VDS sodba Psp 908/2005
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2006-07-12

otroški dodatek - pridobitev podatkov po uradni dolžnosti - davčna tajnost

V primeru, ko eden od staršev ne more predložiti podatkov o dohodkih drugega, mora center za socialno delo v postopku odločanja o otroškem dodatku te podatke, v skladu z 5. odst. 139. člena ZUP, pridobiti po uradni dolžnosti od pristojnega davčnega organa, ki je dolžan te podatke, ki so davčna tajnost, razkriti centru za socialno delo v skladu z 82. členom ZDavP-1.

Zato center za socialno delo takšne vloge ne sme zavreči kot nepopolne, temveč jo mora sam ustrezno dopolniti in vsebinsko odločiti o zahtevani dajatvi.

Z izpodbijano sodbo je sodišče prve stopnje ugodilo tožbenemu zahtevku tožnice tako, da je odpravilo dokončno odločbo tožene stranke RS, Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve št. 02085-78/2005/1 z dne 25.1.2005 ter sklep Centra za socialno delo C. št. 020-85-1032/04 z dne 24.6.2004 in zadevo vrnilo Centru za socialno delo C. v novo odločanje (1. točka izreka). Odločilo je, da je Center za socialno delo C. Dolžan izdati nov upravni akt, najkasneje v roku 30 dni od pravnomočnosti sodbe (2. točka izreka), tožena stranka pa tožnici povrniti njene stroške postopka v znesku 110.715,00 SIT z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 19.10.2005 dalje do plačila, v roku 15 dni pod izvršbo (3. točka izreka).

Zoper sodbo se je pravočasno pritožila tožena stranka zaradi nepravilne uporabe materialnega prava in zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja. Predlaga, da pritožbeno sodišče izpodbijano sodbo spremeni, oziroma podrejeno, da jo razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje. Sporno je, ali je bila tožnica dolžna posredovati podatke o dohodkih moža oziroma ali bi jih moral po uradni dolžnosti pridobiti Center za socialno delo. Meni, da je sodišče spregledalo dejstvo, ki izhaja iz točke 7/4 v vlogi za uveljavitev pravice do otroškega dodatka, da se je z očetom otrok dogovorila, da ona uveljavlja otroški dodatek. Iz navedenega izhaja, da bi morala v korist otrok podati tudi podatke za svojega moža, saj se je očitno z njim dogovarjala. Nadalje navaja, da iz 1. odstavka 2. člena Pravilnika o postopkih za uveljavljanje pravice do družinskih prejemkov ne izhaja, da lahko Center za socialno delo po uradni dolžnosti pridobi podatke o dohodkih tožničinega moža, saj se prepoved, s katero lahko stranka izrecno prepove pridobivanje podatkov, nanaša le nanjo, ne pa tudi na ostale družinske člane. Posledično se pritožuje tudi zoper odločitev o stroških postopka.

Sodišče prve stopnje je svoje stališče, da bi moral Center za socialno delo C. po uradni dolžnosti pridobiti podatke o dohodkih tožničinega moža, pravilno utemeljilo z 2. členom Pravilnika o postopkih za uveljavljanje pravice do družinskih prejemkov (Ur. l. RS, št. 116/2003; v nadaljevanju : Pravilnik), ki določa, da center za socialno delo po uradni dolžnosti pridobi podatke o dejstvih, potrebnih za obravnavo vloge in za odločanje o pravicah iz lastne evidence, kot tudi iz uradnih evidenc, ki jih vodijo upravni in drugi državni organi, organi lokalnih skupnosti ali nosilci javnih pooblastil, razen če stranka to izrecno prepove. Vendar pa navedeni podzakonski pravni akt sploh ni edini, ki ureja, oziroma dopušča takšno postopanje instituciji z javnim pooblastilom. Razkritje podatkov pristojnim organom za izvajanje obveznega socialnega zavarovanja in socialnega varstva o dohodkih občanov, s katerimi razpolaga Davčna uprava Republike Slovenije, dopušča tudi Zakon o davčnem postopku (Ur. l. RS, št. 54/2004, s kasnejšimi spremembami; v nadaljevanju : ZDavP), ki v 82. členu določa, da sme davčni organ centrom za socialno delo razkriti podatke o posameznem davčnem zavezancu, ki so davčna tajnost. Podatki se razkrijejo na podlagi obrazloženega zahtevka predstojnika organ ali z njegove strani pooblaščene osebe, in sicer samo tisti podatki, ki so potrebni za izvrševanje nalog organa, določenih z zakonom.

Glede na navedeno torej ni bilo pravnih ovir, da center za socialno delo v skladu s 5. odstavkom 139. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (Ur. l. RS, št. 80/99, s kasnejšimi spremembami; v nadaljevanju ZUP), ki se nanaša na pridobivanje podatkov po uradni dolžnosti, ne bi mogel od davčnega organa pridobiti tistih podatkov o dohodkih tožničinega moža, ki so relevantni za odločitev o uveljavljani pravici do otroškega dodatka. V okoliščinah obravnavanega primera (postopek razveze), je namreč pravilno sklepanje sodišča prve stopnje, da tožnica teh podatkov sama ni mogla posredovati. Ker ZDavP-1 kot lex specialis ureja dolžnost razkrivanja podatkov davčnih organov, za pridobitev podatkov ni bilo potrebno soglasje tožnice ali njenega moža, saj 5. odstavek 139. člena ZUP določa, da se podatki, ki štejejo za davčno tajnost, priskrbijo, če tako določa zakon, ali na podlagi izrecne privolitve stranke oziroma druge osebe, na katero se ti podatki nanašajo. Zato je interpretacija 2. člena Pravilnika, kot jo navaja pritožba, in sicer da se lahko prepoved nanaša le na tožnico, zaradi česar po uradni dolžnosti naj ne bi bilo dopustno pridobiti podatkov o dohodkih družinskih članov, zmotna in posledično nesprejemljiva.

Sicer pa je tožnica v razgovoru na Centru za socialno delo v C. Dne 7.5.2005 pojasnila, da podatkov o prihodkih moža ne more posredovati, ter tudi navedla razloge za to. Tako je povsem irelevantno pritožbeno sklicevanje na dejstvo, da je v vlogi za uveljavitev pravice do otroškega dodatka z dne 28.3.2004, v rubriki VII. obkrožila točko 4, po kateri naj bi se z očetom otrok dogovorila, da ona uveljavlja otroški dodatek. Zaradi vsega navedenega torej v predsodnem upravnem postopku tudi po oceni pritožbenega sodišča niso bili izpolnjeni pogoji iz 2. odstavka 67. člena ZUP za zavrženje tožničine vloge, zato je sodišče prve stopnje izpodbijana upravna akta zakonito odpravilo ter centru za socialno delo Celje naložilo, da o zahtevku ponovno odloči, tožnici pa pravilno odmerilo priglašene stroške postopka.

Glede na to, da pritožbeni razlogi niso podani, niti tisti, na katere pritožbeno sodišče v skladu z 2. odstavkom 350. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99, s poznejšimi spremembami; v nadaljevanju ZPP), pazi po uradni dolžnosti, je bilo potrebno pritožbo v skladu s 353. členom ZPP zavrniti in potrditi sodbo sodišča prve stopnje.

ZUP člen 139,  139/5,  139,  139/5.  ZDavP-1 člen 82,  82.  Pravilnik o postopkih za uveljavljanje pravic do družinskih prejemkov člen 2,  2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.