VDS sklep Pdp 1377/2005
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2005-12-09

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Ker tožnik revizije zoper sodbo pritožbenega sodišča ni vložil

prek pooblaščenca, ki bi bil odvetnik, niti ni navajal ali

izkazal, da ima opravljen pravniški državni izpit, revizija, ki

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom kot nedovoljeno

zavrglo revizijo, ki jo je tožnik vložil dne 4.7.2005 zoper sodbo

pritožbenega sodišča opr. št. Pdp X/Y z dne 26.5.2005.

Tožnik se je zoper sklep pravočasno pritožil. Navaja, da je

odločitev sodišča neživljenjska, ki v ničemer ne potrjuje

pravilnosti sodbe. Zaradi predolgo trajajočega sodnega postopka

in nepravične sodbe je že štiri leta brez kakršnihkoli denarnih

prejemkov. Ne strinja se s tem, da ga mora v revizijskem postopku

zastopati odvetnik. To pomeni, da v takšnem primeru brez denarja

ne more priti do pravice v sodnem postopku. Vsa resnica je

napisana v vlogi za revizijo, zaradi česar je po njegovem pravno

veljavna. Meni, da mu iz teh razlogov ne bo potrebno iskati

pravice in poštenosti pri drugih državnih ustanovah.

Pritožbeno sodišče je preizkusilo sklep v mejah pritožbenega

izpodbijanja in ugotovilo, da je odločitev sodišča prve stopnje o

zavrženju tožnikove revizije pravilna. Podlaga za takšno

odločitev je v določbi 3. odst. 86. čl. Zakona o pravdnem

postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99 - 2/04), po kateri lahko

stranka v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi opravlja pravdna

dejanja samo po pooblaščencu, ki je odvetnik. Navedena določba ne

velja v primeru, če ima stranka ali njen zakoniti zastopnik

opravljen pravniški državni izpit (4. odst. 86. čl. ZPP).

Bistveni namen sprejema takšnih določb, ki predpisujejo obvezno

zastopanje v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi po

kvalificiranih pooblaščencih, je predvsem v razlogu interesa

pravdnih strank. Za stranko je sodno varstvo učinkovitejše, če jo

zastopa kvalificirani pooblaščenec, ki je lahko odvetnik ali

oseba s pravniškim državnim izpitom oz. ima takšno kvalifikacijo

sama stranka. Poleg tega obvezno zastopanje po kvalificiranem

pooblaščencu v revizijskem postopku pripomore k višji kakovosti

sojenja. Stranka namreč v takšnem postopku, ko praviloma

izpodbija sodbo pritožbenega sodišča, ne napada samo argumente

nasprotne stranke, temveč tudi pravne razloge izpodbijane sodbe.

V konkretnem primeru je tožnik vložil zoper sodbo pritožbenega

sodišča opr. št. Pd X/Y z dne 26.5.2005 revizijo, glede katere ni

predložil nikakršnega pisnega pooblastila, da je bila vložena po

kvalificiranem pooblaščencu, ki je odvetnik, kot je to predpisano

z določbo 3. odst. 86. čl. ZPP. Poleg tega tožnik ob vložitvi

takšne vloge ni zatrjeval in se izkazal z dokazom, da ima

opravljen pravniški državni izpit, saj bi se potem ob izkazanosti

njegove pravne kvalifikacije revizija lahko upoštevala. Ker je

tako tožnik v sporu vložil revizijo sam, ki v skladu z navedenimi

procesnimi dolčbami nima te pravice, jo je sodišče prve stopnje

Pritožbeno sodišče glede na tožnikovo pritožbeno sklicevanje, da

zaradi pomanjkanja denarja ne more priti do poštenega zastopanja

in sojenja, navaja, da je imel v sporu možnost zaprositi za

brezplačno pravno pomoč v skladu z zakonom o brezplačni pravni

pomoči, kot ga je pravilno informiralo sodišče prve stopnje v

Pritožbeno sodišče je po takšnem preizkusu sklepa ugotovilo, da

tožnikove pritožbene navedbe niso utemeljene. Ker pritožbeno

sodišče tako v zvezi s postopkom na prvi stopnji kot izdanim

sklepom tudi ni ugotovilo nobenih bistvenih kršitev postopka, na

katere je moralo paziti po uradni dolžnosti, je zavrnilo pritožbo

in v celoti potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. tč. 365. čl.

ZPP člen 86,  86/3,  374,  374/1,  86,  86/3,  374,  374/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.