VDS sklep Pdp 864/2005
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2005-07-04

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

začasna odredba - sindikalni zaupnik - odpoved

Če gre za redno odpoved PZ iz poslovnega razloga, zadržanje

učinkovanja prenehanja PZ zaradi odpovedi v 85. členu ZDR ni

predvideno in zato začasna odredba, s katero delavec

predlaga zadržanje učinkovanja prenehanja PZ zaradi

odpovedi, v tem primeru ni mogoča. Ker ni zakonite podlage

za izdajo take začasne odredbe, ni odločilno, ali tožnik

Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep sodišča prve stopnje se spremeni

tako, da se ugovoru tožene stranke ugodi in se zaradi tega sklep

sodišča prve stopnje z dne 4.5.2005, opr. št. Pd 112/2005 spremeni

tako, da se zavrne predlog za izdajo začasne odredbe, ki glasi.

"Zadrži se učinkovanje prenehanja pogodbe o zaposlitvi tožnika

pri toženi stranki na podlagi odpovedi direktorja tožene stranke

št. KS-07/2005 z dne 10.2.2005, s katero je bila tožniku redno

odpovedana pogodba o zaposlitvi za delovno mesto analitika

Tožena stranka je dolžna v roku 3 dni tožnika pozvati na delo,

Ta začasna odredba stopi v veljavo takoj in velja še 30 dni po

pravnomočnosti odločitve v tej sporni zadevi.

Pritožba zoper to začasno odredbo ne zadrži njene izvršitve."

Vsaka stranka krije sama svoje stroške ugovornega in pritožbenega

Z izpodbijanim sklepom z dne 30.5.2005 je sodišče prve stopnje

zavrnilo ugovor tožene stranke zoper sklep, s katerim je sodišče prve

stopnje ugodilo predlagani začasni odredbi.

Zoper navedeni izpodbijani sklep se pritožuje tožena stranka iz

Sodišče prve stopnje je zmotno štelo za odločilno, da je izkazana

verjetnost, da tožnik uživa varstvo pred odpovedjo v smislu 113.

čl. ZDR. Obrazložilo je, da je glede na določbo 273. čl. ZIZ,

kjer so vrste začasnih odredb za zavarovanje nedenarne terjatve

primeroma navedene, možno sprejeti tudi predlagano začasno

odredbo kot začasno ureditev stanja v delovnem sporu zaradi

uveljavljanja nezakonitosti pogodbe o zaposlitvi. V pritožbi

uveljavlja, da ni podana zadostna stopnja verjetnosti, da tožnik

uživa imuniteto kot sindikalni zaupnik, ker toženka izvolitve

tožnika ne priznava. ZDR v 210. čl. določa, da se število

sindikalnih zaupnikov, ki uživajo varstvo, skladno s 113. čl.

tega zakona, lahko določi v skladu s kriteriji, dogovorjenimi v

kolektivni pogodbi. Pritožba uveljavlja, da pogodba o

zagotavljanju pogojev za delovanje sindikata med delodajalcem in

sindikatom, ki je bila sklenjena že dne 14.5.1996, določa

kriterije za določitev števila sindikalnih zaupnikov in ne

fiksnega števila le-teh. Imuniteto po 113. čl. ZDR uživajo samo

tisti, ki so določeni v skladu z dogovorjenimi kriterji z

delodajalcem. Pritožba meni, da je večja verjetnost, da tožnik ne

Nadalje pritožba uveljavlja, da sodišče ni upoštevalo, da se

lahko zadrži učinkovanje prenehanja pogodbe o zaposlitvi le v

primeru redne odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz razloga

nesposobnosti ali iz krivdnega razloga ali v primeru izredne

odpovedi, če je sindikat nasprotoval odpovedi in če je delavec

zahteval zadržanje pri delodajalcu. V konkretnem primeru gre za

redno odpoved iz poslovnih razlogov, zato zadržanje ni možno;

poleg tega sindikat odpovedi ni nasprotoval, tožnik pa zadržanja

pri delodajalcu tudi ni zahteval. Delavcu pripada odpovedni rok

in odpravnina, ki je bila tožniku plačana ter nadomestilo pri

Zavodu za zaposlovanje. Zato tudi ni pogojev in potrebe za izdajo

takšne specifične začasne odredbe, kot je zadržanje učinkovanja

odpovedi. Pritožba meni, da ni podana verjetnost poslabšanja

zdravstvenega stanja. To ni povezano z odpovedjo, kar najlepše

dokazuje dejstvo, da se je tožnik proti plačilu odpravnine bil

Pritožbeno sodišče je ocenilo ugotovljena dejstva, upoštevalo

pritožbene navedbe in zaključuje, da je pritožba utemeljena že

glede vrste začasne odredbe. Pravilno uveljavlja, da predlog za

izdajo začasne odredbe nima zakonite podlage. Po 1. odst. 85. čl.

ZDR, če sindikat nasprotuje redni odpovedi iz razloga

nesposobnosti ali iz krivdnega razloga ali izredni odpovedi

pogodbe o zaposlitvi, torej ne pa v primeru izredne odpovedi

pogodbe o zaposlitvi iz poslovnih razlogov, delavec pri

delodajalcu zahteva zadržanje učinkovanja prenehanja pogodbe o

zaposlitvi zaradi odpovedi; prenehanje pogodbe o zaposlitvi ne

učinkuje do poteka roka za arbitražno oz. sodno varstvo. Če pa

delavec v sodnem postopku po 3. odst. istega člena uveljavlja

nezakonitost odpovedi pogodbe o zaposlitvi, torej le v primerih

iz 1. odst. 85. čl. ZDR in najkasneje ob vložitvi tožbe predlaga

sodišču izdajo začasne odredbe, se zadržanje učinkovanja

prenehanja pogodbe o zaposlitvi zaradi odpovedi podaljša do

odločitve sodišča v predlogu za izdajo začasne odredbe. Taka

začasna odredba po 85. čl. ZDR ni zakonita v primeru odpovedi

pogodbe o zaposlitvi iz poslovnih razlogov, za kar v spornem

primeru gre. Tudi ni druge zakonite podlage za izdajo začasne

odredbe, kot jo predlaga tožeča stranka. Že zaradi tega ni

bistveno, ali tožnik uživa sindikalno imuniteto ali ne; zato so v

tem delu razlogi sodišča prve stopnje v izpodbijanem sklepu

nebistveni, kakor so tudi nebistvene pritožbene navedbe v tem

Zaradi navedenega je bilo treba pritožbi ugoditi in spremeniti

izpodbijani sklep tako, da se predlagana začasna odredba kot

neutemeljena zavrne. Morebitno uveljavljanje oz. predlaganje

drugačne začasne odredbe ne more biti predmet reševanja te

pritožbe, ker je tudi pritožbeno sodišče vezano na predlog

Gre za spor o prenehanju delovnega razmerja, zato je bilo treba

ob uporabi 5. odstavka 41. čl. ZDSS odločiti, da delodajalec

krije svoje stroške ugovornega in pritožbenega postopka, ne glede

na izid. Sicer ni šlo za zlorabo procesne pravice delavca.

Tožnik s predlogom za sodno varstvo ni uspel, zato sam krije

svoje stroške postopka pred sodiščem prve stopnje kot tudi

ZDR člen 85,  85/1,  85/3,  113,  85,  85/1,  85/3,  113.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.