VDSS sklep Psp 89/2010
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2010-02-15

začasna odredba - izredna denarna socialna pomoč

Pogoji za izdajo predlagane začasne odredbe, s katero tožnik zahteva, da sodišče tožencu naloži začasno plačilo izredne denarne socialne pomoči z vsemi uskladitvami in zamudnimi obrestmi, niso izpolnjeni. Pri zagotavljanju osnovnih življenjskih potrebščin z izredno denarno socialno pomočjo ni mogoče upoštevati stvari oz. dobrin, ki so sicer potrebne za eksistenco in preživetje, saj je potrebnost dobrin, kot jih navaja tožnik, električne energije, gospodinjskih aparatov, olja za gretje, vnaprej predvidljiva. Nobene nevarnosti tudi ni, da toženec svoje obveznosti do tožnika, kot bodo pravnomočno ugotovljene, ne bo izpolnil, saj toženec pri priznavanju dajatev iz socialnovarstvenih pravic razpolaga z javnimi sredstvi, za katera velja strogo načelo zakonitosti porabe.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo tožnikov predlog za izdajo začasne odredbe, ki se je glasil:

„Toženi stranki (dolžniku) v nadaljevanju nasprotnik, se naloži, da po izdaji predmetne začasne odredbe vlagatelju A.T.T. za obdobje od 1. junija 2009 do 31. novembra 2009 iz naslova izredne denarne socialne pomoči izplača kakor sledi:

226,80 EUR z zapadlostjo dne 18. 10. 2009

226,80 EUR z zapadlostjo dne 18. 11. 2009 ali alternativno mesečno 226,80 EUR od 1. julija 2009 do 31. decembra 2009 z zapadlostjo 18. mesečno od 18. 7. 2009 do 18. 12. 2009.

zakonske zamudne obresti od zapadlosti posameznega zneska, in sicer:

- od zneska 226,80 EUR od dne 18. 6. 2009 do plačila

- od zneska 226,80 EUR od dne 18. 7. 2009 do plačila

- od zneska 226,80 EUR od dne 18. 8. 2009 do plačila

- od zneska 226,80 EUR od dne 18. 9. 2009 do plačila

- od zneska 226,80 EUR od dne 18. 10. 2009 do plačila

- od zneska 226,80 EUR od dne 18. 11. 2009 do plačila ali alternativno zakonske zamudne obresti od zapadlosti posameznega zneska in sicer od mesečnega zneska v višini 226,80 EUR obresti od dneva 18. 7., 18. 8., 18. 9., 18. 10., 18. 11., 18. 12. 2009 vse do plačila od mesečnega prej navedenega zneska v roku od 15 dni po pravnomočnosti sodbe, ter nadomestiti stroške postopka, da ne bo izvršbe.

c). Izredna denarna socialna pomoč se v obdobju prejemanja uskladi od vsakokratni uskladitvi osnovnega zneska minimalnega dohodka.

d). Ta začasna odredba stopi v veljavo takoj, morebitna pritožba ne vzdrži izvršitve.

c). Vlagatelj se oprosti vseh sodnih stroškov in taksah in se mu za sledenje postopka določi nemški tolmač in po potrebi slovenski odvetnik (102. in 168. člen ZPP v povezavi z 34. členom ZBPP).“

Zoper sklep se je iz vseh pritožbenih razlogov po Zakonu o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99 - 45/08) pritožil tožnik in navedel, da se pritožuje zaradi kršitve Ustave in Konvencije o varstvu človekovih pravic. Navaja, da si ne more privoščiti osnovnih življenjskih potrebščin, ogrevanja, elektrike in je zato ogrožena njegova eksistenca. Pritožuje se zaradi trajanja postopka in ob tem navaja, da ima pri Delovnem in socialnem sodišču dva spora iz leta 2004, v katerih še ni bilo odločeno. Terjatev do tožene stranke mu pripada že na podlagi Ustave RS, ki zagotavlja dostojno in zdravo življenje. Z redno socialno pomočjo v znesku 228,80 EUR mesečno si ne more zagotovi normalnega življenja. Zahteva izločitev sodnice, ki je izdala sklep o zavrnitvi predlog za izdajo začasne odredbe ter uveljavlja povračilo stroškov pritožbe.

Sodišče prve stopnje je pravilno in popolno ugotovilo dejansko stanje, pravilno je uporabilo materialno pravo in ob tem ni kršilo določb postopka, na katere sodišče druge stopnje, na podlagi 2. odstavka 350. čl. Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 do 45/2008) pazi po uradni dolžnosti. Določbe ZPP se v postopku v socialnih sporih uporabljajo na podlagi 19. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1, Ur. l. RS, št. 2/2004 in 10/2004).

Iz listin v spisu se vidi, da je bila z odločbo z dne 28. 5. 2009 tožniku priznana pravica do denarne socialne pomoči v višini osnovnega zneska minimalnega dohodka 221,70 EUR mesečno za čas od 1. 6. 2009 do 30. 11. 2009. Z odločbo je bilo ugotovljeno, da tožnik nima dohodkov, zato mu pripada denarna socialna pomoč v višini osnovnega zneska minimalnega dohodka, kot ga določa 22. člen Zakona o socialnem varstvu (ZSV-UPB2, Ur. l. RS, št. 3/2007 s spremembami).

Ne glede na druga določila se po 1. odstavku 31.b člena ZSV lahko samski osebi, kot posebna oblika denarne socialne pomoči, dodeli izredna denarna socialna pomoč, če se ugotovi, da se je samska oseba iz razlogov, na katere ni mogla oz. ne more vplivati, znašla v položaju materialne ogroženosti. V vlogi za enkratno izredno pomoč oz. izredno pomoč mora po 1. odstavku 31.c člena ZSV vlagatelj natančno navesti, za kakšen namen potrebuje pomoč in natančno opredeliti višino sredstev, ki jih potrebuje. Center za socialno delo o pravici do izredne denarne socialne pomoči odloči po prostem preudarku, pri čemer mora biti odločba izdana v mejah pooblastila in v skladu z namenom, za katerega je pooblastilo dano (2. odstavek 6. člena Zakona o splošne upravnem postopku - ZUP, Ur. l. RS, št. 80/99 s spremembami). Izredna denarna socialna pomoč se lahko dodeli le v primeru izjemnih dogodkov, ki so jo prizadeli in na katere oseba ni mogla in ne more vplivati. Sodišče prve stopnje je pravilno ugotovilo, da pri zagotavljanju osnovnih življenjskih potrebščin z izredno denarno socialno pomočjo ni mogoče upoštevati stvari oz. dobrin, ki so sicer potrebne za eksistenco in preživetje, saj je potrebnost dobrin, kot jih navaja tožnik električne energije, gospodinjskih aparatov, olja za gretje vnaprej predvidljiva in je potrebno s takšnimi potrebami računati. Ne gre torej za nenadno in izjemno tožnikovo ogroženost, zaradi nepredvidljivih dogodkov ali pomanjkanja.

Po 70. členu ZDSS-1 sodišče na predlog stranke ali po uradni dolžnosti s sklepom o začasni odredbi:

- odloži izvršitev izpodbijanega upravnega akta, če bi z izvršbo nastala stranki težko nadomestljiva škoda in ni nevarnosti, da bi nasprotni stranki nastala večja nepopravljiva škoda, ali

- naloži nasprotni stranki začasno plačilo dajatev.

Začasne odredbe se po 4. odstavku 70. člena ZDSS-1 izdajajo po določbah zakona, ki ureja zavarovanje, če ni v navedenem členu določeno drugače. Tožnik s predlagano začasno odredbo zahteva, da sodišče toženi stranki naloži začasno plačilo izredne denarne socialne pomoči z vsemi uskladitvami in zamudnimi obrestmi od zapadlosti posameznega mesečnega zneska izredne denarne socialne pomoči za čas od 18. 6. oz. 18. 7. 2009 do plačila. Utemeljenost tožnikovega zahtevka, da sodišče izda začasno odredbo, je potrebno presojati po določbah Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ, Ur. l. RS, št. 51/98 s spremembami). Pogoje za izdajo začasne odredbe za začasno plačilo denarne terjatve, kar je tudi tožnikov zahtevek za plačilo izredne denarne socialne pomoči, določa 270. člen ZIZ. Upnik mora izkazati za verjetno, da terjatev obstoji ali da mu bo terjatev zoper dolžnika nastala. Prav tako mora verjetno izkazati tudi nevarnost, da bo zaradi dolžnikovega odtujevanja, skrivanja ali kakšnega drugačnega razpolaganja s premoženjem uveljavitev terjatve onemogočena ali precej otežena. Nevarnosti upnik ni dolžan dokazovati, če izkaže za verjetno, da bi dolžnik s predlagano odredbo pretrpel le neznatno škodo.

Tožnik je s predlagano začasno odredbo dejansko zahteval izpolnitev tožbenega zahtevka in ni predložil dokazov, da si s sredstvi redne denarne socialne pomoči ne more zagotoviti potrebnega minimuma življenjskih potrebščin ter energije za ogrevanje oz. preživetje. Socialno varstvene dajatve izplačuje Republika Slovenija iz proračuna oz. center za socialno delo kot javni socialno varstveni zavod, katerega ustanoviteljica je po 120. členu ZSV Republika Slovenija. Republika Slovenija je po 1. odstavku 61. člena ZSV dolžna zagotavljati sredstva za obveznosti, določene z zakonom, torej tudi za redne in izredne denarne socialne pomoči. Tožnik ni verjetno izkazal, da bo uveljavitev njegove pravice do izredne denarne socialne pomoči, če bo ta pravica v sodnem postopku ugotovljena, onemogočena ali precej otežena. Nobene nevarnosti ni, da tožena stranka obveznosti do tožnika, kot bodo pravnomočno ugotovljene, ne bo izpolnila. Tožena stranka pri priznavanju dajatev iz socialno varstvenih pravic razpolaga z javnimi sredstvi, za katera velja strogo načelo zakonitosti porabe. Zato ni mogoč sklep, da izplačilo izredne denarne socialne pomoči, za katero se v sodnem postopku ugotovi, da tožniku ne pripada, za toženo stranko pomeni le neznatno škodo.

Tožnik v pritožbi zahteva izločitev sodnice sodišča prve stopnje, ki je začasno odredbo izdala. Ob tem ni navedel okoliščin, ki bi vzbudile dvom o njeni nepristranskosti. Po 1. odstavku 74. člena ZPP lahko v primeru, ko se zahteva izločitev po 6. točki 70. člena ZPP, kar je splošna določba o okoliščinah, ki naj bi vzbujale dvom o nepristnosti sodnika in na katero je edino mogoče sklepati iz tožnikovih navedb, saj drugih okoliščin iz 1. do 5. točke 70. čl. ZPP ni zatrjeval, sodnik opravlja nadaljnja dejanja v postopku, razen izdaje odločbe, s katero se postopek pred tem sodiščem konča. Sklep o zavrnitvi predloga za izdajo začasne odredbe ni takšna odločba, saj gre za vmesno odločitev. Pristojnost oz. pravica predsednice senata, da med pripravami za glavno obravnavo odloči o predlaganih začasnih odredbah je določena v 7. točki 1. odstavka 270. člena ZPP. O zahtevi stranke za izločitev po 1. odstavku 73. člena ZPP odloča predsednik sodišča, to pomeni, da bo predsednica Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani o tožnikovi zahtevi odločila v skladu z navedeno pristojnostjo.

Sklep sodišča prve stopnje je pravilen in zakonit, zato je sodišče druge stopnje neutemeljeno pritožbo v skladu s 365. členom ZPP, zavrnilo.

Sklep o stroških pritožbenega postopka je sodišče sprejelo na podlagi 1. odstavka 165. člena v zvezi s 154. členom ZPP, po katerih stroške neuspele pritožbe nosi pritožnik sam.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.