VDS sklep Pdp 345/2006
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2006-04-20

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

vrnitev v prejšnje stanje - zastopanje - pooblaščenec - odvetnik

Če je odvetnik ob isti uri vabljen na dva naroka, to ne predstavlja upravičenega razloga za izostanek z enega naroka. Če odvetnik za pristop na narok pooblasti napačno osebo, to ni razlog za vrnitev v prejšnje stanje.

Ker je odvetnik za pristop na poravnalni narok napačno pooblastil sodelavca iz pisarne, ki ima opravljen pravosodni izpit, namesto odvetnika ali odvetniškega kandidata iz svoje pisarne, sodišče pravdnih dejanj tega pooblaščenca ni upoštevalo in je na podlagi 2. odstavka 28. člena ZDSS-1 štelo, da je tožeča stranka tožbo umaknila.

Pritožba zoper sklep z dne 24.01.2006 se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Pritožba zoper sklep z dne 14.12.2005 se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je s sklepom z dne 24.1.2006 zavrnilo predlog za vrnitev v prejšnje stanje. S sklepom z dne 14.12.2005 je postopek ustavilo zaradi umika tožbe in tožeči stranki naložilo, da je dolžna toženi stranki povrniti stroške postopka v znesku 53.856,00 SIT, v roku 8 dni, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 14.12.2005 dalje do plačila.

Zoper zgoraj navedena sklepa se v odprtem pritožbenem roku pritožuje tožeča stranka zaradi kršitve postopkovnih pravil, nepopolne ugotovitve dejanskega stanja in posledično zmotne uporabe materialnega prava in predlaga, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi in izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v meritorno odločanje. Sodišče prve stopnje je svoj sklep o ustavitvi postopka in sklep o zavrnitvi predloga za vrnitev v prejšnje stanje utemeljilo s tem, da se na poravnalni narok ni odzvala pravilno vabljena tožeča stranka oziroma njen pooblaščeni odvetnik, zato se šteje, da je tožba umaknjena. Sodišče je sicer navedlo, da je za tožečo stranko pristopila oseba, ki je predložila pooblastilo pooblaščenega odvetnika tožeče stranke in potrdilo o opravljenem pravosodnem izpitu, pri čemer je bilo ugotovljeno, da se oseba ne more šteti za pooblaščenko tožeče stranke oziroma pooblaščenko odvetnika, ker lahko skladno s 3. odstavkom 95. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP - Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) odvetnika na narok pred delovnim sodiščem zastopa le odvetnik ali odvetniški kandidat. Zato je sodišče štelo, da je tožeča stranka tožbo umaknila. V zvezi s predlogom za vrnitev v prejšnje stanje, pa je sodišče ugotovilo, da ni prišlo do zamude na strani tožeče stranke iz upravičenega razloga, saj je bila o poravnalnem naroku obveščena pravočasno. Tožeča stranka se z odločitvijo sodišča in razlogovanjem sodišča ne strinja, ker ni upoštevalo relevantnih dejstev, ki so bile ugotovljene in protokolirane na naroku. Pooblaščeni odvetnik tožeče stranke se naroka dne 14.12.2005 ni mogel udeležiti, ker je imel istočasno kazensko zadevo pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani, kar je izpovedala tudi njegova sodelavka na naroku v predmetni zadevi. V predlogu za vrnitev v prejšnje stanje je v zvezi s tem tudi predložil dokaz, in sicer zapisnik s predmetne obravnave. Na narok je pristopila oseba, ki po ZPP res ne more substituirati odvetnika kot pooblaščenca pravdne stranke, vendar se je sodišču izkazala s pooblastilom odvetnika in z dokumentom o opravljenem pravosodnem izpitu tako, da je verodostojno dokazala, da je odvetnikova sodelavka in opravičila odvetnika ter predlagala preložitev naroka. Zato bi sodišče moralo narok preložiti.

Pritožbeno sodišče je preizkusilo sklep o zavrnitvi predloga za vrnitev v prejšnje stanje in sklep o ustavitvi postopka v okviru pritožbenih razlogov in pri tem pazilo na pravilno uporabo materialnega prava in absolutno bistvene kršitve pravil postopka, kot mu to nalaga določba 2. odstavka 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP. Na podlagi navedenega preizkusa je ugotovilo, da je sodišče prve stopnje na ugotovljeno dejansko stanje pravilno uporabilo postopkovne določbe in zavrnilo predlog za vrnitev v prejšnje stanje ter ugotovilo, da je tožba umaknjena.

Pritožbeno sodišče se v celoti strinja z razlogi sodišča prve stopnje v sklepu, s katerim je zavrnilo predlog za vrnitev v prejšnje stanje in glede na pritožbene navedbe le še pojasnjuje :

Dejstvo, da ima pooblaščenec stranke, ki je odvetnik, ob isti uri razpisano drugo obravnavo, ne predstavlja upravičenega razloga, da ni pristopil na obravnavo v delovnem sporu. Pooblaščenec tožeče stranke je bil o razpisu poravnalnega naroka in naroka za glavno obravnavo obveščen pravočasno z vabilom, ki ga je prejel dne 17.11.2005. Tako je imel dovolj časa, da bi zagotovil zastopanje po sprejetih pooblastilih na obeh narokih s substituiranjem po drugem odvetniku. Ravnanje pooblaščenca tožeče stranke, ki je za zastopanje pred delovnim sodiščem pooblastil drugo osebo, kaže na to, da se je zavedal svoje obveznosti, vendar je pri tem spregledal, da lahko odvetnika pred delovnim sodiščem nadomešča le odvetniški kandidat ali drug odvetnik, ne more pa odvetnika substituirati oseba, ki ni vpisana v odvetniški imenik, pa čeprav je to njegov sodelavec v odvetniški pisarni in ima opravljen pravosodni izpit. Dejstvo, da je pooblaščenec pooblastil napačno osebo, kateri sodišče ni smelo dopustiti zastopanja pred sodiščem, ne pomeni razloga za vrnitev v prejšnje stanje.

Glede na vse navedeno je pritožbeno sodišče pritožbo tožeče stranke v zvezi z odločitvijo sodišča o zavrnitvi predloga za vrnitev v prejšnje stanje zavrnilo kot neutemeljeno.

Sodišče prve stopnje je ravnalo pravilno, ko je postopek v tem individualnem delovnem sporu ustavilo na podlagi določbe 2. odstavka 28. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (ZDSS-1 - Ur. l. RS, št. 2/2004), ker na poravnalni narok ni pristopila tožeča stranka. Ugotovilo je, da je tožeča stranka v tem individualnem delovnem sporu za zastopanje pooblastila odvetnika, kateri je prejel pravočasno vabilo za poravnalni narok in prvi narok za glavno obravnavo. Sodišče prve stopnje pravilno ni dopustilo zastopanja tožeče stranke osebi, ki je predložila pooblastilo odvetnika, da jo nadomešča pri zastopanju stranke v tem individualnem delovnem sporu. Odvetnika pred delovnim sodiščem, ki ima položaj okrožnega sodišča, lahko nadomešča le odvetniški kandidat ali drug odvetnik, kot je to določeno v 3. odstavku 95. člena ZPP. Dejanja osebe, ki ni pooblaščena za zastopanje tako sodišče ne sme upoštevati. Zato pravilno tudi ni upoštevalo predloga za preložitev poravnalnega naroka v tem individualnem delovnem sporu. Ker za tožečo stranko na poravnalni narok ni pristopil nihče, je sodišče moralo izdati sklep o ustavitvi postopka, ker se na podlagi določbe 2. odstavka 28. člena ZDSS-1 v takem primeru šteje, da je tožeča stranka tožbo umaknila.

Glede na navedeno je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje, za kar je imelo podlago v določbi 2. točke 365. člena ZPP.

ZPP člen 87,  87/3,  95,  95/3,  116,  87,  87/3,  95,  95/3,  116.  ZDSS-1 člen 28,  28/2,  28,  28/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.