VDS sklep Pdp 1036/2005
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2005-09-01

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Tožnik zadržanja učinkovanja prenehanja PZ zaradi izredne

odpovedi delodajalca pri delodajalcu ni zahteval (85/1 člen

ZDR), ampak je predlog za izdajo začasne odredbe, da se

zadrži učinkovanje prenehanja PZ zaradi izredne odpovedi do

odločitve sodišča podal šele ob vložitvi tožbe, ko je

izredna odpoved PZ že učinkovala in je tožniku delovno

razmerje že prenehalo. Predlagano začasno odredbo po 3.

odstavku 85. člena ZDR je mogoče izdati le ob predhodno

izpolnjenih pogojih po 1. odstavku 85. člena ZDR (da

sindikat nasprotuje podani odpovedi PZ, delavec pa pri

delodajalcu zahteva zadržanje učinkovanja prenehanja PZ

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Tožena stranka sama krije svoje stroške odgovora na pritožbo.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrnilo predlog

tožnika za izdajo začasne odredbe, da se zadrži učinkovanje

prenehanja pogodbe o zaposlitvi do pravnomočne odločitve sodišča,

da je tožena stranka dolžna tožnika pozvati nazaj na delo, v

primeru da mu ne bi dovolila, da bi delal, pa plačati nadomestilo

plače v višini njegove povprečne plače v zadnjih treh mesecih

dela. Ugotovilo je, da je izredna odpoved pogodbe začela

učinkovati že pred vložitvijo tožbe, pri čemer tožnik pri toženi

stranki ni zahteval zadržanja učinkovanja izredne odpovedi

Tožnik se je pritožil zoper sklep iz pritožbenega razloga

bistvene kršitve določb postopka po določbi 1. tč. 1. odst. 338.

čl. v zvezi s 366. čl. Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l.

RS, št. 26/99 - 2/04), ki se v skladu z določbo 19. čl. Zakona o

delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1, Ur. l. RS št. 2/04)

uporablja tudi v postopku pred delovnimi in socialnimi sodišči.

Navaja, da je prejel pisno obdolžitev in vabilo za zagovor dne

9.6.2005, ki se ga na razpisani narok dne 16.6.2005 zaradi

bolniškega staleža ni mogel udeležiti. Je pa v tej zvezi podal

toženi stranki pisen zagovor. Sindikat je bil o nameravani

odpovedi pogodbe obveščen dne 17.6.2005. V nadaljevanju je dne

21.6.2005 prejel pisno izredno odpoved pogodbe o zaposlitvi, ki

nosi datum 8.6.2005, pri čemer mu je bilo delovno razmerje

zaključeno že 20.6.2005. Ne strinja se z navedbo tožene stranke,

da je šlo pri datumu izredne odpovedi pogodbe za tiskovno napako.

Meni, da so podani pogoji za izdajo začasne odredbe, saj je

izkazana verjetnost terjatve in ostali pogoji, to je škoda na

njegovi strani. Poleg tega bi tožena stranka z izdano začasno

odredbo utrpela le neznatno škodo. Zato predlaga, da pritožbeno

sodišče izpodbijani sklep razveljavi in v zadevi izda sklep o

začasni odredbi oz. podrejeno, da zadevo vrne sodišču prve

Tožena stranka v odgovoru na pritožbo navaja, da je sodišče z

odločitvijo o zavrnitvi predloga za izdajo začasne odredbe

pravilno odločilo. Zato predlaga, da pritožbeno sodišče zavrne

pritožbo in v celoti potrdi izpodbijani sklep.

Pritožbeno sodišče je preizkusilo sklep v mejah pritožbenih

razlogov in po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb

postopka ter pravilno uporabo materialnega prava (2. odst. 350.

čl. ZPP v zvezi s 366. čl. ZPP). Po takšnem preizkusu je

ugotovilo, da vsebuje izpodbijani sklep pravilne materialne

pravne razloge. Poleg tega sodišče prve stopnje tako v zvezi z

izvedenim postopkom kot izdanim sklepom tudi ni storilo nobene

bistvene postopkovne kršitve, na katere je opozorila pritožba oz.

je pritožbeno sodišče pazilo po uradni dolžnosti. Zato pritožbeno

sodišče v izogib pravilno obrazloženim razlogom v izpodbijanem

sklepu na pritožbene navedbe tožnika še odgovarja.

Zakon o delovnih razmerjih (ZDR, Ur. l. RS, št. 42/02) je uredil

odpoved pogodbe o zaposlitvi. V tej zvezi je ZDR določil delavcu

pravico, da lahko zahteva zadržanje učinkovanja prenehanja

pogodbe o zaposlitvi zaradi odpovedi. V primeru nasprotovanja

sindikata redni odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz razloga

nesposobnosti ali iz krivdnega razloga in izredne odpovedi (ne pa

odpovedi iz poslovnega razloga), je v skladu z določbo 1. odst.

85. čl. ZDR možno zahtevati zadržanje prenehanja pogodbe o

zaposlitvi najprej pri delodajalcu, po 2. in 3. odst. 85. čl. ZDR

pa tudi v času trajanja arbitražnega oz. sodnega postopka.

Sindikat podjetja, katerega član je delavec ob uvedbi postopka,

lahko v skladu z določbo 3. odst. 84. čl. ZDR nasprotuje

odpovedi, če meni, da zanjo ni utemeljenih razlogov, ali da

postopek ni bil izveden v skladu z zakonom. Svoje nasprotovanje

mora pisno obrazložiti. V kolikor bo sindikat nasprotoval

odpovedi in bo delavec zahteval pri delodajalcu zadržanje njenega

učinkovanja, potem prenehanje pogodbe ne bo učinkovalo do poteka

za arbitražno oz. sodno varstvo. V primeru vložitve tožbe se bo

zadržanje učinkovanja prenehanja pogodbe o zaposlitvi lahko

podaljšalo do odločitve sodišča o predlogu za izdajo začasne

odredbe, vendar le v primeru, če bo najkasneje ob vložitvi tožbe

predlagal tudi izdajo začasne odredbe (3. odst. 85. čl. ZDR), s

katero bo zahteval zadržanje prenehanja pogodbe o zaposlitvi.

Iz ugotovitev sodišča prve stopnje je razvidno, da je tožniku v

postopku izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi prenehalo delovno

razmerje pri toženi stranki dne 20.6.2005, pri čemer je v sporu

vložil tožbo dne 28.6.2005, to je potem, ko je izredna odpoved z

zaključenim delovnim razmerjem že učinkovala. Vendar je v zadevi

izkazano, da tožnik pri toženi stranki ni predlagal zadržanja

učinkovanja izredne odpovedi pogodbe, temveč šele ob vložitvi

tožbe v predlogu za začasno odredbo, ko je navedeno predlagal v

skladu z določbo 85. čl. ZDR. To pa je za presojo odločilnega

pomena. Ker so tako v zadevi že nastopili učinki izredne odpovedi

pogodbe o zaposlitvi, zadržanje učinkovanja odpovedi pogodbe

sedaj ni več mogoče, zaradi česar predlagana začasna odredba, ki

jo je vložil tožnik kot sredstvo za zavarovanje nedenarne

terjatve, ne more biti sprejemljiva. Zato je odločitev sodišča

prve stopnje o zavrnitvi predloga v celoti materialnopravno

Pritožbeno sodišče je po takšnem preizkusu sklepa ugotovilo, da

pritožbeni razlogi niso utemeljeni. Zato je zavrnilo pritožbo in

v celoti potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. tč. 365. čl.

Odločitev o stroških odgovora na pritožbo, ki jih je priglasila

tožena stranka, ima podlago v določbi 5. odst. 41. čl. ZDSS-1, po

kateri v sporih o prenehanju delovnega razmerja krije delodajalec

ZDR člen 85,  85/1,  85/3,  85,  85/1,  85/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.