VDSS sklep Psp 125/2010
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2010-05-20

izostanek z naroka - ustavitev postopka - letni dopust

Ker letni dopust, brez predložitve ustreznih dokazil, ni za opravičljiv razlog za preložitev naroka za glavno obravnavo, sodišče prve stopnje tožnikovi prošnji za preložitev naroka utemeljeno ni ugodilo, temveč je ob tožnikovem izostanku z naroka pravilno štelo tožbo za umaknjeno ter postopek ustavilo.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišče prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je postopek ustavilo, saj je štelo, da je tožnica tožbo umaknila, v posledici tega, da ni pristopila na prvi narok za glavno obravnavo.

Zoper sklep se pravočasno pritožuje pooblaščenec in v pritožbi navaja, da je v času razpisane obravnave bil sprejet in operiran v bolnišnici v ... zaradi urgentne operacije kile in sicer je bil dne 4. 1. 2010 sprejet in 5. 1. 2010 operiran ter imel mirovanje do 20. 1. 2010, ko je imel zadnji kontrolni pregled. Prilaga ambulantni izvid z dne 4. 1. 2010, odpustno pismo z dne 6. 1. 2010 ter ambulantni izvid z dne 20. 1. 2010.

Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje v mejah pritožbenih razlogov, po uradni dolžnosti pa pazilo na bistvene kršitve določb pravdnega postopka, na katere je dolžno paziti po uradni dolžnosti, v skladu z določbo 2. odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP; Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami) v zvezi s 366. členom ZPP ter na pravilno uporabo materialnega prava. Po preizkusu zadeve pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje pravilno in popolno ugotovilo dejansko stanje ter ni zagrešilo bistvenih kršitev določb, na katere se pazi po uradni dolžnosti in da je pravilno uporabilo materialno pravo.

Iz dejanskega stanja, kakor izhaja iz spisa, je razvidno, da je sodišče vabilo pooblaščenca na prvi narok za glavno obravnavno in mu dne 10. 12. 2009 vročilo vabilo, v okviru katerega je bilo tudi opozorilo, da če na prvi narok za glavno obravnavo ne pride tožeča stranka, se šteje, da je tožbo umaknila. Tožnik je dne 14. 12. 2009 prosil za preložitev glavne obravnave ter pri tem navedel, da bo v času od 29. 12. 2009 do 13. 1. 2010 odsoten zaradi plačanega letnega dopusta. Sodišče prve stopnje navedeni razlog ni štelo kot opravičljivi razlog ter je v skladu z 2. odstavkom 28. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1; Ur. l. RS, št. 2/2004 in 10/2004) štelo, da je tožba umaknjena in s sklepom postopek ustavilo.

Pritožbeno sodišče šteje, da je sodišče prve stopnje pravilno opredelilo, da tožeča stranka ni izkazala upravičenih razlogov za izostanek, saj se neudeležba na glavni obravnavi zaradi letnega plačanega dopusta, brez predložitve ustreznih dokazil, ne šteje za opravičljiv razlog za preložitev naroka za glavno obravnavo. Stranke pogosto prosijo, naj se narok za glavno obravnavo preložil. Ker pa je procesni subjekt, ki mu postopkovna pravila nalagajo, da izpelje ustrezen postopek in razsodi, sodišče, je strankina prošnja za preložitev obravnave samo prošnja; o tem, ali so podani upravičeni razlogi za preložitev naroka, pa odloča sodišče. Če stranke ne obvesti o preklicu obravnave, to pomeni, da se narok opravi. Pogoja za preložitev naroka sta dva: opravičilo samo in opravičljiv razlog za izostanek, ki mora biti podprt z dokazom.

Pritožbene navedbe, da se pooblaščenec tožeče stranke ni udeležil naroka za glavno obravnavo, ker je bil dne 4. 1. 2010 sprejet v bolnišnico ..., kjer je bil do 6. 1. 2010 zaradi operacije kile in tega dne odpuščen, po mnenju pritožbenega sodišča prav tako ni opravičljiv razlog, da pooblaščenec sodišču prve stopnje do dneva glavne obravnave, to je do 12. 1. 2010 ni sporočil novega razloga za odsotnost z glavne obravnave in za preložitev naroka. Iz predložene medicinske dokumentacije ne izhaja, da bi bil pooblaščenec iz zdravstvenih razlogov nesposoben, da bi sodišče do dneva naroka obvestil o tem, da se obravnave ne more udeležiti.

Pritožbeno sodišče nadalje ugotavlja, da je tožnik po prejemu sklepa sodišča prve stopnje z dne 10. 9. 2009 predložil posebno pooblastilo za zastopanje S.R. (v prilogi spisa pod A/3), iz katerega pa ne izhaja, da je njegova pravica in dolžnost, da v imenu in za korist S.R. ureja zadeve, ki se nanašajo na njene pravice iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja in bi tako moralo sodišče prve stopnje po tem, ko je navedeno pooblastilo prejelo, preden je tožbo poslalo v odgovor toženi stranki, tožbo zavreči, saj pooblaščenec sodišču ni predložil ustrezen dokument, kakor je od njega bil zahtevan s prej citiranim sklepom in bi sodišče moralo ravnati v skladu s 4. odstavkom 108. člena ZPP.

Pritožbeno sodišče je po ugotovitvi, da je pritožba neutemeljena, v skladu z 2. točko 365. člena, jo zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.