VDS sklep Pdp 1010/2004
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2004-07-08

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

transformacija delovnega razmerja - sodno varstvo

Ugotovitev nezakonitosti drugega načina prenehanja veljavnosti pogodbe o zaposlitvi, za kar gre tudi v primeru zahtevka za ugotovitev obstoja delovnega razmerja za nedoločen čas, ker je bila pogodba o delovnem razmerju za določen čas sklenjena v nasprotju z zakonom, bi tožnica morala zahtevati v roku 30 dni. Tožnica se v pritožbi neutemeljeno sklicuje na določbo 1. in 2. odstavka 204. člena ZPP, saj je v konkretnem primeru določen prekluzivni rok za sodno varstvo v 3. odstavku 204. člena ZPP, tega roka pa ne morejo podaljšati postopki delavca proti delodajalcu po 1. in 2. odstavku istega člena.

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo tožbo za ugotovitev, da so bile pogodbe o zaposlitvi, ki sta jih sklenila tožeča in tožena stranka dne 26.9.2000 in 23.10.2000, 26.1.2001, 24.5.2001, 18.12.2001, 13.3.2002, 23.5.2002, 11.11.2002, 6.1.2003, 1.4.2003, 5.5.2003, 1.6.2003, 1.9.2003, 1.10.2003 in 3.11.2003 za določen čas sklenjeno v nasprotju z zakonom, zaradi česar se šteje, da je tožnica sklenila s toženo stranko pogodbo o zaposlitvi za opravljanje del na delovnem mestu "izdelovalec brusov II" za nedoločen čas; tožena stranka je dolžna tožnico pozvati nazaj na delo in ji za čas nezakonite odsotnosti obračunati in izplačati vse neizplačane plače in druge prejemke iz delovnega razmerja, z zakonskimi zamudnimi obrestmi od vsakokratne zapadlosti do plačila, ji vpisati manjkajočo delovno dobo v delovno knjižico in plačati vse davke in prispevke. Sklenilo je tudi, da stranki krijeta vsaka svoje stroške postopka.

Zoper sklep se pritožuje tožnica, ki uveljavlja pritožbena razloga bistvenih kršitev določb postopka in zmotne uporabe materialnega prava, pritožbenemu sodišču pa predlaga, da izpodbijani sklep razveljavi ter zadevo vrne sodišču prve stopnje v nov postopek. V pritožbi med drugim navaja, da po določbi 1. odst. 204. člena Zakona o delovnih razmerjih (ZDR, Ur.l. RS št. 42/2002) lahko v primeru kršitve pravic iz delovnega razmerja delavec pisno zahteva, da delodajalec kršitev odpravi, postopek pri delodajalcu pa se šteje kot pogoj za uveljavljanje sodnega varstva po 2. odst. 204. člena ZDR. Tožnica je dne 18.12.2003 pri toženi stranki vložila zahtevo za izročitev pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas, na katero pa ni prejela odgovora. Z upoštevanjem 204. člena ZDR je ravnala pravilno, in sicer je najprej zahtevala varstvo pri delodajalcu, po molku delodajalca oz. izteku 8-dnevnega roka pa je zahtevala sodno varstvo, kot to določa 2. odst. 204. člena ZDR. Sprožen predhodni postopek za varstvo pravic pretrga tek roka, v katerem delavec lahko zahteva sodno varstvo. Iz 2. in 3. odst. 204. člena ZDR ne izhaja, da delavec, v kolikor bi prišlo do kršitve njegovih pravic (prenehanje veljavnosti pogodbe o zaposlitvi ali disciplinski odgovornosti), ne bi smel in mogel sprožiti predhodnega postopka pri delodajalcu. V takšnih primerih sprožitev predhodnega postopka ni pogoj za uveljavljanje sodnega varstva, je pa po mnenju pritožbe "mogoče ter pravno veljavno, v kolikor delavec tak postopek tudi dejansko sproži". Tožnica je bila iz razloga, ker zahteva ugoditev obstoja delovnega razmerja za nedoločen čas, dne 18.12.2003 še vedno zaposlena pri toženi stranki, zaradi česar je bila njena zahteva za varstvo pravic dopustna ter vložena pravočasno.

V odgovoru na pritožbo tožena stranka navaja, da pogodba o zaposlitvi, ki je sklenjena za določen čas, preneha veljati s potekom časa, zaradi česar je sodišče prve stopnje pravilno uporabilo določbo 3. odst. 204. člena ZDR. Zadnja pogodba o zaposlitvi je bila s tožnico sklenjena za mesec november in je prenehala 30.11.2003, zaradi poteka časa, za katerega je bila sklenjena. Na enak način so prenehale tudi vse prejšnje pogodbe. V času trajanja delovnega razmerja bi tožnica lahko izrabila možnost po 1. oz. 2. odst. 204. člena ZDR, po prenehanju le-tega pa je skrajni rok za uveljavljanje pravic določen v 3. odst. 204. člena ZDR.

Sodišče prve stopnje je zavrglo tožbo, ker je ugotovilo, da je tožnici delovno razmerje pri toženi stranki na podlagi pogodbe o zaposlitvi z dne 3.11.2003 prenehalo z 30.11.2003. Tožnici je bilo 28.11.2003 vročeno tudi pisno obvestilo, da ji bo delovno razmerje prenehalo 30.11.2003. Odpravo kršitve je zahtevala pri delodajalcu dne 18.12.2003, tožbo pa je vložila 7.1.2004. Sodišče je štelo, da bi morala vložiti tožbo na sodišče v 30 dneh po 30.11.2003, to je 30 dni po zadnjem dnevu dela pri delodajalcu. Ker je ta rok prekoračila, je glede na določbo 3. odst. 204. člena ZDR, v povezavi z 274. členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99-2/2004) tožbo kot prepozno zavrglo.

S takšnim stališčem se v celoti strinja tudi pritožbeno sodišče. V konkretnem primeru je tožnici 30.11.2003 prenehala veljati zadnja od več sklenjenih pogodb o zaposlitvi za določen čas. 3. odst. 204. člena ZDR določa, da ugotovitev nezakonitosti odpovedi pogodbe o zaposlitvi, drugih načinov prenehanja veljavnosti pogodbe o zaposlitvi ali odločitev o disciplinski odgovornosti delavca lahko delavec pred pristojnim delovnim sodiščem zahteva v roku 30 dni od dneva vročitve oz. od dneva, ko je izvedel za kršitev pravice. Ugotovitev nezakonitosti drugega načina prenehanja veljavnosti pogodbe o zaposlitvi, za kar v konkretnem primeru gre, bi torej tožnica morala zahtevati v roku 30 dni in sicer najkasneje od 30.11.2004 (zadnjega dneva dela pri delodajalcu). Tožnica se v pritožbi neutemeljeno sklicuje na določbo 1. in 2. odst. 204. člena ZPP, saj je v konkretnem primeru določen prekluzivni rok za sodno varstvo v 3. odst. 204. člena ZPP, tega roka pa ne morejo podaljšati postopki delavca proti delodajalcu po 1. in 2. odst. istega člena. Takšno stališče je pritožbeno sodišče zavzelo že v več podobnih zadevah.

Tožnica se v pritožbi tudi neutemeljeno sklicuje na to, da naj bi bila 18.12.2003 prav iz razloga nezakonitega sklepanja delovnega razmerja za določen čas še vedno zaposlena pri toženi stranki. To enostavno ne drži, saj je bil njen zadnji dan dela 30.11.2003, zaradi česar bi sodno varstvo morala uveljavljati ne glede na postopek pri delodajalcu po 1. odst. 204. člena ZDR, v roku, kot ga določa 3. odst. 204. člena ZDR. Ta rok je zamudila.

Glede na navedeno in v skladu z 2. točko 365. člena ZPP je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo izpodbijani sklep.

ZDR člen 204,  204/1,  204/2,  204/3,  204,  204/1,  204/2,  204/3.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.