VDS sklep Pdp 589/2006
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2006-06-09

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

sodna taksa - opomin za plačilo takse - zajamčena plača

ZST v 1. odstavku 13. člena ne definira kriterijev za oprostitev

plačila sodnih taks, ampak določa le, da se stranko oprosti

plačila sodnih taks, če bi bila s plačilom občutno zmanjšana

sredstva, s katerimi se preživlja sama ali njeni družinski

člani". Ker ZBPP določa, da se šteje, da bi bilo socialno stanje

prosilca in njegove družine zaradi stroškov postopka ogroženo, če

mesečni dohodek prosilca oz. mesečni povprečni dohodek na člana

družine ne presega višine minimalne plače, je potrebno tudi pri

presoji utemeljenosti predloga za oprostitev plačila sodnih taks

upoštevati ta kriterij. Zato so podani pogoji za oprostitev

plačila sodnih taks, če dohodek stranke oz. povprečni dohodek na

družinskega člana stranke (prosilca) ne presega višine minimalne

plače in ne le v primeru, če ne presega zneska zajamčene plače.

Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep spremeni tako, da se

predlogu za oprostitev sodnih taks ugodi.

Tožena stranka je dolžna tožeči stranki plačati pritožbene

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo predlog

tožnice za oprostitev plačila sodnih taks.

Tožnica je zoper sklep vložila pravočasno pritožbo iz vseh

razlogov po določilih 338. člena ZPP in pritožbenemu sodišču

predlagala, da pritožbi ugodi in izpodbijani sklep razveljavi in

v zadevi odloči tako, da predlogu tožnice za oprostitev plačila

Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijani sklep sodišča prve

stopnje v mejah uveljavljanih pritožbenih razlogov, pri čemer je

po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb pravdnega

postopka iz 2. odst. 350. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur.l.

RS št. 26/99 - 2/2004 - ZPP), v zvezi s 366. členom ZPP in na

Pri navedenem preizkusu je ugotovilo, da sodišče prve stopnje ni

storilo zatrjevanih bistvenih kršitev določb postopka in na

katere pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti in je tudi

pravilno ugotovilo dejansko stanje, pri tem pa je zmotno

Iz predloženega spisa izhaja, da je sodišče prve stopnje zavrnilo

tožničin predlog za oprostitev plačila sodnih taks iz razloga,

ker je ugotovilo, da povprečni dohodek na družinskega člana znaša

94.311,00 SIT bruto, kar daleč presega znesek zajamčene plače, ki

od avgusta 2005 dalje znaša 55.853,00 SIT bruto (Ur. l. RS št.

70/2004). Zajamčena plača po 1. in 2. členu Zakona o zajamčenih

plačah pa zagotavlja materialno in socialno varnost delavca.

Podatek o zajamčeni plači se upošteva kot osnova za vstopni

cenzus za pridobitev ali odmero določenih pravic na področju

socialnega varstva in zavarovanja za primer brezposelnosti, zato

je primeren tudi kot kriterij pri oprostitvi plačila sodnih taks.

Zakon o sodnih taksah (Ur.l. RS št. 1/90 s sprem. - ZST) v 1.

odst. 13. člena določa, da sodišče v celoti ali deloma oprosti

plačila sodnih taks stranko, če bi bila s plačilom taks občutno

zmanjšana sredstva, s katerimi se preživlja sama ali se

preživljajo njeni družinski člani. Po 3. odst. istega člena izda

sodišče sklep o oprostitvi na predlog stranke. ZST konkretno ne

operacionalizira kriterija iz 1. odst. 13. člena in gre tako za

pravni standard, ki ga mora napolniti sodišče.

Zakon o brezplačni pravni pomoči (Ur. l. RS št. 48/2000 - ZBPP) v

2. odst. 13. člena določa, da se šteje, da bi bilo socialno

stanje prosilca in njegove družine zaradi stroškov sodnega

postopka ogroženo, če mesečni dohodek prosilca (lastni dohodek)

oziroma mesečni povprečni dohodek na člana družine (lastni

dohodek družine) ne presega višine minimalne plače, določene z

zakonom, ki ureja minimalno plačo, kar pa trenutno znaša

122.600,00 SIT bruto. Tako je bilo potrebno kot pravni standard

upoštevati določila ZBPP in ne Zakona o zajamčenih plačah.

Kot je pravilno ugotovilo sodišče prve stopnje znaša povprečni

dohodek na družinskega člana 94.311,00 SIT bruto, kar je dejansko

manj kot znaša trenutno minimalna plača v višini 122.600,00 SIT

bruto. Tako je tožničin predlog za oprostitev plačila sodnih taks

utemeljen, saj ob dejstvu, da sta dva otroka šolajoča in plača

tožnice in njenega moža ne presega minimalno plačo, je bilo

potrebno tožničinem predlogu za oprostitev plačila sodnih taks

Zaradi navedenega je pritožbeno sodišče pritožbi tožnice ugodilo

in izpodbijani sklep sodišča prve stopnje na podlagi 2. odst.

365. člena ZPP spremenilo tako, da je tožničinemu predlogu za

Tožnica je priglasila pritožbene stroške postopka. Ker je v

pritožbenem postopku uspela, je upravičena do plačila stroškov

postopka. Pritožbeno sodišče ji je priznalo 125 točk za pritožbo

in 2 točki za administrativne stroške, kar skupaj znaša skupa 127

točk. Ostalih priglašenih stroškov postopka pritožbeno sodišče ni

priznalo, saj je ocenilo, da ne gre za potrebne stroške po

določilih 155. člena ZPP. Upoštevaje višino Odvetniške tarife

110,00 SIT (Ur. l. RS št. 67/03 - OT), tako nagrada za zastopanje

po odvetniku znaša 13.970,00 SIT in ob upoštevanju 20% DDV

znašajo potrebni stroški pritožbenega postopka 16.764,00 SIT, kar

je tožena stranka dolžna povrniti tožnici. Odločitev o

pritožbenih stroških postopka temelji na določilih 2. odst. 165.

ZST člen 13,  13/1,  13,  13/1.  ZBPP člen 13,  13/2,  13,  13/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.