VDS sklep Pdp 691/2004
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2005-11-23

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Za presojo zakonitosti podane izredne odpovedi PZ po 6. alinei 1.

odstavka 111. člena ZDR, je bistvena ugotovitev, ali je tožnik s

tem, ko je v času bolniškga staleža pomagal pri gradbenih delih

pri svoji hiši, kršil navodila lečečega zdravnika v zvezi z

Pritožbi se ugodi, izpodbijana sodba se razveljavi in zadeva vrne

Tožena stranka sama krije svoje stroške odgovora na pritožbo.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo zavrnilo zahtevek

tožnika, da se ugotovi, da je izredna odpoved pogodbe o

zaposlitvi z dne 6.5.2003 nezakonita, da mu na njeni podlagi ni

prenehalo delovno razmerje, da ga je dolžna tožena stranka

sprejeti nazaj na delo, poravnati vse prispevke iz delovnega

razmerja, vpisati obstoj delovnega razmerja v delovno knjižico,

mu izplačati neizplačane plače, regres za letni dopust za leto

2003 in povrniti stroške postopka. Toženi stranki je naložilo, da

je dolžna plačati priči M. Č. stroške v višini 9.499,00 SIT,

priči F. A. v znesku 7.800,00 SIT in priči B. S. v višini 980,00

Zoper sodbo se iz vseh pritožbenih razlogov pritožuje tožnik.

Predlaga, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi in izpodbijano

sodbo spremeni tako, da tožbenemu zahtevku ugodi oziroma

podrejeno, da izpodbijano sodbo razveljavi in zadevo vrne sodišču

prve stopnje v ponovno obravnavanje in odločanje.

Navaja, da sodišče nepravilno obrazlaga navedbe tožnika o tem, da

je tožena stranka zamudila 15-dnevni rok za odpoved. O dogodku z

dne 18.3.2003 je bila obveščena 25.3.2003, o dejanjih z dne

7.4.2003 in 12.4.2003 pa tožena stranka navaja, da je bila

obveščena 25.4.2003, kar dokazuje zgolj s svojim žigom prejema,

kar pa ni zanesljiv dokaz. Ne strinja se s stališčem sodišča, da

15-dnevni rok iz 2. odstavka 110. člena Zakona o delovnih

razmerjih (ZDR/2002, Ur. l. RS št. 42/2002) začne teči potem, ko

delavec poda svoj zagovor. Meni, da tako stališče pomeni

spreminjanje zakona. V skladu s 1. odstavkom 83. člena ZDR/2002

mora delodajalec pred redno odpovedjo pogodbe o zaposlitvi iz

krivdnega razloga delavca opozoriti na izpolnjevanje obveznosti.

Ker takšnega opozorila ni dala, je bilo torej jasno, da se je

vodil postopek izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi s tem, ko je

delavca vabila na razgovor. Smiselna uporaba določb 1. in 2.

odstavka 177. člena ZDR/2002 pomeni, da mora delodajalec delavca

pisno obvestiti, iz katerih razlogov mu namerava odpovedati

pogodbo o zaposlitvi. V konkretnem primeru tožnik takšnega

obvestila ni prejel, nepričakovano je bil le vabljen z delovnega

mesta v pisarno toženca. Meni, da je bil namen zakona, da se

delavcu pred zaslišanjem vroči pisni dokument, na katerega ima

možnost podati zagovor. Sodišče je v dokaznem postopku ugotovilo

(glede sekanja drv), da tega ni mogoče z gotovostjo trditi glede

na bistvene razlike v izpovedi prič Č. in S., ki sta opazovala

tožnika. Brez omejitev pa sodišče sprejema izpoved priče Č. glede

ostalih dveh kršitev. Izpovedi prič S. (katerega pričanje, ker je

bil pod vplivom alkohola, je vprašljivo) in J. ne sprejema.

Sodišče prve stopnje ni utemeljilo, zakaj ni zaslišalo

predlaganih prič V. P. in M. P.. Meni, da zgolj sorodstveno

razmerje ne more biti razlog za zavrnitev zaslišanja predlaganih

prič. Meni, da gre za šikaniranje tožnika. Dne 19.3.2003 je bila

ustanovljena družba Porenta Trade d.o.o., ki je v lasti žene

ustanovitelja tožene stranke, v novo nastali družbi so bili na

novo zaposleni vsi delavci tožene stranke, razen tožnika, ki je

Tožena stranka v odgovoru na pritožbo predlaga, da pritožbeno

sodišče pritožbo zavrne kot neutemeljeno. Navaja, da sodna praksa

sedaj sledi stališču, da 15-dnevni rok prične teči od zagovora

delavca. Delo, ki ga je opravljal tožnik, je negativno vplivalo

na potek zdravljenja. Meni, da je sodišče prve stopnje natančno

ugotovilo dejansko stanje, zato je tudi pravilna ugotovitev, da

so razlogi za odpoved pogodbe o zaposlitvi resni in utemeljeni in

je zato odpoved zakonita. Priglaša pritožbene stroške.

Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijano sodbo sodišča prve

stopnje v mejah pritožbenih razlogov, pri čemer je po uradni

dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb postopka iz 2.

odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS

št. 26/99 - 2/2004) in na pravilno uporabo materialnega prava.

Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je tožena stranka

utemeljeno izredno odpovedala pogodbo o zaposlitvi tožniku z dne

6.5.2003. Ugotovilo je, da je bilo ravnanje tožnika v dneh

7.4.2003 in 12.3.2003, glede na njegovo zdravstveno stanje, v

nasprotju z navodili imenovanega zdravnika, kot tudi v nasprotju

z navodili lečečih zdravnikov. Postavilo se je na stališče, da je

delo, ki ga je tožnik opravljal v spornih dneh, mogoče šteti za

pridobitno delo, čeprav ga je opravljal zase. Pritožbeno sodišče

ugotavlja, da je zaključek sodišča prve stopnje preuranjen.

Tožena stranka je tožniku izredno odpovedala pogodbo o zaposlitvi

po določbi 2. in 6. alinee 1. odstavka 111. člena ZDR/2002, ker v

času odsotnosti z dela zaradi nezmožnosti za delo, ni spoštoval

navodil imenovanega zdravnika in je opravljal fizična dela.

Pritožbeno sodišče ne sprejema pritožbene navedbe, da je tožena

stranka prekoračila 15-dnevni rok za podajo izredne odpovedi

pogodbe o zaposlitvi. Po določbi 2. odstavka 110. člena ZDR/2002

mora pogodbena stranka izredno odpoved pogodbe o zaposlitvi

podati najkasneje v 15-ih dneh od seznanitve z razlogi, ki

utemeljujejo izredno odpoved in najkasneje v šestih mesecih od

nastanka razloga. Tožena stranka se je z razlogi za odpoved

pogodbe o zaposlitvi seznanila najkasneje ob zagovoru tožnika dne

30.4.2003, zato je odpoved z dne 6.5.2003 podana v 15-dnevnem

Pritožbeno sodišče je glede očitka tožnika, da tožena stranka ni

spoštovala določb 83. člena ZDR/2002, ker mu ni vročila pisne

obdolžitve in mu ni določila datuma in kraja zagovora, že zavzelo

stališče ob reševanju pritožbe tožene stranke zoper sklep o

začasni odredbi. Pred izredno odpovedjo pogodbe o zaposlitvi mora

delodajalec v skladu z določbo 3. odstavka 83. člena ZDR/2002

delavcu omogočiti zagovor smiselno upoštevaje 1. in 2. odstavek

177. člena ZDR/2002. Tožena stranka tožniku ni vročila pisne

obdolžitve, vendar pa mu je omogočila zagovor, na katerem ga je

seznanila z dejanskimi očitki, tožnik pa je zagovor v zvezi s

Glede očitanih ravnanj v času bolniškega staleža je sodišče prve

stopnje ugotovilo, da ni mogoče z gotovostjo trditi, da je tožnik

dne 18.3.2003 pred hišo sekal drva. Glede ravnanj dne 7.4.2003 in

12.4.2003 pa je ugotovilo, da je dne 7.4.2003 tožnik peljal s

svojim avtomobilom štiri plohe v Ljubno in jih tam razložil s

pomočjo neke ženske in da je dne 12.4.2003 pomagal pri gradbenih

delih pri svoji hiši v Ljubnem. Tožena stranka je dokaze v zvezi

z dejavnostjo tožnika v času bolniškega staleža pridobila na

podlagi pogodbenega angažiranja detektivske agencije. Dokazna

ocena sodišča prve stopnje temelji na poročilih detektivske

agencije ter zaslišanju prič, ki so opazovale gibanje tožnika v

času bolniškega staleža. Dokazna ocena sodišča prve stopnje, da

je tožnik z avtom prevažal štiri plohe ter da je pomagal pri

obnavljanju svoje hiše v Ljubnem, je prepričljiva. Dodatno

dokazovanje z zaslišanjem prič V. P. in M. P. ni bilo potrebno,

zato je sodišče prve stopnje utemeljeno zavrnilo dokazni predlog.

Sodišče prve stopnje je s strani dr. P. J., specialista ortopeda

in lečeče zdravnice dr. E. T. pridobilo pojasnila v zvezi z

zdravstvenim stanjem ter navodili v zvezi z zdravljenjem, ki so

bila dana tožniku. Na podlagi navedenih pojasnil je sodišče

sprejelo zaključek, da je bilo ravnanje tožnika v nasprotju z

Po 6. alinei 1. odstavka 111. člena ZDR/2002 delodajalec lahko

delavcu izredno odpove pogodbo o zaposlitvi, če delavec v času

odsotnosti z dela zaradi bolezni ali poškodbe, ne spoštuje

navodil pristojnega zdravnika oziroma pristojne zdravniške

komisije ali če v tem času opravlja pridobitno delo ali brez

odobritve pristojnega zdravnika oziroma pristojne zdravniške

komisije odpotuje iz kraja svojega bivanja. Dejansko stanje v

zvezi s spoštovanjem navodil zdravnika je ostalo nepopolno

ugotovljeno. Za popolno ugotovitev dejanskega stanja bo moralo

sodišče prve stopnje dopolniti dokazni postopek z zaslišanjem

prič dr. P. J. in dr. E. T. o tem, kakšna navodila za zdravljenje

je imel tožnik v času bolniškega staleža od 29.1.2003 do

18.4.2003, kakor tudi ali bi tožnik s takšnimi poškodbami smel

opravljati dela, ki se mu očitajo oziroma ali bi jih sploh mogel

ter ali bi taka dela lahko podaljšala zdravljenje. Ugotoviti bo

torej moralo, ne kaj je bilo priporočljivo, ampak kakšna so bila

konkretna navodila, ki jih je tožnik dobil od pristojnega

zdravnika. Navedene okoliščine so odločilnega pomena za presojo,

ali je tožena stranka tožniku zakonito izredno odpovedala pogodbo

Šele po dopolnjenem dokaznem postopku v nakazani smeri in izvedbi

morebitnih drugih dokazov, pomembnih za razjasnitev vseh

pravnorelevantnih dejstev, bo mogoče o zadevi ponovno odločiti.

Glede na navedeno in v skladu z določbo 355. člena ZPP je

pritožbeno sodišče pritožbi ugodilo in sodbo sodišča prve stopnje

razveljavilo ter zadevo vrača sodišču prve stopnje v novo

Pritožbeno sodišče je odločilo, da tožena stranka sama krije

svoje pritožbene stroške za odgovor na pritožbo (2. odstavek 22.

člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih - ZDSS, Ur. l. RS

ZDR člen 111,  111/1,  111/1-6,  111,  111/1,  111/1-6.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.