TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
VDSS sklep Psp 415/2011
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2011-12-08

ZDRAVSTVENO ZAVAROVANJE - CIVILNO PROCESNO PRAVO

Ker tožnica vloge (iz katere ni razvidno, ali gre za pritožbo zoper sklep sodišča prve stopnje) ni ustrezno popravila (ampak je še enkrat poslala enako nepopolno vlogo, le da je priložila ambulantni karton), jo je sodišče prve stopnje utemeljeno zavrglo.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo vlogo, prejeto dne 2. 11. 2011.

Zoper sklep je pritožbo vložila tožnica. V pritožbi navaja, da je konec leta 2010 prišlo do ponovnega poslabšanja težav s hrbtenico. Ortoped ugotavlja izraženo osteoporozo celotnega skeleta z degenerativnimi spremembami. Na zadnjem pregledu dne 10. 6. 2011 je predlagal čimprejšnjo izvedbo fizikalne terapije. Zaradi težav s hojo in odvisnosti od javnega prevoza meni, da izvajanje tovrstnih terapij ni možno, zato predlaga, da se ji omogoči izvajanje strnjenih terapij v katerem od zdravilišč.

Po preizkusu zadeve pritožbeno sodišče ugotavlja, da ni podanih kršitev, na katere pritožbeno sodišče na podlagi 2. odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami) pazi po uradni dolžnosti.

Iz dokumentacije v spisu je razvidno, da je sodišče prve stopnje s sklepom opr. št. VI Ps 1947/2011 z dne 23. 9. 2011 kot nepopolno zavrglo tožničino vlogo, ki jo je štelo kot tožbo in ki jo je sodišče prejelo dne 30. 6. 2011. Po prejemu navedenega sklepa je tožnica priporočeno po pošti dne 28. 10. 2011 sodišču posredovala vlogo, ki jo je sodišče prejelo 2. 11. 2011. Navedeno vlogo, za katero je ugotovilo, da je nepopolna, je sodišče prve stopnje s sklepom VI Ps 1947/2011 z dne 8. 11. 2011 vrnilo tožnici v popravo oziroma dopolnitev in  sicer tako, da pojasni, ali vlaga pritožbo zoper sklep, opr. št. Ps 1947/2011 z dne 23. 9. 2011. Tožnico je tudi opozorilo, da v primeru, če v 15 dneh od prejema sklepa vloge ne bo ustrezno popravila, bo vlogo kot nepopolno zavrglo. Tožnica je dne 11. 11. 2011 sodišču ponovno posredovala v bistvu enako vlogo, s tem, da je priložila še ambulantni karton z dne 25. 5. 2007.

Tudi po stališču pritožbenega sodišča tožnica vloge ni ustrezno popravila, zato jo je sodišče prve stopnje utemeljeno zavrglo. Kljub pozivu sodišča, da tožnica pojasni, ali je njeno novo vlogo z dne 2. 11. 2011 šteti kot pritožbo, tožnica ni postopala po nalogu sodišča, temveč je sodišču ponovno posredovala enako vlogo, kot že dne 2. 11. 2011. Podlago za svojo odločitev je sodišče prve stopnje imelo v 4. odstavku 108. člena ZPP, kjer je določeno, da če vložnik vloge ne popravi ali dopolni tako, da je primerna za obravnavo, jo sodišče zavrže.

Ker sodišče zadeve ni obravnavalo po vsebini, so tudi pritožbene navedbe, ki se nanašajo na vprašanje tožničinega zdravstvenega stanja, za rešitev sporne zadeve pravno irelevantne.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS sklep Pdp 1137/2010
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2011-02-17

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

pritožba - rok za pritožbo - prepozna pritožba

Pritožba bi bila pravočasna, če bi bila vložena zadnji dan pritožbenega roka neposredno pri sodišču ali priporočeno po pošti. Ker pa je bila vložena kasneje, jo je sodišče prve stopnje utemeljeno zavrglo.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom kot prepozno zavrglo pritožbo tožene stranke zoper sodbo opr. št. Pd 208/2010 z dne 13. 7. 2010. Ugotovilo je, da je tožena stranka vložila pritožbo zoper navedeno sodbo že po izteku predpisanega 15-dnevnega zakonskega roka.

Tožena stranka se je zoper sklep pravočasno pritožila. Iz vsebine njene pritožbe je razvidno, da izpodbija sklep zaradi zmotne ugotovitve dejanskega stanja po določbi 2. alineje 1. odst. 338. čl. v zvezi s 1. odst. 366. čl. Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/1999 in spremembe), ki se v skladu z določbo 19. čl. Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1, Ur. l. RS, št. 2/2004) uporablja tudi v sporih pred delovnim sodiščem. Navaja, da je prejela sodbo po svojem pooblaščencu dne 19. 8. 2010. Zoper sodbo je vložila pritožbo s priporočeno pošiljko dne 3. 9. 2010, to je zadnji dan pritožbenega roka. V skladu z navedenimi razlogi je sodišče zmotno odločilo, ko je pritožbo kot prepozno zavrglo. Zato predlaga, da pritožbeno sodišče izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo odločanje.

Pritožbeno sodišče je preizkusilo sklep v mejah pritožbenega izpodbijanja. Po takšnem preizkusu tako v zvezi z izvedenim postopkom na prvi stopnji kot z izdanim sklepom ni ugotovilo nobene bistvene postopkovne kršitve, na katere je moralo pritožbeno sodišče paziti po uradni dolžnosti (2. odst. 350. čl. v zvezi s 1. odst. 366. čl. ZPP). Zato na podane navedbe tožene stranke v pritožbi še odgovarja.

Zmotno je zavzemanje pritožbe, da je tožena stranka prejela sodbo opr. št. Pd 208/2010 dejansko dne 19. 8. 2010. Iz podpisane povratnice o opravljenem poštnem vročanju (listovna št. 93) je razvidno, da je tožena stranka prejela navedeno sodbo dne 17. 8. 2010 ter potrdila prejem sodbe tako, da je ob podpisu tudi besedno zapisala takšen datum prejema. Tožena stranka se v nadaljevanju očitno ni ravnala v skladu s predpisanim 15 dnevnim pritožbenim rokom iz določbe 1. odst. 333. čl. ZPP, ki ga je sodišče prve stopnje pravilno povzelo v pravni pouk sodbe, saj je vložila pritožbo zoper sodbo šele dne 3. 9. 2010. Po ugotovitvi pritožbenega sodišča bi bila še pravočasna, če bi bila vložena zadnji dan pritožbenega roka dne 1. 9. 2010, bodisi neposredno pri sodišču ali priporočeno po pošti. Ker je bila tako pritožba vložena prepozno, je sodišče prve stopnje pravilno odločilo, da jo je zavrglo.

Zato je pritožbeno sodišče zavrnilo pritožbo in v celoti potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. čl. ZPP).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS sklep Psp 441/2011
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2012-01-26

CIVILNO PROCESNO PRAVO - POKOJNINSKO ZAVAROVANJE

pritožba zoper sklep sodišča druge stopnje

Pritožba zoper sklep sodišča druge stopnje ni dovoljena, tako da se zavrže.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje z dne 24. 11. 2011.

Tožniku je bilo doslej v tem socialnem sporu tako z odločitvami prvostopenjskega kot drugostopenjskega sodišča že večkrat pojasnjeno, da po določbi prvega odstavka 366. člena v zvezi s prvim odstavkom 333. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 do 45/08) pritožba zoper sklep sodišča druge stopnje ni dovoljena.

Kljub navedenemu je tožnik, po vročitvi sklepa Višjega delovnega in socialnega sodišča opr. št. Psp 369/2011 z dne 27. 10. 2011, ponovno prvostopenjskemu sodišču poslal vlogo, naslovljeno „odgovor na priloženi sklep“, ki je po vsebini pritožba zoper sklep sodišča druge stopnje. Prvostopenjsko sodišče je vlogo z izpodbijanim sklepom dne 24. 11. 2011 zavrglo in tožniku, kot že večkrat doslej, pojasnilo, da je po določbi prvega odstavka 363. člena ZPP, ki se na podlagi 19. člena Zakona o o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1, Ur. l. RS, št. 2/2004 in 10/2004) uporablja v postopku pred delovnimi in socialnimi sodišči, pritožba dovoljena le zoper sklep sodišča, izdan na prvi stopnji. Z izdajo sklepa sodišča druge stopnje so izčrpana redna pravna sredstva.

Zoper sklep sodišča prve stopnje je tožnik ponovno poslal vlogo, naslovljeno kot „odgovor in pritožba na sklep“. Navaja, da je pravilno ravnal po postopku in da bi bilo treba njegovo tožbo obravnavati.

Ker pritožba, kot je bilo že pojasnjeno, zoper sklep sodišča druge stopnje ni dovoljena, jo je predsednica senata, v skladu s pristojnostjo po prvem odstavku 343. člena ZPP, ki določa, da prepozno, nepopolno ali nedovoljeno pritožbo zavrže s sklepom predsednik senata sodišča prve stopnje brez naroka, pravilno zavrgla.

Neutemeljeno pritožbo je sodišče druge stopnje na podlagi 2. točke 365. člena ZPP zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS sklep Psp 12/2012
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2012-01-20

ZDRAVSTVENO ZAVAROVANJE - CIVILNO PROCESNO PRAVO

nepopolna vloga - vloga, vložena v tujem jeziku - zavrženje vloge

Naknadna predložitev prevoda vloge v slovenski jezik šele v pritožbenem postopku je prepozna in je ni mogoče upoštevati.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom vlogo vložnice z dne 30. 9. 2011 zavrglo.

Zoper sklep je vložnica vložila pritožbo. V njej navaja, da vloge, ki je bila pisana v srbskem jeziku res ni prevedla v slovenski jezik. Razlog je težko finančno stanje, saj je samohranilka, ostala je brez službe ter prihodkov za preživetje. Sodišče prosi, da upošteva navedeno dejstvo, ter da obravnava njeno vlogo (tožbo), ki jo je prevedeno v slovenski jezik priložila k pritožbi. Obenem je priložila tudi dopis Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije št. ....

Po preizkusu zadeve pritožbeno sodišče ugotavlja, da v zadevi niso podane kršitve, na katere pritožbeno sodišče na podlagi 2. odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami) pazi po uradni dolžnosti.

Vložnica je dne 24. 9. 2011 sodišču posredovala vlogo (tužba), ki pa je bila pisana v tujem jeziku. Vloga tudi ni lastnoročno podpisana. S sklepom opr. št. XII Ps 2409/2011 z dne 11. 10. 2011 je sodišče vložnico pozvalo, da vlogo popravi tako, da jo v roku 30 dni od prejema pisnega odpravka sklepa predloži sodišču v overjenem prevodu v slovenski jezik. Obenem jo je opozorilo, da bo v nasprotnem primeru vlogo zavrglo. Navedeni sklep je bil vložnici vročen dne 17. 10. 2011. Vložnica se na poziv sodišča ni odzvala in torej v danem 30 dnevnem roku sodišču ni posredovala vloge prevedene v slovenski jezik.

ZPP v 4. odstavku 108. člena določa, da če vložnik vloge ne popravi ali dopolni tako, da je primerna za obravnavo, jo sodišče zavrže.

Ker vložnica ni ravnala po nalogu sodišča s tem, da je bila tudi pravilno opozorjena na pravne posledice, če ne bo ravnala v skladu z zahtevo sodišča, je sodišče njeno vlogo na podlagi že citiranega 4. odstavka 108. člena ZPP utemeljeno zavrglo.

Sklicevanje vložnice v pritožbi na težko socialno stanje na rešitev sporne zadeve nima nikakršnega vpliva. Sodišče namreč ne more obravnavati nerazumljive vloge (vloge pisane v tujem jeziku). Naknadna predložitev vloge prevedene v slovenski jezik šele v pritožbenem postopku, pa je prepozna. Omenjeno bi morala vložnica storiti v roku, ki ji ga je določilo sodišče prve stopnje, ne pa šele v pritožbenem postopku.

Glede na navedeno je pritožbeno sodišče na podlagi 2. točke 365. člena ZPP pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS sklep Psp 293/2012
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2012-08-30

ZDRAVSTVENO ZAVAROVANJE - CIVILNO PROCESNO PRAVO

zavrženje revizije - nedovoljena revizija

Revizija, ki jo je vložila tožnica sama, čeprav ni ne zatrjevala ne dokazala, da ima opravljen pravniški državni izpit, je nedovoljena.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo vlogo tožnice z dne 1. 6. 2012.

Zoper sklep je pritožbo vložila tožnica, smiselno zaradi nepopolne ugotovitve dejanskega stanja in nepravilne uporabe materialnega prava. Navaja, da so ji kršene osnovne človekove pravice, ker se ji ne prizna bolniškega staleža za 8 dni, pri čemer ima zaradi iste bolezni priznano okvaro v višini 70 %, so jo pa tudi invalidsko upokojili. Omenja sodnega izvedenca dr. A.A. in sodnico sodišča prve stopnje, ki ji je zavrnila predlog za postavitev drugega izvedenca. Nadalje navaja, da ji pooblaščenec sindikata ni hotel več napisati pritožbe, še manj revizije in da je bilo vse skupaj nameščeno, da tožbo izgubi.

Po preizkusu zadeve pritožbeno sodišče ugotavlja, da je prvostopno sodišče po pravilno ugotovljenih dejstvih ter ob pravilni uporabi prava, tudi pravilno odločilo. Pri tem ni kršilo postopkovnih določb, na katere pritožbeno sodišče pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena Zakona o pravdnem postopku, Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami, v nadaljevanju ZPP). Glede pritožbenih navedb pa pritožbeno sodišče poudarja naslednje.

Revizija sodi med izredna pravna sredstva. Skladno s tretjim odstavkom 86. člena ZPP lahko v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi stranka opravlja pravdna dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik, razen v primerih, če ima stranka ali njen zakoniti zastopnik opravljen pravniški državni izpit (četrti odstavek 86. člena ZPP).

Glede na listine sodnega spisa ni nobenega dvoma, da je v obravnavani zadevi revizijo vložila stranka sama, čeprav v postopku pred sodiščem prve stopnje ni zatrjevala, ne dokazala, da ima opravljeni pravniški državni izpit, niti ni o tem predložila ustreznega dokaza.

Zato je z izpodbijanim sklepom uveljavljeno izredno pravno sredstvo zoper sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča opr. št. Psp 111/2012 z dne 29. 5. 2012 v skladu s prvim odstavkom 374. člena ZPP že iz tega razloga, kot nedovoljeno, zakonito zavrženo. V tem primeru namreč niso izpolnjeni pogoji za vložitev revizije po že citiranem 86. členu ZPP, kar pomeni, da je revizijo vložila oseba, ki te pravice nima. Takšna revizija pa je nedovoljena (drugi odstavek 374. člena ZPP).

Pritožbene navedbe, da je bil celoten postopek nameščen in da pooblaščenec sindikata ni hotel napisati pritožbe, še manj revizije, prav tako pa ostale pritožbene navedbe, za pritožbeno rešitev zadeve niso relevantne in upoštevne.

Glede na vse obrazloženo je pritožbeno sodišče tožničino pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje.

ZPP člen 86, 86/3, 86/4, 374, 374/1, 374/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS sklep Psp 297/2012
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2012-09-06

SOCIALNO VARSTVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

Sodišče prve stopnje je sklenilo, da je toženka dolžna tožnici plačati stroške postopka po tem, ko  je tožnica tožbo umaknila, ker ji je toženka po prejemu tožbe povrnila neutemeljeno prejeti znesek štipendije. Takšen sklep je zakonit, kljub temu da je toženka stroške postopka plačala še pred njegovo izdajo, saj ob vložitvi zahteve za plačilo stroški še niso bili plačani, toženka pa sodišča o plačilu stroškov pred izdajo sklepa tudi ni seznanila.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je v tem socialnem sporu s sklepom opr. št. I Ps 109/2012 dne 6. 4. 2012 ustavilo postopek, ker je tožeča stranka tožbo umaknila. V vlogi, s katero je tožnica umaknila tožbo, je v skladu s sedmim odstavkom 163. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 73/07 - uradno prečiščeno besedilo, 45/08 - ZArbit, 45/08, 111/08 - Odl. US, 121/08 - Skl. US, 57/09 - Odl. US, 12/10 - Odl. US, 50/10 - Odl. US in 107/10 - Odl. US) zahtevala povračilo stroškov v višini sodne takse v znesku 11,40 EUR. Sodišče prve stopnje je s sklepom, kot določa osmi odstavek 163. člena ZPP, toženi stranki naložilo, da tožeči stranki povrne stroške postopka v znesku 11,40 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki začnejo teči prvi dan po preteku 15 dnevnega roka za izpolnitev, do plačila. Sklep je bil toženi stranki vročen, kot izhaja iz vročilnice, 8. 6. 2012, dne 20. 6. 2012 pa je zoper sklep vložila pritožbo, v kateri navaja, da pošilja dokazilo o plačilu stroškov z dne 9. 5. 2012.

Sodišče prve stopnje je izpodbijani sklep izdalo s pravilno uporabo določb postopka in po pravilno in popolno ugotovljenih dejstvih.

Tožeča stranka je tožbo umaknila, ker je toženka po prejemu tožbe 24. 2. 2012 tožeči stranki plačala dolžni znesek štipendije, ki jo je neutemeljeno prejela. Upoštevajoč višino terjatve je tožeča stranka pravilno zahtevala povračilo takse po tar. št. 2112 Zakona o sodnih taksah (ZST-1, Ur. l. RS, št. 37/08 in 97/10), ob upoštevanju vrednosti predmeta postopka po 16. členu ZST-1 v znesku 11,40 EUR in takšni zahtevi je sodišče prve stopnje, v skladu z določbo 154. ter sedmega in osmega odstavka 163. člena ZPP tudi ugodilo. Pritožbene navedbe, da je tožena stranka stroške postopka plačala dne 9. 5. 2012, na pravilnost sklepa ne vplivajo. S plačilom je tožena stranka že pred izdajo sklepa izpolnila obveznost, kar pomeni, da tega ni dolžna ponovno storiti. Če bo tožeča stranka na podlagi sklepa terjala plačilo zneska, bo tožena stranka lahko ugovarjala, da je obveznost še pred izdajo sklepa izpolnila. Ob vložitvi pritožbe tožeče stranke oziroma njene zahteve, da ji tožena stranka povrne stroške, dne 16. 4. 2012, tožena stranka stroškov oziroma takse še ni plačala, o plačilu sodišča ni seznanila, sodišče prve stopnje je zato o obveznosti vračila stroškov pravilno odločilo.

Neutemeljeno pritožbo je sodišče druge stopnje na podlagi 2. točke 365. člena ZPP zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
VDSS sklep Psp 320/2012
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2012-09-27

SOCIALNO VARSTVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO

vračilo štipendije - zavrženje pritožbe - nepopolna pritožba

Ker tožničina pritožba zoper zamudno sodbo ni podpisana, je nepopolna in se zavrže.

Sodišče prve stopnje je razsodilo, da je dolžna tožena stranka tožeči stranki plačati 1.930,31 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 27. 3. 2012 dalje do vračila, v 15 dneh ter ji povrniti stroške postopka v znesku 45,00 EUR, z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki začnejo teči prvi dan po poteku 15 dnevnega roka za izpolnitev.

Zoper sodbo je pritožbo vložila A.B. in navedla, da bi štipendijo želela vrniti v več obrokih. Obveznosti ne more poravnati v enkratnem znesku zaradi minimalne plače, ki jo prejema.

Senat ugotavlja, da pritožba tožene stranke ni podpisana in jo je zato kot nepopolno, na podlagi 346. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 73/07 - uradno prečiščeno besedilo in nadaljnje spremembe) potrebno zavreči. Pritožba mora po 335. členu ZPP obsegati: 1.) navedbo sodbe zoper katero se vlaga; 2.) izjavo, da se sodba izpodbija v celoti ali v določenem delu; 3.) pritožbene razloge; 4.) podpis pritožnika. Po 3. odstavku 343. člena ZPP je pritožba nepopolna, če ne vsebuje sestavin iz 1. in 4. točke 335. člena ZPP. V postopku s pritožbo se po 336. členu ZPP ne uporabljajo določbe 108. člena ZPP o vračanju nepopolnih vlog v dopolnitev. Nepopolno pritožbo zavrže po 1. odstavku 343. člena s sklepom predsednik senata sodišča prve stopnje brez naroka, če pa tega ni storil predsednik senata sodišča prve stopnje, na podlagi 1. odstavka 346. člena ZPP v zvezi z 2. odstavkom 17. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1, Ur. l. RS, št. 2/04, 10/04 - popr., 61/04 - ZPMSPDSS, 45/08 - ZArbit, 45/08 - ZPP-D, 33/10 - Skl. US, 47/10 - Odl. US in 43/12 - Odl. US) pritožbo zavrže senat sodišča druge stopnje. S pravnim poukom o dopustnosti pritožbe zoper sodbo je bila tožena stranka seznanjena, da bo sodišče zavrglo nepopolno pritožbo, ne da bi pozvalo vložnika, da jo popravi ali dopolni.

Pogoji za vsebinsko obravnavo pritožbe tožene stranke niso izpolnjeni, zato jo je sodišče druge stopnje zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.