VDS sklep Pdp 1142/2006
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2007-05-17

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

pooblaščenec - odvetnik - prenehanje opravljanja dejavnosti

Pooblastilo ne preneha, če pooblaščenec, ki je odvetnik, preneha opravljati dejavnost iz kakršnegakoli razloga. To dejstvo namreč ne pomeni, da bi pooblaščenec izgubil svojo poslovno in s tem pravdno sposobnost. Ostane pooblaščenec še naprej in izgubi le tista upravičenja iz pravdnega pooblastila, za katera mora imeti pooblaščenec, ki ni odvetnik, izrecno pooblastilo. Če stranka pooblastila ne prekliče, oziroma če ga sam ne odpove, mora še naprej postopati kot pooblaščenec, ki ni odvetnik, in mu mora sodišče vročati vsa pisanja in tudi vabila na naroke.

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

Tožena stranka sama krije svoje pritožbene stroške.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo predlog tožene stranke za obnovo postopka, zavrnilo je tudi predlog za razveljavitev klavzule pravnomočnosti in izvršljivosti ter zahtevek na povračilo stroškov postopka. Odločilo je, da je tožena stranka dolžna tožniku povrniti stroške postopka v znesku 148.500,00 SIT z zakonitimi zamudnimi obrestmi od izdaje sklepa do plačila, v 15 dneh pod izvršbo.

Zoper sklep se v odprtem pritožbenem roku pritožuje tožena stranka iz vseh pritožbenih razlogov. Predlaga, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi ter izpodbijani sklep tako spremeni, da dovoli predlagano obnovo postopka, podrejeno, da izpodbijani sklep razveljavi in vrne zadevo sodišču prve stopnje v nov postopek. Tožena stranka zatrjuje, da ji ni bila dana možnost obravnavanja pred sodiščem. Ni sporno, da je tožena stranka ob vložitvi odgovora na tožbo za zastopanje pooblastila odvetnika J.K., ki je bil dne 31.12.2004 izbrisan iz imenika odvetnikov. Za prevzemnika pisarne je bil določen odvetnik A.P., o čemer so bila obveščena vsa sodišča v Republiki Sloveniji. Navaja, da je zmotno stališče sodišča prve stopnje, da z izbrisom iz imenika odvetnikov J.K. ni prenehalo pooblastilo za zastopanje tožene stranke, ker pooblastilo ni bilo izrecno preklicano. Bistveno je, da je tožena stranka jasno izrazila voljo, da jo v postopku zastopa odvetnik in ne katerikoli drug pooblaščenec. Ker je bil odvetnik J.K. dne 31.12.2004 izbrisan iz imenika odvetnikov, mu je brez dvoma prenehalo tudi pooblastilo za zastopanje tožene stranke. Iz izbrisa iz imenika odvetnikov je pooblastilno razmerje med njo in odvetnikom J.K. prenehalo, zato ni bil potreben preklic pooblastila. Zmotno je stališče sodišča prve stopnje, da bi moral odvetnik J.K. še en mesec po izbrisu opravljati dejanja za toženo stranko. Sodišče prve stopnje bi moralo vabilo na prvi narok poslati odvetniku A.P. glede na prejeto obvestilo Odvetniške zbornice z dne 6.12.2004. Opozarja na dejstvo, da sodišče prve stopnje ni raziskalo dejanskih okoliščin oziroma jih ni raziskalo v zadostni meri o tem, komu sta bili vročeni vabili na prvi narok in zamudna sodba. Tožena stranka je zatrjevala, da podpis ni podpis J.K.. Poizvedba pri Pošti Slovenije pa ne dokazuje ničesar. Sodišče prve stopnje tudi ni izvedlo dokaza z zaslišanjem J.K., ki je po prepričanju tožene stranke bistvenega pomena za odločitev, saj bi lahko povedal, ali so podpisi na vročilnicah njegovi, kako je potekalo obveščanje sodišča in kaj je v zvezi s prenehanjem dejavnosti povedal toženi stranki. S tem je bila toženi stranki kršena pravica do enakega varstva pravic. Priglaša pritožbene stroške.

Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje v okviru pritožbenih razlogov in pri tem pazilo na pravilno uporabo materialnega prava in absolutno bistvene kršitve pravil postopka, kot mu to nalaga določba 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99 - 2/2004) v zvezi s 366. členom ZPP.

Tožena stranka v tem postopku zatrjuje obstoj obnovitvenega razloga iz 2. točke 394. člena ZPP, kjer je določeno, da se postopek, ki je s sodno odločbo pravnomočno končan, na predlog stranke lahko obnovi, če stranki z nezakonitim postopanjem, zlasti z opustitvijo vročitve, ni bila dana možnost obravnavanja pred sodiščem. V pritožbi tožena stranka izpostavlja, da bi moralo sodišče prve stopnje glede na obvestilo Odvetniške zbornice z dne 6.12.2004, da bo J.K. 31.12.2004 izbrisan iz imenika odvetnikov in da je odvetnik A.P. prevzemnik njegove pisarne, vabilo na prvi narok poslati odvetniku A.P.. Obnovitveni razlog po 2. točki 394. člena ZPP je podan, če stranki ni bilo omogočeno sodelovanje v postopku do izdaje odločbe, ne pa v primeru, če ji sodišče ni vročilo odločbe oz. ji odločbe ni vročilo pravilno. Vročitev odločbe je predpogoj za njeno pravnomočnost, s tem pa tudi za obnovo postopka. Iz listinskih podatkov izhaja, da je bila zamudna sodba opr. št. II Pd 432/2004 z dne 4.2.2005 vročena pooblaščencu tožene stranke odvetniku J.K.. Navedenega odvetnika je tožena stranka pooblastila dne 3.5.2004, pooblastilo je bilo priloženo odgovoru na tožbo z dne 19.5.2004. Sodišče prve stopnje je vabilo pooblaščenca tožene stranke na poravnalni narok in prvi narok za glavno obravnavo, razpisano za dne 4.2.2005. Vabilo je pooblaščenec prejel dne 12.1.2005, na narok ni pristopil, sodišče prve stopnje pa je na podlagi 1. odstavka 28. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1, Ur. l. RS št. 2/2004) izdalo zamudno sodbo, ki je bila dne 7.3.2005 vročena pooblaščencu tožene stranke J.K..

Pritožbeno sodišče se strinja s stališčem sodišča prve stopnje, da samo obvestilo o izbrisu odvetnika iz imenika Odvetniške zbornice ni dovolj za prenehanje pooblastilnega razmerja med strankama. Pooblastilo stranke, dano v postopku pred sodiščem pooblaščencu (97. člen in 94. člen ZPP) je notranji izraz civilnopravnega razmerja med njima (1. odstavek 74. člena Obligacijskega zakonika, OZ, Ur. l. RS št. 83/2001 in naslednji), ki nastane na podlagi že enostranske izjave volje stranke (69. člen OZ). Pooblastilo, gledano z vidika pooblaščenca, preneha s pooblaščenčevo odpovedjo, s pooblaščenčevo smrtjo ali izgubo njegove poslovne in pravdne sposobnosti. Pooblastilo pa ne preneha, če pooblaščenec, ki je odvetnik, preneha to biti iz kakršnegakoli razloga. To dejstvo namreč ne pomeni, da bi pooblaščenec izgubil svojo poslovno in s tem pravdno sposobnost. Ostane pooblaščenec še naprej in izgubi le tista upravičenja iz pravdnega pooblastila, za katera mora imeti pooblaščenec, ki ni odvetnik, izrecno pooblastilo. Glede na navedeno pritožbeno sodišče zaključuje, da pooblaščenemu odvetniku, ki med pravdo neha opravljati odvetništvo, ne preneha pooblastilo in če ga stranka ne prekliče oziroma ga sam ne odpove, mora še naprej postopati kot pooblaščenec, ki ni odvetnik, in mu mora sodišče vročati vsa pisanja in tudi vabila na naroke.

Sodišče prve stopnje je zato pravilno vročalo vabilo na narok pooblaščencu tožene stranke, zato so pritožbena navajanja v zvezi z obveščanjem sodišč o izbrisu odvetnika J.K. iz imenika Odvetniške zbornice neutemeljena. Tako tudi predlagani dokaz z zaslišanjem J.K. ne bi prispeval k drugačni odločitvi.

Ker obstoj obnovitvenega razloga iz 2. točke 394. člena ZPP ni podan, je pritožbeno sodišče, ki ob preizkusu izpodbijanega sklepa ni zasledilo kršitev, na katere pazi po uradni dolžnosti, pritožbo tožene stranke zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP).

Tožena stranka je priglasila pritožbene stroške in ker s pritožbo ni uspela, je pritožbeno sodišče odločilo, da jih krije sama.

ZPP člen 95,  95/1,  96,  99,  99/1,  95,  95/1,  96,  99,  99/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.