VDSS sklep Psp 62/2010
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2010-03-31

Pri presoji pravilnosti in zakonitosti izpodbijane odločbe toženca je v socialnem sporu potrebno upoštevati tudi zdravstveno dokumentacijo, izdano po dokončnosti odločbe toženca, če izkazuje stanje do njene dokončnosti.

Pritožbi se ugodi in se izpodbijana sodba razveljavi ter se zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo stroškovno zavrnilo tožbeni zahtevek na odpravo odločb št. ... z dne 12. 9. 2008 in z dne 25. 9. 2008 ter na ugotovitev, da je bil prvotožnik začasno nezmožen za delo zaradi bolezni od dne 1. 10. 2008 do dne 31. 3. 2008 (pravilno : 31. 3. 2009).

Zoper sodbo je pritožbo vložil prvotožnik zaradi zmotno in nepopolno ugotovljenega dejanskega stanja, bistvene kršitve pravil postopka in zmotne uporabe materialnega prava. Navaja, da je bil od 1. 10. 2008 do 31. 3. 2009, dejansko nezmožen za delo in v tem obdobju tudi ni delal. V tem obdobju drugotožnik prvotožnika ni razporedil na drugo ustrezno delovno mesto. V izreku izpodbijane sodbe je tudi napačno navedeno, da se ugotovi nezmožnost za delo v obdobju od 1. 10. 2008 do 31. 3. 2008, pri čemer bi moralo biti pravilno navedeno do 31. 3. 2009. Omenjeno napako je potrebno v zapisu obdobja popraviti, saj je drugače izrek izpodbijane sodbe nejasen in nerazumljiv, kar predstavlja bistveno kršitev pravil postopka iz 14. točke 2. odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99, s spremembami, v nadaljevanju: ZPP). Prvotožnik je imel v času od 1. 10. 2008 do 31. 3. 2009 zdravstvene težave in ni bil zmožen za delo. Sodišče bi moralo v postopku postaviti izvedenca medicinske stroke, ki bi ocenil njegovo delovno zmožnost v spornem obdobju. Sodišče bi moralo izvesti tudi dokaz z zaslišanjem lečeče zdravnice T.Z.K. ter predstavnice drugotožnika T.V., ki bi vedela izpovedati o tem, ali je v kritičnem času prvotožnik delal pri drugotožniku ter ali je bil razporejen na delovno mesto skladiščnika. Predlaga razveljavitev izpodbijane sodbe in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v ponovno sojenje.

Tožena stranka je podala odgovor na pritožbo, v katerem prereka pritožbene navedbe in navaja, da gre v izreku izpodbijane sodbe pri navedbi datuma za očitno napako, ki jo lahko sodišče samo popravi. Nadalje navaja, da je prvotožnik izpovedal, da je sprva opravljal delo na delovnem mestu brusilca, nato na delovnem mestu skladiščnika in nato na delovnem mestu receptorja. Odločba Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije (v nadaljevanju ZPIZ), s katero je bila prvotožniku priznana III. kategorija invalidnosti z omejitvami, je bila izdana že 25. 10. 2007. Dolžnost delodajalca je, da izdane odločbe ZPIZ spoštuje in delavca razporedi na ustrezno delovno mesto, česar pa delodajalec ni storil. Listinska dokumentacija tudi ne izkazuje takšnega stanja, ki bi narekovalo podaljšanje bolniškega staleža. V zvezi z prvotožnikovimi navedbami, da je na ZPIZ vložil nov predlog za priznanje pravic iz invalidskega zavarovanja navaja, da je iz evidence razvidno, da ZPIZ ni spremenil kategorije invalidnosti, ker zdravljenje še ni zaključeno. Ne glede na postopke ZPIZ pa medicinska dokumentacija ne izkazuje podaljšanja bolniškega staleža. Predlaga, da se pritožba kot neutemeljena zavrne.

Pritožbeno sodišče je izpodbijano sodbo preizkusilo v mejah pritožbenih razlogov, pri čemer je po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb postopka iz 2. odstavka 339. člena ZPP, ki se v socialnih sporih uporablja na podlagi 19. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (Ur. l. RS, št. 2/2004 in 10/2004 - ZDSS-1) in na pravilno uporabo materialnega prava. Po preizkusu zadeve pritožbeno sodišče ugotavlja, da sodišče prve stopnje ni kršilo postopkovnih določb, na katere pritožbeno sodišče pazi po uradni dolžnosti. Utemeljeno pa pritožba opozarja, da je bilo dejansko stanje nepopolno ugotovljeno (355. člen ZPP) in da je odločitev preuranjena.

Sodišče prve stopnje je presojalo drugostopenjsko odločbo tožene stranke opr. št. ... z dne 25. 9. 2008 v zvezi s prvostopenjsko odločbo opr. št. ... z dne 12. 9. 2008, s katero je bilo odločeno, da je prvotožnik od 11. 9. 2008 do 30. 9. 2008 začasno nezmožen za delo zaradi bolezni. Od dne 1. 10. 2008 dalje pa je zmožen za delo v skladu z odločbo ZPIZ-a z dne 25. 10. 2008.

V dani zadevi je sporno, ali je bil prvotožnik zmožen za delo v obdobju od  1. 10. 2008 do 31. 3. 2009 v skladu z odločbo ZPIZ-a z dne 25. 10. 2007, po kateri je bil razvrščen v III. kategorijo invalidnosti zaradi posledic poškodbe pri delu in mu je bila priznana pravica do premestitve na drugo delovno mesto, kjer je desnica le v pomoč levici, brez dvigovanja bremen nad 5 kg z desnico, s polnim delovnim časom od 14. 6. 2007 dalje.

Po 232. členu Pravil obveznega zdravstvenega zavarovanja (Ur. l. RS, št. 79/94, s spremembami, v nadaljevanju POZZ) zadržanost zavarovanca od dela nastopi z dnem, ko osebni zdravnik na podlagi pregleda ugotovi, da začasno ni sposoben opravljati svojega dela zaradi bolezni ali poškodbe. O začasni nezmožnosti za delo pa v nadaljnjem postopku odločata tudi imenovani zdravnik oziroma zdravstvena komisija.

V zvezi s pritožbenimi trditvami, da prvotožnik ni bil razvrščen na ustrezno delovno mesto v skladu z odločbo ZPIZ, pritožbeno sodišče pojasnjuje, da se začasna nezmožnost za delo presoja v okviru ugotovljene preostale delovne zmožnosti in omejitev iz dokončne odločbe ZPIZ, ne glede na to, ali je bila dokončna odločba dejansko realizirana.

Nadalje pritožbeno sodišče v zvezi s pritožbenimi navedbami, da je v izreku izpodbijane sodbe napačno naveden datum 31. 3. 2008 in da bi moralo biti pravilno navedeno 31. 3. 2009, zaradi česar je izrek izpodbijane sodbe nejasen in nerazumljiv, kar predstavlja bistveno kršitev pravil postopka iz 14. točke 2. odstavka 339. člena ZPP, pojasnjuje, da je iz obrazložitve izpodbijane sodbe jasno razvidno, da je v izreku sodbe prišlo do očitne pisne napake, ki jo lahko sodišče prve stopnje v skladu s 328. členom ZPP kadarkoli popravi in zato očitana kršitev iz 14. točke 2. odstavka 339. člena ZPP ni podana.

Iz dokumentacije v upravnem spisu izhaja, da je osebna zdravnica podala predlog za podaljšanje začasne nezmožnosti za delo od 11. 9. 2008 dalje zaradi bolečin po operaciji roke. Dne 29. 7. 2008 je bil namreč prvotožnik operiran zaradi recidivnega sindroma karpalnega kanala desno. Imenovani zdravnik je dne 12. 9. 2008 izdal odločbo, s katero je odločil, da je prvotožnik od 11. 9. 2008 do 30. 9. 2008 začasno nezmožen za delo, od 1. 10. 2008 dalje pa je zmožen za delo v skladu z odločbo ZPIZ z dne 25. 10. 2007. Zoper navedeno odločbo sta pritožbi vložila prvotožnik in drugotožnik (delodajalec L. J. d.o.o.), ki pa sta bili z odločbo zdravstvene komisije z dne 25. 9. 2008 zavrnjeni kot neutemeljeni. Prvotožnik se z navedenimi odločitvami v predsodnem postopku ni strinjal, pri čemer se je skliceval na izvid z dne 20. 8. 2008, iz katerega izhaja, da zdravljenje še ni bilo zaključeno. Tudi v sodnem postopku je zatrjeval, da ima hude zdravstvene težave, zaradi katerih je tudi po 1. 10. 2008 nezmožen za delo. V zvezi s tem je predlagal izvedbo dokaza z izvedencem medicinske stroke oziroma z zaslišanjem osebne zdravnice. Sodišče prve stopnje je v zadevi odločilo na podlagi zaslišanja prvotožnika in na podlagi medicinske dokumentacije v sodnem in upravnem spisu. Dokazni predlog po zaslišanju osebne zdravnice in izvedbo ostalih dokazov je sodišče prve stopnje zavrnilo, ker njihova izvedba po stališču prvostopenjskega sodišča ne bi mogla vplivati na drugačno odločitev v tej zadevi.

Po mnenju pritožbenega sodišča zgolj na podlagi medicinske dokumentacije v sodnem in upravnem spisu še ni mogoče sprejeti zaključka, da je bil prvotožnik v obdobju od 1. 10. 2008 do 31. 3. 2009 zmožen za delo. Iz obrazložitve izpodbijane sodbe izhaja, da iz nobenega posamičnega medicinskega izvida ne izhaja, da bi zdravnik za prvotožnika predlagal bolniški stalež in da ni podana indikacija za odobritev bolniškega staleža. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da sodišče prve stopnje pri presoji ni upoštevalo v sodnem postopku predložene medicinske dokumentacije iz razloga, ker naj bi se novejša dokumentacija nanašala na zdravstveno stanje po dnevu odločitve tožene stranke z dne 25. 9. 2008 in je kot taka lahko le predmet novih postopkov priznavanja pravic iz zdravstvenega zavarovanja. Po mnenju pritožbenega sodišča je takšno razlogovanje sodišča prve stopnje in s tem neupoštevanje predložene dokumentacije napačno. Izvid z dne 25. 9. 2008 in zdravstveni kartonček o opravljenih terapijah v ..., Oddelku za terapijo bolečine, sta bila res predložena šele v sodnem postopku, torej po izdaji izpodbijane dokončne odločbe, vendar pa ju je potrebno v danem primeru upoštevati, saj izkazujeta kakšno je bilo zdravstveno stanje v spornem obdobju. Iz izvida z dne 25. 9. 2008 izhaja, da se prvotožnik ponovno zdravi v njihovi ambulanti od 26. 8. 2008 zaradi bolečin v desni roki in dobiva kombinirano terapijo (tens in akupunkturno stimulacijo), ima pa že medikamentozno terapijo, pri čemer so bolečine še vedno prisotne. V izvidu je sicer navedeno, da bo terapija predvideno zaključena 30. 9. 2008 in da bodo uspeh terapije vrednotili po 6 do 8 tednih, vendar pa je iz zdravstvenega kartončka terapij jasno razvidno, da so se terapije nadaljevale tudi po 1. 10. 2008, kot zadnji dan je zabeležen 21. 10. 2008. Glede na to, da navedena dokumentacija izkazuje, da je prvotožnik nadaljeval s terapijami tudi po 1. 10. 2008, je odločitev sodišča prve stopnje o zmožnosti za delo od 1. 10. 2008 do 31. 3. 2009 preuranjena.

Sodišče torej s tem, ko ni upoštevalo izvida z dne 25. 9. 2008, ni popolno ugotovilo dejanskega stanja. V 1. odstavku 213. člena ZPP je določeno, da dokazovanje obsega vsa dejstva, ki so pomembna za izdajo odločbe. V drugem odstavku istega člena je nadalje navedeno, da sodišče odloča o tem, kateri dokazi, naj se izvedejo za ugotovitev odločilnih dejstev. V kolikor pa sodišče po izvedbi vseh dokazov, ki so jih predlagale stranke, ne more ugotoviti dejstev, ki so pomembna za odločitev, lahko v skladu s 1. odstavkom 62. člena ZDSS-1 izvede tudi dokaze po uradni dolžnosti. Po mnenju pritožbenega sodišča je sodišče prve stopnje s tem, ko je zavrnilo prvotožnikov predlog za postavitev izvedenca medicinske stroke oziroma dokazni predlog po zaslišanju osebne zdravnice kršilo 213. člen ZPP, saj na podlagi izvedenega dokaznega postopka ni ugotovilo vseh dejstev, ki so pomembna za odločitev v zadevi. Zavrnitev navedenih dokaznih predlogov bi bila utemeljena le v primeru, če bi bilo dejansko stanje ustrezno razčiščeno z izvedbo drugih dokazov. Sodišče prve stopnje namreč tudi samo ugotavlja, da iz izvidov izhaja, da je predpisana terapija proti bolečinam in medikamentozno zdravljenje bolečin, pri čemer ni razčistilo, ali je zaradi teh bolečin tožnik zmožen opravljati delo skladno z odločbo ZPIZ. Sodišče prve stopnje se po mnenju pritožbenega sodišča pri presoji začasne nezmožnosti za delo v spornem obdobju zmotno sklicuje na izvid Zavoda za varstvo pri delu (A/5). Navedeni izvid se namreč nanaša na vprašanje zmožnosti opravljanja določenega dela „skladiščni manipulant“ glede na omejitev iz odločbe ZPIZ, torej glede na njegovo splošno zdravstveno stanje. Iz mnenja ne izhaja, da bi navedeni organ ugotavljal, ali je bil tožnik tudi glede na trenutno zdravstveno stanje zmožen za delo skladno z omejitvami ZPIZ, kar pomeni, da zgolj na podlagi navedenega izvida ni mogoče zaključiti, da je bil tožnik v spornem obdobju zmožen za delo.

Glede na navedeno je pritožbeno sodišče na podlagi 355. člena ZPP pritožbi ugodilo in izpodbijano sodbo razveljavilo ter zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje. Vprašanje, ali je bil prvotožnik v obdobju od 1. 10. 2008 do 31. 3. 2009 zmožen za delo v skladu z odločbo ZPIZ z dne 25. 10. 2007, bo sodišče prve stopnje razčiščevalo ob upoštevanju zgoraj navedene medicinske dokumentacije bodisi z zaslišanjem osebne zdravnice oziroma s postavitvijo izvedenca ustrezne stroke ter z izvedbo drugih dokazov, pomembnih za ugotovitev odločilnih dejstev. Šele po dopolnitvi dokaznega postopka bo sodišče ponovno razsodilo o zadevi.

ZDSS-1 člen 58, 62, 62/1, 63. ZPP člen 213. Pravila obveznega zdravstvenega zavarovanja člen 232.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.