VDS Sklep Pdp 305/2000
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2000-07-04

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Po 2. odst. 210. člena ZPP/99 lahko stranka kadarkoli predlaga nadaljevanje postopka, ki miruje, sodišče pa pred potekom treh mesecev od dneva nastopa mirovanja ne sme nadaljevati postopka.

Pritožbi se ugodi in se sklep sodišča prve stopnje razveljavi ter zadeva vrne v nov postopek.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom predlog tožnika za nadaljevanje postopka zavrglo, ker od nastanka mirovanja postopka do podaje predloga za nadaljevanje postopka še ni pretekel rok, ki ga določa 2. odst. 210. člena ZPP/99. Zoper sklep sodišča prve stopnje se pritožuje tožeča stranka in predlaga, da se pritožbi ugodi in napadeni sklep razveljavi in dopusti nadaljevanje postopka. Odločitev sodišča prve stopnje je pravno in dejansko zgrešena. Sodišče se sklicuje na člen 210/2 ZPP, pri tem pa dela napako, saj v teh določbah nikjer ni izrecno zapisano, da se dan ali dva pred iztekom mirovanja ne sme sodišče obvestiti o nadaljevanju postopka. Dejstvo je, da je bil zastopnik tožnika 12.,, 13. in 14.1.2000 odsoten, zato je bil prisiljen sodišče obvestiti, da vztraja na nadaljevanju postopka že 10.1.2000. Pritožba je utemeljena.

Pritožbeno sodišče je preizkusilo sklep sodišča prve stopnje v mejah uveljavljenih pritožbenih razlogov in pri navedenem preizkusu ugotovilo, da je sodišče prve stopnje nepravilno predlog za nadaljevanje postopka zavrglo.

Po 210. členu ZPP/99 postopek miruje, dokler kakšna stranka ne predlaga, naj se nadaljuje. Zakon o pravdnem postopku (ZPP - Ur.l. RS št. 26/99) izrecno določa, da se postopek ne more nadaljevati, predno ne pretečejo trije meseci od dneva, ko je nastalo mirovanje. Če pa nobena stranka v štirih mesecih od dneva, ko je nastalo mirovanje, ne predlaga nadaljevanje postopka, se šteje, da je tožba umaknjena.

Navedeno določilo ZPP/99 nekoliko drugače ureja postopek nadaljevanje postopka, ki miruje, kot je to določal 2. odst. 217. člena ZPP/77. Po prejšnji ureditvi stranka ni mogla predlagati nadaljevanja postopka pred potekom treh mesecev od dneva, ko je nastalo mirovanje. Že ob dikciji 2. odst. 217. člena ZPP/77 je bilo mogoče zaključiti, da stranka ni vložila predloga preuranjeno, če je predlagala nadaljevanje postopka prej, preden so pretekli trije meseci od dneva, ko je nastopilo mirovanje. Iz sedanje dikcije 2. odst. 210. člena ZPP/99 pa to jasno izhaja. Zakon ne določa več, da stranka ne more predlagati nadaljevanje postopka pred potekom trimesečnega roka, ampak določa le, da se postopek ne more nadaljevati, preden ne potečejo trije meseci od dneva, ko je nastopilo mirovanje, kar pomeni, da sodišče ne sme prej nadaljevati postopka, preden ne pretečejo trije meseci, seveda pa stranka lahko predlaga nadaljevanje tudi že v času mirovanja postopka. Navedeni trimesečni rok je očitno določen za sodišče in ne za stranko postopka. Zato predlaganje nadaljevanja postopka, ki miruje, še pred potekom trimesečnega zakonskega roka, za stranko nima nobenega procesnega učinka.

Glede na navedeno je po oceni pritožbenega sodišča sodišče prve stopnje nepravilno ravnalo, ko je predlog za nadaljevanje postopka, zaradi preuranjenosti zavrglo. Zato je sodišče druge stopnje pritožbi ugodilo in sklep sodišča prve stopnje razveljavilo ter zadevo vrnilo v nov postopek (2. točka 365. člena ZPP/99).

ZPP (1977) člen 217,  217/2,  217,  217/2.  ZPP člen 210,  210/2,  365,  365/2,  210,  210/2,  365,  365/2.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.