VDS sklep Pdp 1329/2008
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2008-11-27

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Ker tožena stranka ni pravočasno opravila ustreznih poizvedb v zvezi z zaposlitvijo tožnice pri drugem delodajalcu v času nezakonitega prenehanja delovnega razmerja, ne more uspeti s predlogom za obnovo postopka, k kateremu predlaga nove dokaze. Te dokaze bi morala namreč predložiti že v postopku pred pravnomočnostjo sodne odločbe.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Tožena stranka krije sama svoje stroške pritožbenega postopka.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo predlog za obnovo postopka in toženi stranki naložilo, da tožnici povrne stroške postopka v znesku 371,79 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

Zoper sklep se pritožuje tožena stranka, ki uveljavlja pritožbeni razlog zmotne ugotovitve dejanskega stanja. Navaja, da je okoliščina, na katero opozarja v obnovi postopka, novo dejstvo, ki ga je po izdaji sodbe v tej zadevi ugotovil S.P. in sicer dne 30.8.2006. Ta okoliščina bi nedvomno vplivala na odločitev sodišča prve stopnje, če bi bila ob prvem sojenju znana. Sodišče prve stopnje bi moralo ob obravnavi predloga za obnovo postopka oceniti ravnanje tožnice, ki je toženo stranko spravila v zmoto. To izhaja iz njenega zahtevka, ki mu je sodišče sledilo in toženi stranki naložilo izplačilo plač tudi za čas, ko je bila zaposlena pri drugem delodajalcu. O načinu pridobitve tega dokaza bi bilo treba zaslišati S.P.. Predlaga, da pritožbeno sodišče izpodbijani sklep spremeni tako, da dovoli obnovo postopka in razveljavi sodbi sodišča prve in druge stopnje z dne 8.11.2002 oziroma 3.1.2005 (pravilno: 13.1.2005).

Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijani sklep na podlagi 366. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99, 96/02, 2/04, 52/07) v mejah pritožbenih razlogov, pri čemer je na podlagi 2. odstavka 350. člena ZPP po uradni dolžnosti pazilo na absolutne bistvene kršitve določb pravdnega postopka, naštete v tej določbi ter na pravilno uporabo materialnega prava. Ugotovilo je, da bistvene kršitve določb postopka, na katere je treba paziti po uradni dolžnosti, niso podane, da je dejansko stanje popolno ugotovljeno in materialno pravo pravilno uporabljeno.

V tem delovnem sporu je sodišče prve stopnje dne 8.11.2002 izdalo sodbo, s katero je razveljavilo sklepe tožene stranke o prenehanju delovnega razmerja tožnici in ji priznalo vse pravice, vključno s pripadajočo plačo za čas nezakonitega prenehanja delovnega razmerja. Pritožbeno sodišče je pritožbo tožene stranke zavrnilo in s sodbo z dne 13.1.2005 potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

Tožena stranka je dne 1.9.2006 predlagala obnovo postopka, ker naj bi šele 30.8.2006, ko je želela sestaviti ugovor zoper sklep o izvršbi, po svojem honorarnem sodelavcu S.P. prišla do podatkov o tožničini zaposlitvi v času od junija 2001 do avgusta 2002 v družbi X in v času od 1.9.2002 dalje v družbi Y. To dejstvo šteje za novo dejstvo v smislu 10. točke 394. člena ZPP, ki določa, da se postopek, ki je s sodno odločbo pravnomočno končan, na predlog stranke lahko obnovi, če zve stranka za nova dejstva ali pa najde ali pridobi možnost uporabiti nove dokaze, na podlagi katerih bi bila izdana za stranko ugodnejša odločba, če bi bili ti dokazi uporabljeni oziroma ta dejstva znana v prejšnjem postopku.

Pritožbeno sodišče se strinja s pritožbo, da bi bila za toženo stranko izdana ugodnejša odločba, če bi dokaze, ki jih ponuja v predlogu za obnovo postopka, sodišče uporabilo v prejšnjem postopku. Kljub temu pa je sodišče prve stopnje predlog za obnovo postopka utemeljeno zavrnilo, saj ni izpolnjen pogoj iz 2. odstavka 395. člena ZPP, po katerem je mogoče zaradi okoliščin, navedenih v 10. točki 394. člena ZPP dovoliti obnovo postopka le v primeru, če jih stranka brez svoje krivde ni mogla uveljavljati, preden je bil prejšnji postopek končan s pravnomočno sodno odločbo. Zavzelo je pravilno stališče, da dobra vera tožene stranke o tožničini nezaposlenosti še ne pomeni, da novih dejstev in novih dokazov ni uveljavljala brez svoje krivde. Glede na tožbeni zahtevek je tožena stranka vedela, da bo morala v primeru neuspeha v pravdi tožnici poravnati tudi zapadle zneske plač. Dejstvo, da v predhodnem postopku ni opravila ustreznih poizvedb glede morebitne tožničine zaposlitve, je odraz njene nezadostne skrbnosti kot stranke v postopku, ki je ne opravičuje. Tako, kot je v postopku izvršbe prišla do podatkov o tožničinih zaposlitvah, bi lahko do njih prišla tudi v predhodnem sodnem postopku, ali pa bi predlagala, da se o tem opravijo poizvedbe pri pristojnih institucijah (ZPIZ, ZZZS).

Ker za obnovo postopka niso izpolnjeni z zakonom določeni pogoji in ker uveljavljani pritožbeni razlogi in razlogi, na katere pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti niso podani, je bilo potrebno pritožbo zavrniti in potrditi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

ZPP člen 394,  394/1,  394/1-10,  395,  395/2,  394,  394/1,  394/1-10,  395,  395/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.