VDS sodba Psp 107/2006
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2006-07-05

prispevki - odgovornost družbenika za dolg družbe

Ker je tožnik kot bivši družbenik izbrisane gospodarske družbe po ZFPPod solidarno odgovoren za morebitne preostale obveznosti družbe z vsem svojim premoženjem, pogoji iz Meril za odlog, zmanjšanje ali odpis prispevkov za obvezno zdravstveno zavarovanje, niti iz Zakona o davčnem postopku pa niso izpolnjeni, je njegov tožbeni zahtevek na oprostitev plačila neplačanih prispevkov za obvezno zdravstveno zavarovanje zakonito zavrnjen.

Pritožba se zavrne in potrdi sodba sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožnikov zahtevek na razveljavitev odločbe toženca opr. št. 6502-24/04 ter oprostitev plačila zaostalih neplačanih prispevkov za obvezno zdravstveno zavarovanje, ker je presodilo, da je izpodbijani posamični upravni akt pravilen in zakonit.

Zoper cit. sodbo je tožnik vložil pravočasno pritožbo zaradi zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja in zmotne uporabe materialnega prava, s predlogom na njeno razveljavitev (pravilno : spremembo) ter oprostitev plačila zaostalih neplačanih prispevkov iz obveznega zdravstvenega zavarovanja. Poudarja, da nikoli ni opravljal samostojne dejavnosti, temveč bil zaposlen pri firmi C. d.o.o., s sedežem v MB, ki je bila s sklepom Srg št. 2002/01210 z dne 18.4.2002 na podlagi 35. člena Zakona o finančnem poslovanju podjetij izbrisana iz sodnega registra. Družbeniki naj bi za obveznosti družbe jamčili z višino vloženega kapitala, za terjatev tožene stranke pa naj ne bi obstajal krivdni razlog, ki bi po zakonu opravičeval prenos na družbenike družbe. Meni, da tožena stranka protipravno nalaga obveznosti, za katere sam ne odgovarja, hkrati pa neposredno posega v njegovo socialno varnost in človeško integriteto in mu odvzema vsako možnost preživetja. Je namreč podnajemnik in upokojenec brez premoženja, začele so ga pestiti bolezni, tako da ga je življenje prignalo v revščino in na rob eksistenčnega minimuma.

Tožena stranka v pisnem odgovoru prereka navedbe tožnika in predlaga zavrnitev pritožbe.

Ni dvoma, da v obravnavanem primeru ne gre za spor o odpisu prispevkov samozaposleni osebi, kot sicer pravilno opozarja pritožba, temveč o dopisu dolga zavezancu iz naslova prispevkov za obvezno zdravstveno zavarovanje po izbrisu pravne osebe C. d.o.o. (priloga A 4 v sodnem spisu), ki je po stanju na dan 11.9.2003 skupaj z zakonitimi zamudnimi obrestmi znašal 898.942,96 SIT. Tudi ni sporno, da je gospodarska družba C. d.o.o. iz sodnega registra izbrisana na podlagi 1. odstavka 35. člena Zakona o finančnem poslovanju podjetij (Ur. l. RS, št. 54/99; v nadaljevanju ZFPPod). Po 1. odstavku 27. člena ZFPPod z izbrisom iz sodnega registra družba sicer preneha, vendar se hkrati po 4. odstavku istega člena šteje, da so družbeniki podali izjavo z vsebino, določeno v 1. odstavku 394. člena Zakona o gospodarskih družbah (Ur. l. RS, št. 30/93, s poznejšimi spremembami; v nadaljevanju ZGD). Pomeni, da družbeniki za morebitne preostale, neporavnane obveznosti družbe odgovarjajo solidarno z vsem svojim premoženjem. Ob tako urejenih pravnih posledicah izbrisa gospodarske družbe iz sodnega registra po ZFPPod, pritožnik seveda ne more uspešno zatrjevati, da kot bivši družbenik ni odgovoren za obveznosti iz naslova obveznega zdravstvenega zavarovanja, nastalih pred izbrisom gospodarske družbe iz sodnega registra. Ne gre namreč za vprašanje spregleda pravne osebnosti v smislu 6. člena ZGD, in s tem povezano krivdno odgovornost družbenikov za obveznosti, temveč specifično ureditev pravnih posledic izbrisa gospodarske družbe v primeru nelikvidnosti oziroma njene prezadolženosti po določbah ZFPPod, ko se po cit. 4. odstavku 27. člena zakona šteje, da družbeniki za morebitne neporavnane preostale obveznosti že izbrisane družbe odgovarjajo solidarno z vsem svojim premoženjem.

Navedeno seveda pomeni, da je za pritožbeno rešitev zadeve edino odločilno, ali so izpolnjeni pogoji iz Meril za odlog, zmanjšanje ali odpis prispevkov za obvezno zdravstveno zavarovanje določenim zavarovancem (Ur. l. RS, št. 32/2000; v nadaljevanju : merila) veljavnih v času vložitve vloge in ki jih je v skladu z 2. odstavkom 25. člena Pravilnika o odlogu, delnem ali celotnem odpisu ali obročnem odplačilu dolga za obvezno zdravstveno zavarovanje (Ur. l. RS, št. 127/03; v nadaljevanju : pravilnik), potrebno uporabiti tudi v predmetnem socialnem sporu. Ti pa, kot je bilo pravilno ugotovljeno že v predsodnem postopku z izpodbijanim prvostopenjskim upravnim aktom, v predmetni zadevi niso izkazani. Ne gre za katerega izmed razlogov iz cit. Meril, niti ob vložitvi vloge ni bil izpolnjen dejanski stan iz 89. člena Zakona o davčnem postopku (Ur. l. RS, št. 18/96, s poznejšimi spremembami; v nadaljevanju ZDavP), saj je mesečni dohodek na družinskega člana presegal neto zajamčeno plačo, ki je predstavljala minimum socialne varnosti. Zato je bila v predsodnem postopku zahteva za odpis zakonito zavrnjena, z izpodbijano sodbo utemeljeno zavrnjen tožbeni zahtevek na odpis zapadlih neporavnanih obveznosti iz naslova obveznega zdravstvenega zavarovanja in je iz istih dejanskih in pravnih razlogov brezuspešna ostala tudi pritožba.

Zaradi obrazloženega, ko je torej izpodbijana zavrnilna sodba izdana ob dovolj razčiščenem dejanskem stanju, v postopku pa tudi ni prišlo do procesnih kršitev iz 2. odstavka 339. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 36/2004; v nadaljevanju ZPP-UPB2), na katere je potrebno paziti po uradni dolžnosti, je ob pravilni uporabi cit. meril, potrebno pritožbo kot neutemeljeno zavrniti in na podlagi 353. člena ZPP-UPB2, potrditi sodbo sodišča prve stopnje.

ZGD člen 394,  394.  ZDavP člen 89,  89.  ZFPPod člen 27,  35,  27,  35.  Merila za odlog, zmanjšanje ali odpis prispevkov za obvezno zdravstveno zavarovanje določenim zavezancem člen 3,  3.  ZPP-UPB2 člen 353.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.