VDS sklep Pdp 1696/2002
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2003-11-06

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

razpis za imenovanje direktorja - računanje rokov - bistvena kršitev določb postopka

Roki, določeni v ZDR in ZZ so procesni roki. ZZ in ZDR ne določata načina štetja rokov, zato je sodišče dolžno zakonsko praznino zapolniti z ustrezno razlago. Štetje oz. računanje rokov določata ZPP in ZUP, po obeh pa se dan dogodka, od katerega je treba šteti rok, ne všteva v rok, temveč se vzame za začetek roka prvi naslednji dan. Napačno štetje roka (da se v rok šteje tudi dan objave), ki vzame delavcu oz. kandidatu pravico sodelovanja na natečaju, je bistvena kršitev, ki vpliva na zakonitost sprejete odločitve.

Pritožbi se ugodi, razveljavi se izpodbijana sodba in vrne zadeva sodišču prve stopnje v novo sojenje.

Pritožbeni stroški so nadaljnji stroški postopka.

Z izpodbijano sodbo je Delovno in socialno sodišče v Ljubljani, Oddelek v Novem mestu zavrnilo zahtevek tožnika, da se ugotovi, da je prijava tožnika z dne 28.6.2002 na javni razpis za delovno mesto direktorja K. zavoda Novo mesto, ki je bil objavljen v Dolenjskem listu dne 20.6.2002, pravočasna in da se glede na odločitev pod tč. 1 izreka razpisni postopek v delu izbire prijavljenih kandidatov za direktorja K. zavoda Novo mesto po javnem razpisu v Dolenjskem listu z dne 20.6.2002, razveljavi; tožena stranka je dolžna opraviti ponovni izbor izmed prijavljenih kandidatov, pri čemer mora upoštevati tožnikovo prijavo za pravočasno, v 8 dneh pod izvršbo. Zavrnilo je tudi zahtevek, da je tožena stranka dolžna tožniku povrniti stroške postopka. Nadalje je še odločilo, da je tožeča stranka dolžna toženi stranki povrniti stroške postopka v znesku 9.357,00 SIT z zakonitimi zamudnimi obrestmi od 15.10.2002 dalje do plačila, v roku 8 dni pod izvršbo.

Zoper navedeno sodbo se pritožuje tožeča stranka zaradi zmotne uporabe materialnega prava.

Sodišče prve stopnje je zmotno uporabilo tako 8. člen ZDR kot 35. člen ZZ, hkrati pa ni uporabilo analogno 2. odstavka 111. čl. ZPP oziroma 2. odst. 100. čl. ZUP, ko bi moralo. Zmotno je obrazložilo tudi neuporabo določb ZPP o štetju rokov, meneč, da to lahko velja le za postopke pred sodišči in organi, ki te predpise uporabljajo. V pritožbi navajani razlog napačne uporabe materialnega prava sicer ni točen, saj je določba o rokih glede postopka razpisa za zasedbo delovnega mesta oziroma postopek za imenovanje direktorja, postopkovna določba. Tako ZDR kot Zakon o zavodih ima materialne kakor tudi formalne norme. Za formalno normo se štejejo določbe, ki urejajo organizacijo oziroma postopek. Tako Zakon o zavodih, kot ZDR ne določata načina štetja rokov.

Gramatikalna razlaga, da se v rok šteje tudi dan objave, ni koherentna glede na pravni red Republike Slovenije. Če zakon ne določa štetja rokov, potem je dolžno sodišče zakonsko praznino zapolniti z ustrezno razlago, v danem primeru tudi z analogijo.

Štetje oziroma računanje rokov pozna tako ZPP, kot tudi Zakon o upravnem postopku. Po 2. odstavku 111. člena ZPP se dan dogodka, od katerega je treba šteti rok, ne všteva v rok, temveč se vzame za začetek roka prvi naslednji dan. Po vsebini enako določbo ima ZUP v 2. odstavku 100. člena, ki določa, da se v rok, določen po dnevih, ne všteva dan dogodka, od katerega je treba šteti rok, temveč se vzame za začetek roka prvi naslednji dan. V kolikor s posebnim zakonom ni izrecno določeno, da se v rok všteva tudi dan dogodka in ker take določbe, kot splošne, ni v pravnem redu Republike Slovenije, je zato, upoštevaje ureditev tako v ZPP kot v ZUP, treba šteti, da se tudi v spornem primeru v 8 dnevni rok ne všteva dan dogodka, to je dan objave. Gre za bistveno kršitev določb postopka. Roki, določeni v ZDR in v Zakonu o zavodih, so postopkovni roki. Napačno štetje roka, ki odvzame delavcu oziroma kandidatu pravico sodelovanja na natečaju, je bistvena kršitev, ki vpliva na zakonitost.

Zaradi navedenega je bilo treba pritožbi ugoditi, razveljaviti izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje, da bo sodišče prve stopnje ob pravilnem štetju spornega roka obravnavalo in ugotavljalo še dejstva, ki so pomembna za odločitev o vseh zahtevkih, ki jih tožeča stranka s tožbo uveljavlja.

Zaradi ugoditve pritožbi in razveljavitve izpodbijane sodbe v zavrnilnem delu je bilo treba tudi razveljaviti izrek o stroških in ga pridržati za odločitev v končni odločbi.

Pritožba tožeče stranke je utemeljena, zato je bilo treba odločiti, da so pritožbeni stroški nadaljnji stroški postopka.

ZZ člen 35,  35,  35.  ZDR (1990) člen 8,  8.  ZPP člen 111,  111/2,  111,  111/2.  ZUP člen 100,  100/2,  100,  100/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.