VDS sklep Pdp 1363/2005
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2006-01-12

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Neizbrani kandidat za ravnatelja šole ima sodno varstvo po

določbi 36. člena Zakona o zavodih, ki je specialni predpis glede

na ZDR in določa, da ima neizbrani kandidat za delovno mesto

direktorja zavoda v 15-ih dneh po prejemu obvestila o izbiri

pravico do sodnega varstva, če meni, da je bil kršen za izvedbo

razpisa določeni postopek in bi ta kršitev lahko bistveno

vplivala na odločitev o izbiri ali da izbrani kandidat ne

izpolnjuje določenih pogojev. Zato ne pride v poštev določba 5.

odstavka 204. člena ZDR, ki daje kandidatu pravico do sodnega

varstva le v primeru, če je pri izbiri kršena prepoved

Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi ter vrne

zadeva sodišču prve stopnje v novo sojenje.

Pritožbeni stroški so nadaljnji stroški postopka.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo tožbo

tožnika z dne 8.7.2005, ki se glasi, da se sklep sveta OŠ X z dne

23.6.2005, s katerim je bila za ravnateljico šole izbrana J. T.

H. razveljavi in da je tožena stranka dolžna povrniti tožeči

stranki stroške tega postopka z zakonskimi zamudnimi obrestmi od

dneva odmere teh stroškov dalje do plačila, v 15 dneh pod

Zoper sklep sodišča prve stopnje se pritožuje tožeča stranka iz

pritožbenega razloga zmotne uporabe materialnega prava in

predlaga, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi in izpodbijani

sklep razveljavi in vrne zadevo sodišču prve stopnje v ponovno

odločanje. Navaja, da se je sodišče prve stopnje postavilo na

stališče, da v konkretni zadevi tožnik nima pravice do sodnega

varstva, ker mu takega varstva veljavni zakoni ne dajejo. Vendar

v zvezi s tem poudarja, da je tožnik ravnal v skladu s pravnim

poukom, ki ga je prejel v obvestilu o izbiri kandidata, ker je

menil, da postopek izbire kandidata ni skladen s 36. členom

Zakona o zavodih. Ta člen daje kandidatu pravico do sodnega

varstva, če misli, da je bil kršen za izvedbo razpisa določen

postopek in da je kršitev lahko bistveno vplivala na odločitev o

izbiri kandidata. Sama tožena stranka v odgovoru na tožbo

priznava, da je v.d. ravnateljica, ki je tudi sama kandidirala,

na seji sveta šole, ko se je izbiralo novega ravnatelja, uvodoma

in pred izbiro poročala o izidu dveh pravdnih postopkov, ki naj

bi bili posledica protipravnega ravnanja bivšega ravnatelja -

tožnika. V konkretnem primeru naj bi tožnik ponaredil podpis

delavk na pogodbah o zaposlitvi, vendar je v zvezi s tem mnenja,

da dokler komu ni s pravnomočno sodbo dokazana krivda, velja za

nedolžnega. Zaradi tega je mnenja, da mu v.d. ravnateljica teh

ravnanj ne bi smela očitati, saj je povsem razumljivo, da je taka

"predstavitev" dosegla negativen učinek, to pa je njegova

neizbira. Navaja tudi, da sodišče prve stopnje pri presoji

odločitve daje prednost pravni maksimi in sicer, da mlajši zakon

razveljavlja starejšega, ne uporabi pa specialnega predpisa, to

je ravno 36. člen Zakona o zavodih. Poudarja tudi, da ni točna

ugotovitev sodišča prve stopnje, da tožnik ne zatrjuje, da je bil

kršen postopek za izbiro kandidata. Tožnik je pod II. tožbe

izrecno navedel in za svoje trditve predlagal tudi dokaze, da je

v.d. ravnateljice nedopustno vplivala na člane sveta šole in

obtožila tožnika ponarejanja listin in slabega dela, ter da je

bila po vedenju tožnika navzoča pri glasovanju o posameznem

kandidatu. To pa so vsekakor okoliščine, ki so bistveno vplivale

V odgovoru na pritožbo tožena stranka prereka pritožbene navedbe

in predlaga, da pritožbeno sodišče pritožbo tožnika zavrne kot

neutemeljeno in potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Pritožbeno sodišče je ob preizkusu izpodbijanega sklepa v mejah

pritožbenih razlogov ugotovilo, da so ti razlogi podani.

Zaključek sodišča prve stopnje, da tožnik kot neizbrani kandidat

nima pravice do sodnega varstva, je materialnopravno zmoten. Kot

izhaja iz dejanskih ugotovitev sodišča prve stopnje in listin v

spisu, je tožnik s tožbo z dne 8.7.2005 predlagal, da se

razveljavi sklep tožene stranke z dne 23.6.2005, s katerim je

bila za ravnateljico šole izbrana J. T. H.. V tožbi je zatrjeval,

da je v.d. ravnateljica nedopustno vplivala na člane sveta šole s

tem, da je na seji, na kateri se je odločalo o izbiri kandidata

obtožila tožnika kaznivega dejanja ponarejanja listin in slabega

dela, takšna predstavitev kandidata pa je po mnenju tožnika

nedvomno vplivala na izid glasovanja. Tožnik je tožbo vložil v

skladu s pravnim poukom, ki ga je prejel v obvestilu tožene

stranke o izbiri kandidata, v katerem je izrecno navedeno, da ima

na podlagi 36. člena Zakona o zavodih (ZZ - Ur.l. RS št. 12/91 in

8/96) pravico v 15 dneh po prejemu obvestila zahtevati sodno

varstvo pri sodišču, pristojnem za delovne spore, če misli, da je

bil kršen za izvedbo razpisa določeni postopek in da je ta

kršitev bistveno vplivala na odločitev o izbiri. Vendar, ne glede

navedeno, je sodišče zaključilo, da tožniku ne gre sodno varstvo

v zvezi s presojo zakonitosti izbire kandidata za ravnatelja šole

iz razloga, ker novi Zakon o delovnih razmerjih (ZDR - Ur.l. RS

št. 42/2002) v 204. členu dopušča le sodno varstvo pred

pristojnim sodiščem v primeru, če je bila pri izbiri kršena

zakonska prepoved diskriminacije, na te okoliščine pa se tožnik v

tožbi ne sklicuje. Sodišče tudi ugotavlja, da ZZ v 36. členu

sicer res določa, da ima kandidat v 15 dneh pravico zahtevati

sodno varstvo pri pristojnem sodišču, če misli, da je bil kršen

za izvedbo razpisa določeni postopek in da je ta kršitev lahko

bistveno vplivala na odločitev o izbiri kandidata, vendar

poudarja, da navedena zakonska določba izhaja iz 84. člena Zakona

o temeljnih pravicah iz delovnega razmerja (ZTPDR - Ur.l. SFRJ

št. 60/89 in 42/90, ki se uporablja kot predpis RS). Ker so se

določbe ZTPDR s sprejetjem novega Zakona o delovnih razmerjih

(ZDR - Ur.l. RS št. 42/2002) prenehale uporabljati, po mnenju

sodišča ne pride v poštev pravilo, da se v tem primeru uporabi

specialni predpis, temveč je potrebno uporabiti pravilo, da

mlajši zakon razveljavlja starejšega, kolikor ima njemu nasprotno

Takšno razlogovanje sodišča prve stopnje je pravno zmotno.

Predvsem je potrebno poudariti, da 36. člen ZZ nima nobene

povezave s 84. členom ZTPDR, ki je bila splošna določba in ki je

neizbranemu kandidatu, ki je menil, da je bil po objavi oz.

razpisu izbran kandidat, ki ne izpolnjuje objavljenih pogojev,

ali da je bil kako drugače prekršen postopek za izbiro

prijavljenega kandidata, dajala le pravico do ugovora zoper sklep

o izbiri kandidata. Nasprotno pa 36. člen ZZ daje kandidatu za

predstojnika zavoda pravico do neposrednega sodnega varstva pri

pristojnem sodišču, če le-ta misli, da je bil prekršen za izvedbo

razpisa določen postopek in da je ta kršitev lahko bistveno

vplivala na odločitev o izbiri kandidata. Ker ta določba še vedno

velja in pomeni v odnosu do določb novega ZDR specialni predpis,

jo je potrebno uporabiti. Zaradi tega je potrebno ugotoviti, da v

obravnavanem primeru ne pride v poštev zmotno stališče sodišča

prve stopnje, da mlajši zakon razveljavlja starejšega, kolikor

Upoštevaje navedeno je potrebno ugotoviti, da je sodišče prve

stopnje pri odločitvi zmotno uporabilo materialno pravo, ko je

tožbo tožnika zavrglo, namesto, da bi tožnikov zahtevek

obravnavalo po vsebini. Iz navedenih razlogov je pritožbeno

sodišče pritožbi ugodilo in izpodbijani sklep razveljavilo ter

zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v novo sojenje.

V ponovljenem postopku bo moralo sodišče prve stopnje razčistiti

dejansko stanje v smeri zatrjevanj tožnika, da je bil kršen za

izvedbo razpisa za ravnatelja OŠ X določen postopek in da je ta

kršitev bistveno vplivala na postopek izbire ravnatelja šole.

Šele po razčiščenju vseh okoliščin v nakazani smeri, bo sodišče

lahko presojalo o utemeljenosti oz. neutemeljenosti tožbenega

Izrek o stroških temelji na določbi 3. odst. 165. člena Zakona o

pravdnem postopku (ZPP - Ur.l. RS št. 26/99, 96/2002, 2/2004).

ZZ člen 36,  36.  ZDR člen 204,  205/5,  204,  205/5.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.