VDS sklep Pdp 1056/2006
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2006-09-08

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

izredna odpoved - pogodba o zaposlitvi - pisna obdolžitev - zagovor

Če pisna obdolžitev ne vsebuje izrecne navedbe, da bo delavcu možno izredno odpovedati pogodbo o zaposlitvi, zgolj to ne more biti razlog za nezakonitost izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi.

Pritožbama se ugodi, izpodbijana sklepa se spremenita tako, da se ugovoru tožene stranke ugodi, 1. in 3. tč. izreka sklepa opr. št. Pd 98/2006 o začasni odredbi z dne 7.7.2006 se razveljavita in se predlog za izdajo začasne odredbe v tem delu zavrne.

Sodišče prve stopnje je predlogu tožnika za izdajo začasne odredbe delno ugodilo s sklepom opr. št. Pd 98/2006 z dne 7.7.2006 in toženi stranki naložilo, da je dolžna tožnika prijaviti v vsa zavarovanja, vpisati delovno dobo v delovno knjižico ter mu izplačati plače ter davke in prispevke od plač, pri čemer pritožba zoper sklep o izdaji začasne odredbe ne zadrži njegove izvršitve (1. tč. izreka citiranega sklepa). V 2. tč. izreka je zavrnilo predlog za izdajo začasne odredbe, ki se je glasil na zadržanje učinkovanja odpovedi prenehanja pogodbe o zaposlitvi z dne 29.6.2006 do pravnomočno zaključenega postopka, v 3. tč. izreka pa je naložilo toženi stranki, da tožniku povrne stroške postopka v znesku 19.800,00 SIT z vtoževanimi zakonskimi zamudnimi obrestmi.

Zoper 1. in 3. tč. izreka navedenega sklepa je tožena stranka podala ugovor, kateremu je sodišče prve stopnje s sklepom opr. št. Pd 98/2006 z dne 27.6.2006 delno ugodilo in odločilo, da začasna odredba velja do pravnomočne odločitve sodišča v tej sporni zadevi. Zoper navedeni sklep je tožena stranka vložila pritožbo, po vloženi pritožbi pa je prvostopenjsko sodišče izdalo sklep opr. št. Pd 98/2006 z dne 29.8.2006, s katerim je dopolnilo izrek sklepa opr. št. Pd 98/2006 z dne 27.6.2006 tako, da je v preostalem delu ugovor tožene stranke zavrnilo.

Zoper del sklepov prvostopenjskega sodišča opr. št. Pd 98/2006 z dne 27.6.2006 in opr. št. Pd 98/2006 z dne 29.8.2006, s katerima je bil zavrnjen ugovor tožene stranke zoper sklep o izdani začasni odredbi, se pritožuje tožena stranka in sicer iz vseh pritožbenih razlogov in pritožbenemu sodišču predlaga, da pritožbama ugodi, izpodbijana dela sklepov spremeni tako, da sklep o izdaji začasne odredbe z dne 7.7.2006 razveljavi, predlog za začasno odredbo tožnika zavrne in postopek v zvezi z izdajo začasne odredbe ustavi. V pritožbah navaja, da je sodišče prve stopnje zmotno ugotovilo, da tožena stranka ni niti z eno besedo zapisala in omenila, da se zoper tožnika vodi postopek izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi. Tožnik je bil namreč na zagovoru dne 21.6.2006 izrecno opozorjen, da obstaja možnost izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi. Tožnik je torej že pred začetkom zagovora dne 21.6.2006 vedel, da se zoper njega vodi postopek, ki se lahko konča tudi z izredno odpovedjo pogodbe o zaposlitvi. Pravno nevzdržen je zaključek prvostopenjskega sodišča, da pisne obdolžitve za izredno odpoved pogodbe o zaposlitvi ni. Ta pisna obdolžitev je bila tožniku 13.6.2006 osebno vročena in je imela vse sestavine, ki so tožniku omogočale učinkovit zagovor. Smisel zagovora je pojasnilo že Vrhovno sodišče RS v sklepu opr. št. VIII Ips 267/2004 z dne 7.12.2004. Tožnik je na podlagi pisne obdolžitve z dne 13.6.2006 skupaj s prilogami točno vedel, katerih kršitev je obdolžen in iz katerih dokazov te njegove kršitve izhajajo. Zato so bili izpolnjeni vsi pogoji za zakonit zagovor tožnika, čemur je v bistvu namenjena pisna obdolžitev iz 177. čl. ZDR. Tožniku ni bila kršena nobena pravica, zlasti ne pravica do učinkovitega zagovora, kar je bistvo pisne obdolžitve iz 177. čl. ZDR. Pravna jamstva iz 29. čl. Ustave RS se nanašajo na kazenski postopek, postopek izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi pa ni kazenski postopek (tako Višje delovno in socialno sodišče opr. št. Pdp 1262/2004 z dne 24.11.2005). ZDR ne določa obličnosti uresničevanja pravice do zagovora, niti ne vsebine pisne obdolžitve iz 177. čl., zaradi česar je potrebno s strani tožnika zatrjevane nezakonitosti obravnavati vsebinsko, ne pa samo formalistično.

Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijana sklepa v delu, ki ju pritožbi napadata in v mejah uveljavljanih pritožbenih razlogov, pri čemer je po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb postopka iz 2. odst. 350. čl. Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 - 2/2004) v zvezi s 366. čl. ZPP in na pravilno uporabo materialnega prava. Pri tem preizkusu je ugotovilo, da sodišče prve stopnje bistvenih kršitev določb postopka, na katere pazi pritožbeno sodišče v skladu z določbo 2. odst. 350. čl. ZPP, ni storilo, vendar pa je zaradi zmotne uporabe materialnega prava napačno zavrnilo ugovor tožene stranke zoper sklep o izdani začasni odredbi opr. št. Pd 98/2006 z dne 7.7.2006.

Sodišče prve stopnje je ugovor tožene stranke zoper ugodilni del sklepa opr. št. Pd 98/2006 z dne 7.7.2006 zavrnilo zato, ker je ugotovilo, da tožena stranka v pisni obdolžitvi ni zapisala oz. omenila, da se zoper tožnika vodi postopek izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi, samo vodenje postopka pa je kazalo na to, da gre prej za disciplinski postopek, kot za postopek izredne odpovedi. Iz pisne obdolžitve ne izhaja, da se le ta izdaja zaradi izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi, zato je štelo, da pisne obdolžitve za izredno odpoved pogodbe o zaposlitvi ni.

Iz spisovnih podatkov je razvidno, da je tožena stranka tožniku dne 13.6.2006 podala pisno obdolžitev in vabilo na zagovor (A 4, B 4), ki je bil razpisan za dne 21.6.2006 ob 9.00 uri. Tožnik je obdolžitev in vabilo na zagovor prejel 13.6.2006. Tožena stranka je v tej pisni obdolžitvi časovno in krajevno podrobno opredelila ravnanja tožnika, ki so mu bila očitana kot kršitve določb pogodbe o zaposlitvi, Zakona o delovnih razmerjih (ZDR, Ur. l. RS, št. 42/02) zlasti čl. 31, 32, in 33 ZDR, predpisov o varstvu pri delu in pravilnika o notranji organizaciji in sistemizaciji delovnih mest pri toženi stranki. Poleg tega je v tej pisni obdolžitvi tožena stranka navedla tudi dokaze, iz katerih izhajajo očitane kršitve. V vabilu na zagovor je bil tožnik opozorjen, da se bo lahko v zagovoru izjasnil o dejstvih in okoliščinah, pomembnih za delodajalčevo odločitev v zvezi z obdolžitvami in da ima pravico podati tudi dokazne predloge za svoje trditve. Tožnik je bil poleg tega opozorjen, da bo na njegovo zahtevo tožena stranka v teku postopka v zvezi z obdolžitvami, navedenimi v pisni obdolžitvi, obvestila sindikat, katerega član je tožnik. Na zahtevo tožnika z dne 13.6.2006 (B 5) je tožena stranka dne 14.6.2006 Sindikat poklicnega gasilstva Slovenije obvestila o uvedbi disciplinskega postopka oz. o nameravani izredni odpovedi pogodbe o zaposlitvi tožniku. Tožnik je zagovor v zvezi s sporno zadevo podal 21.6.2006 (B 7), na njegov predlog pa je bil zaradi izvedbe dodatnih dokazov in nadaljevanja zagovora tožnika v zvezi s pisno obdolžitvijo z dne 13.6.2006 postopek tožnikovega zagovora nadaljevan dne 23.6.2006. Pred pričetkom podajanja zagovora sta bila tožnik in njegov zagovornik, ki sta bila na zagovoru navzoča, obveščena, da je tožena stranka Sindikat poklicnega gasilstva Slovenije obvestila o uvedbi disciplinskega postopka oz. o nameravani izredni odpovedi pogodbe o zaposlitvi in da je od vsebine zagovora tožnika odvisno, kakšne ukrepe bo tožena stranka v zvezi z očitanimi kršitvami sprejela.

Bistvo pravice do zagovora je v tem, da se delavcu omogoči obrambo oz. da odgovori na očitke delodajalca o kršitvah pogodbenih obveznosti ali drugih obveznostih iz delovnega razmerja. Delavec se lahko uspešno pripravi na zagovor oz. na svojo obrambo le, če mu delodajalec pravočasno vroči pisno obdolžitev (177. čl. ZDR). V tej pisni obdolžitvi mora biti jasno navedeno, kdaj, kje in na kakšen način je delavec kršil pogodbene obveznosti oz. druge obveznosti iz delovnega razmerja, kajti le v tem primeru bo lahko v okviru priprave svoje obrambe delavec uspešno uresničeval pravico do zagovora (npr. predlagal v izvedbo ustrezne dokaze, ki bi ovrgli očitke delodajalca o storjenih kršitvah pogodbenih obveznosti oz. drugih obveznosti iz delovnega razmerja). Zagovor je pravica delavca, da se seznani in opredeli do očitanih kršitev in da se izjavi o vseh dejstvih in dokazih, ki ga obremenjujejo (tako Vrhovno sodišče RS v sklepu opr. št. VIII Ips 267/2004 z dne 7.12.2004). Po stališču pritožbenega sodišča dejstvo, da pravočasno vročena pisna obdolžitev, ki vsebuje navedbe vseh očitanih kršitev pogodbene obveznosti oz. drugih obveznosti iz delovnega razmerja (točno, časovno in krajevno konkretizacijo dejanj), v kateri pa ni izrecno navedeno, da bi bilo možno delavcu podati izredno odpoved pogodbe o zaposlitvi, še ne pomeni, da je kasneje podana izredna odpoved pogodbe o zaposlitvi tožniku iz tega razloga nezakonita. Po stališču pritožbenega sodišča namreč s tem pravica delavca, da se seznani in opredeli do očitanih kršitev oz. da se izjavi o dejstvih in dokazih, ki ga obremenjujejo, ni kršena. Ob tem ne gre prezreti tega, da je bil z možnostjo izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi pred zagovorom seznanjen tudi tožnik, kar izhaja iz zapisnika o zagovoru tožnika z dne 21.6.2006 (B 7).

Pritožbeno sodišče sicer soglaša z ugotovitvijo sodišča prve stopnje, ki izhaja iz obrazložitve sklepa opr. št. Pd 98/2006 z dne 27.6.2006 o izdani začasni odredbi, da iz ostalih navedb tožnika verjetnost obstoja terjatve ne izhaja.

Ker opustitev izrecne navedbe v pisni obliki o možnosti podajanja izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi še ne pomeni, da je obstoj tožnikove terjatve verjetno izkazan (terjatev za razveljavitev izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi z dne 29.6.2006), je pritožbeno sodišče pritožbi tožene stranke ugodilo in izpodbijana sklepa o zavrniti ugovora tožene stranke spremenilo tako, da je temu ugovoru ugodilo, sklep o izdani začasni odredbi razveljavilo ter predlog za izdajo začasne odredbe zavrnilo (3. tč. 365. čl. ZPP). V opisanem delu pomanjkljiva pisna obdolžitev namreč ne predstavlja razloga, na podlagi katerega bi bilo mogoče ugotoviti, da je tožnik verjetno izkazal obstoj svoje terjatve, ki jih vtožuje v tem individualnem delovnem sporu.

ZDR člen 83,  83/2,  177,  177/1,  83,  83/2,  177,  177/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.