VDS sodba Pdp 1651/2001
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2002-09-12

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

sistemizacija delovnih mest - razporeditev

Akt o sistemizaciji predstavlja bistveno predpostavko za razporeditev delavca na določeno delovno mesto, kajti delodajalec lahko delavca razporedi le na delovno mesto, ki je sistemizirano v splošnem aktu. V skladu s 3. odst. 8. čl. Zakona o temeljnih pravicah iz delovnega razmerja (ZTPDR - Ur.l. SFRJ št. 60/89 - RS 92/94) mora biti s takšnim aktom določena vrsta in stopnja strokovne izobrazbe za določeno vrsto poklica, znanja in zmožnosti ter drugi posebni pogoji, potrebni za opravljanje del delovnega mesta. Računalniškega izpisa z nekaterimi ročno popravljenimi podatki, ki ga je kot akt o sistemizaciji predložila tožena stranka, ni mogoče šteti za splošni akt v smislu 3. odst. 8. čl. ZTPDR, drugega akta o sistemizaciji pa tožena stranka ni predložila, zato sta sklepa o razporeditvi nezakonita.

Pritožba se zavrne in se v izpodbijanem delu potrdi sodba sodišča prve stopnje. Vsaka stranka sama krije svoje stroške pritožbenega postopka.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo razveljavilo sklep o razporeditvi tožnice št. 4 - 33 z dne 22.1.1996, potrjenega s sklepom št. 4 -206/LT - JL z dne 22.4.1996. Odločilo je, da je tožena stranka dolžna tožnici izdati nov sklep o razporeditvi na ustrezno delovno mesto, določeno po pristojnem organu, ji določiti količnik za plačo in jo razvrstiti v plačilni razred ob upoštevanju določb Zakona o razmerjih plač v javnih zavodih, državnih organih in organih lokalnih skupnosti v 8 dneh in pod izvršbo. Odločilo je tudi, da je tožena stranka dolžna tožeči stranki izplačati neto razliko v plači, nastalo zaradi nepravilne razporeditve, z zakonitimi zamudnimi obrestmi od vsakega 16. v mesecu za pretekli mesec, od pripadajočih bruto razlik pa odvesti tudi predpisane davke in prispevke, vse v 8 dneh in pod izvršbo. Kar je zahtevala tožeča stranka drugače, je kot neutemeljeno zavrnilo in odločilo, da vsaka stranka nosi svoje stroške postopka. Zoper ugodilni del te sodbe se iz razloga nepopolno in zmotno ugotovljenega dejanskega stanja ter napačne uporabe materialnega prava pritožuje tožena stranka. Pritožbenemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi in izpodbijano sodbo spremeni tako, da zahtevek tožnice v celoti zavrne oz. podredno, da pritožbi ugodi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje. V pritožbi navaja, da tožena stranka druge sistemizacije, kot je potrjena sistemizacija s strani ministrstva, nima. Te sistemizacije ni izpodbijala niti tožnica niti tožena stranka in je zato za toženo stranko postala sestavni del njene notranje ureditve. Če pa obstoječa sistemizacija, ki jo tožena stranka ima, ni veljavna, potem je neizvršljiva tudi odločitev sodišča, saj tožena stranka druge sistemizacije nima. Tožnica je na pritožbo odgovorila. Predlaga, da pritožbeno sodišče pritožbo zavrne kot neutemeljeno in potrdi sodbo sodišča prve stopnje, toženi stranki pa naloži povrnitev pritožbenih stroškov tožeče stranke. Pritožba ni utemeljena. Pritožbeno sodišče je izpodbijano sodbo preizkusilo v mejah razlogov, ki so navedeni v pritožbi ter na podlagi 2. odst. 350. čl. Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS št. 26/99) glede bistvenih kršitev določb postopka, na katere mora paziti po uradni dolžnosti in glede pravilne uporabe materialnega prava. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje pravilno zaključilo, da predstavlja akt o sistemizaciji bistveno predpostavko za razporeditev delavca na določeno delovno mesto, kajti delodajalec lahko delavca razporedi le na delovno mesto, ki je sistemizirano v splošnem aktu. V skladu s 3. odst. 8. čl. Zakona o temeljnih pravicah iz delovnega razmerja (ZTPDR - Ur. l. SFRJ št. 60/89 - RS 92/94) mora biti s takšnim aktom določena vrsta in stopnja strokovne izobrazbe za določeno vrsto poklica, znanja in zmožnosti ter drugi posebni pogoji, potrebni za opravljanje del delovnega mesta. Računalniškega izpisa z nekaterimi ročno popravljenimi podatki, ki ga je kot akt o sistemizaciji predložila tožena stranka, tudi po mnenju pritožbenega sodišča ni mogoče šteti za splošni akt v smislu 3. odst. 8. čl. ZTPDR, drugega akta o sistemizaciji pa tožena stranka ni predložila. Zaradi navedenega je sodišče prve stopnje ravnalo pravilno, ko je izpodbijana sklepa o razporeditvi tožnice razveljavilo, saj tožena stranka ni predložila akta o sistemizaciji, iz katerega bi bilo razvidno, da je bila tožnica razporejena na delovno mesto, ki je bilo vnaprej opredeljeno v sistemizaciji delovnih mest tožene stranke kot splošnem aktu tožene stranke. Pritožbeno sodišče pripominja, da sodišče ne more samo določiti ustreznega delovnega mesta, kamor naj tožena stranka razporedi tožnico. To je lahko delovno mesto, ki ga glede na določbe 25. čl. Zakona o razmerjih plač v javnih zavodih, državnih organih in v organih lokalnih skupnosti (ZRPJZ, Ur.l. RS št. 18/94) lahko določi le pristojni organ zavoda .... Neutemeljena je tudi pritožbena navedba, da bi morala tožnica izpodbijati akt o sistemizaciji, saj ima delavec, ki ni zadovoljen z dokončno odločitvijo delodajalca (torej tudi z odločitvijo o razporeditvi na delovno mesto), pravico zahtevati varstvo svojih pravic pri pristojnem sodišču (83. čl. ZTPDR). Zaradi vsega navedenega je pritožbeno sodišče zavrnilo pritožbo kot neutemeljeno in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje (353. čl. ZPP). Tožena stranka s pritožbo ni uspela, zato je pritožbeno sodišče odločilo, da sama krije svoje pritožbene stroške (165. čl. v zvezi s 154. čl. ZPP). Tožeča strank sama krije svoje stroške odgovora na pritožbo, ker ni bil potreben, saj ni pripomogel k rešitvi spora (155. čl. ZPP). Določbe ZTPDR je pritožbeno sodišče smiselno uporabilo kot republiški predpis v skladu z določilom 1. odst. 4. čl. Ustavnega zakona za izvedbo Temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije (Ur. list RS št. 1/91-I in 45/1/94).

ZRPJZ člen 25,  25.  ZTPDR člen 8,  8/3,  83.  ZPP člen 154,  165,  353,  154,  165,  353.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.