tožene stranke kot prepozno.

Zoper zgoraj navedeni sklep se v odprtem pritožbenem roku pritožuje tožena stranka. V pritožbi navaja, da bo obveznosti do tožeče stranke poravnala predvidoma do konca leta 2012. Pojasnjuje, zakaj terjatev tožeče stranke še ni uspela poplačati. Navaja, da trenutno ne razpolaga s sredstvi, s katerimi bi lahko poplačala obveznosti do delavcev, zato prosi za razumevanje ter odlog plačila.

Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje v mejah pritožbenih razlogov in pri tem po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb pravdnega postopka in pravilno uporabo materialnega prava, kot mu to nalaga določba 2. odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) v zvezi s 366. členom ZPP.

Pritožba tožene stranke ne graja odločitve sodišča prve stopnje o zavrženju pritožbe, temveč se pritožuje zoper odločitev sodišča prve stopnje po vsebini, kar pa ni predmet izpodbijanega sklepa. Zato je sodišče opravilo preizkus sklepa, zoper katerega se pritožuje tožena stranka, po uradni dolžnosti in ugotovilo, da je le-ta zakonit. Sodišče prve stopnje je ravnalo zakonito, ko je potem, ko je ugotovilo, da je pritožba vložena po preteku 15 dnevnega zakonskega roka za vložitev pritožbe, kot je določen v 333. členu ZPP v zvezi z 19. členom Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS, Ur. l. RS, št. 2/2004 in naslednji), le-to zavrglo, kot mu nalaga določba 1. odstavka 343. člena ZPP.

Glede na vse navedeno je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo sklep sodišča prve stopnje, za kar je imelo podlago v določbi 2. točke 365. člena ZPP.

ZPP člen 333, 343, 343/1. ZDSS-1 člen 19.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS sklep Pdp 1071/2012
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2012-11-15

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Tožnik je vložil revizijo sam in ni izkazal, da je opravil pravniški državni izpit, zato je treba revizijo kot nedovoljeno zavreči (91. člen ZPP).

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje revizijo tožeče stranke zavrglo.

Zoper ta sklep se pravočasno pritožuje tožnik in navaja, da se z izpodbijanim sklepom prikriva kršitve človekovih pravic, zakona o pravdnem postopku in kazenskega zakonika, ki so bile storjene z odločbo sodišča druge stopnje. Tožnik je bil namreč šele ob vročitvi izpodbijanega sklepa seznanjen s protiustavno in absurdno dopolnitvijo 91. člena ZPP, ki je začela veljati 1. 10. 2008. Z navedeno dopolnitvijo se revidentom brez državnega pravniškega izpita protizakonito in samovoljno onemogoča vložitev revizije in tako nedopustno posega v ustavnopravno varovano pravico do vložitve pravnega sredstva iz 25. člena Ustave. Predlaga, da se izpodbijani sklep razveljavi kot protiustaven in protipraven.

Na podlagi drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) v zvezi s prvim odstavkom 366. člena je pritožbeno sodišče izpodbijani del sklepa preizkusilo v mejah razlogov, ki so navedeni v pritožbi, pri tem pa je po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb pravdnega postopka iz 1., 2., 3., 6., 7., 11. točke, razen glede obstoja in pravilnosti pooblastila za postopek pred sodiščem prve stopnje ter 12. in 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP in na pravilno uporabo materialnega prava. Na podlagi izvedenega preizkusa je ugotovilo, da sodišče prve stopnje ni zagrešilo absolutnih bistvenih kršitev določb pravdnega postopka, na katere pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti. Odločitev sodišča prve stopnje je materialno pravno pravilna.

Pritožbeno sodišče se z odločitvijo sodišča prve stopnje v celoti strinja, saj 86. člen ZPP v tretjem in četrtem odstavku določa, da v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi lahko stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen če ima sama ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit. Tožnik je revizijo vložil sam in ni izkazal, da je pravniški državni izpit opravil. Tako je sodišče prve stopnje, skladno z 91. členom ZPP, ki določa, da sodišče zavrže kot nedovoljeno izredno pravno sredstvo, ki ga vloži stranka sama ali njen zakoniti zastopnik, če ne izkaže izpolnitve pogojev iz četrtega odstavka ZPP (da ima opravljen pravniški državni izpit), revizijo utemeljeno zavrglo.

Glede na navedeno pritožba ni utemeljena, zato jo je pritožbeno sodišče skladno z 2. točko 365. člena ZPP zavrnilo.

Izrek o stroških pritožbenega postopka je odpadel, ker jih pritožnik ni priglasil.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS sklep Pdp 969/2012
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2012-11-08

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Tožena stranka je pritožbo vložila po izteku 15-dnevnega pritožbenega roka, zato jo je sodišče prve stopnje pravilno zavrglo.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je dne 18. 7. 2012 izdalo sklep, s katerim je odločilo, da se pritožba tožene stranke z dne 12. 6. 2012 zavrže.

Tožena stranka vlaga laično pritožbo zoper navedeni sklep sodišča prve stopnje z obrazložitvijo, da se z njim ne strinja.

Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje v mejah pritožbenih razlogov, pri čemer je v skladu z določbo 2. odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nadaljnji) v povezavi s 1. odstavkom 366. člena ZPP po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb pravdnega postopka iz 1., 2., 3., 6., 7. in 11. točke, razen glede obstoja in pravilnosti pooblastila za postopek pred sodiščem prve stopnje, ter 12. in 14. točke 2. odstavka 339. člena ZPP in na pravilno uporabo materialnega prava.

Iz vročilnice o vročitvi izpodbijane zamudne sodbe (pripete k listovni številki 30 v spisu) je razvidno, da je tožena stranka zamudno sodbo z dne 14. 5. 2012 prejela dne 21. 5. 2012, kar je potrjeno z lastnoročnim podpisom in zapisom datuma na vročilnici. Datum vročitve se ujema tudi z datumom na poštnem žigu. V skladu z določili 2. odstavka 111. člena ZPP začne teči rok za pritožbo prvi naslednji dan po vročitvi, torej 22. 5. 2012 in se je 15-dnevni rok za vložitev pritožbe iztekel 5. 6. 2012.

Stranka lahko do izteka roka vloži pritožbo na sodišče osebno ali priporočeno po pošti in šteje se, da je pritožba vložena pravočasno, če je izročena pristojnemu sodišču preden se rok izteče (1. odstavek 112. člena ZPP). Če se pošlje pritožba po pošti priporočeno ali brzojavno, se šteje dan oddaje na pošto za dan izročitve sodišču, na katero je naslovljena (2. odstavek 112. člena ZPP).

Iz štampiljke o prejemu izhaja, da je tožena stranka pritožbo poslala dne 12. 6. 2012, torej po izteku prekluzivnega 15-dnevnega roka, ki se je iztekel dne 5. 6. 2012, zato je njena pritožba prepozna.

Glede na obrazloženo je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP).

Odločitev o stroških postopka s pritožbo je odpadla, ker jih tožena stranka ni priglasila.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS sklep Pdp 1036/2012
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2012-11-08

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

poprava vloge - nedovoljena pritožba - priprave za glavno obravnavo - vodstvo postopka

Zoper odločbe, izdane med pripravami za glavno obravnavo, ki se nanašajo na vodstvo postopka (skladno s 3. odstavkom 270. člena ZPP), ni pritožbe. Tožnik ni imel pravice za vložitev pritožbe zoper sklep, s katerim mu je sodišče prve stopnje naložilo, da je dolžan v roku 15 dni popraviti vlogo.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom tožeči stranki vrnilo v popravo vlogo z dne 2. 10. 2012 in tožniku odredilo, da jo je dolžan v roku 15 dni popraviti tako, da bo postavil tožbeni zahtevek za vsak mesec posebej in navesti čas, za katerega zahteva dodatek k plači (I. točka izreka sklepa). Za primer, če tožnik vloge v 15 dnevnem roku ne po popravil, pa ga je opozorilo, da bo vlogo zavrglo (II. točka izreka sklepa).

Zoper sklep se sicer skladno s pravnim poukom pritožuje tožnik.

Na podlagi 18. točke 1. odstavka 270. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) ima predsednik senata med pripravami na glavno obravnavo do naroka za glavno obravnavo pravico odločati o ukrepih za popravo vlog. Zoper odločbe, izdane med pripravami za glavno obravnavo in se nanašajo na vodstvo postopka, pa skladno s 3. odstavkom 270. člena ni pritožbe. Tako tožnik ni imel pravice za vložitev pritožbe zoper sklep, s katerim mu je sodišče prve stopnje naložilo, da je dolžan v roku 15 dni popraviti vlogo z dne 2. 10. 2012. Iz tega razloga je pritožbeno sodišče njegovo pritožbo, ker tega ni storilo sodišče prve stopnje, skladno s 343. členom ZPP, na podlagi 352. člena ZPP, v zvezi s 346. členom ZPP in 2. odstavkom 17. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1, Ur. l. RS, št. 2/2004 in naslednji), zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.