VDS sklep Psp 93/99
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2001-07-06

29. člen Pravilnika o štipendiranju (Uradni list RS, št. 29/93 - 39/99) določa, da se štipendije izplačujejo za celo šolsko leto, razen v zaključnem letniku srednjih šol, ko se za julij in avgust ne izplačujejo. V času trajanja absolventskega staža se izplačujejo štipendije do diplome, vendar ne dalj kot eno leto. Dejstvo, da je tožnik kot absolvent na Višji upravni šoli že prejemal štipendijo v absolventskem stažu, ne izključuje njegove pravice, da kot absolvent druge fakultete ponovno prejema štipendijo v času absolventskega staža.

Pritožbi se ugodi in se izpodbijana sodba razveljavi ter se zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek tožnika na razveljavitev dokončne odločbe tožene stranke št. II-0663/97-02043-0676/98 z dne 20.5.1998 ter priznanje pravice do republiške štipendije za čas absolventskega staža na Fakulteti za družbene vede, ker je ugotovilo, da je že koristil absolventski staž na Višji upravni šoli. Zoper sodbo se laično pritožuje tožnik smiselno iz vseh pritožbenih razlogov, s predlogom na razveljavitev in odpravo sodbe sodišča prve stopnje oziroma podrejeno predlaga spremembo v smeri ugoditve zahtevku. Navaja, da sodišče prve stopnje zgolj ponavlja tolmačenje drugostopenjskega organa in opozarja na kršenje postopka s strani upravnih organov. Vztraja pri trditvi, da mu je bila z dodelitvijo republiške štipendije za študij na FDV do konca študijskega leta 1997/98, dodeljena štipendija tudi za absolventski staž, ki je z zakonom določeni zaključni letnik dodiplomskega študija ter sestavni del vsakega visokošolskega izobraževanja. Pogoje prejemanja je ves ta čas izpolnjeval in bi moral prejemati štipendijo tudi v tem času. Pritožba je utemeljena. Povsem prav ima pritožba, ko poudarja, da dejansko stanje v sporni zadevi še ni povsem razčiščeno in da sodišče prve stopnje ni pravilno uporabilo materialnega prava. Iz obrazložitve izpodbijane sodbe je sicer razvidno, kateri predpis je sodišče uporabilo, vendar ga je po mnenju pritožbenega sodišča uporabilo zmotno. V predmetni zadevi gre za presojo pravilnosti in zakonitosti odločitve tožene stranke z odločbo št. II-0663/97-02043-0676/98 z dne 20.5.1998 o zavrnitvi pritožbe zoper odločbo Republiškega zavoda za zaposlovanje, s katero je tožeči stranki kot štipendistu prenehala pravica do republiške štipendije. Enota republiškega zavoda za zaposlovanje v Kranju je namreč z odločbo z dne 16.10.1995 tožniku priznala republiško štipendijo za šolanje na Fakulteti za družbene vede (v nadaljevanju FDV) od 1.10.1995 do konca rednega šolanja po statutu šole in ob izpolnjevanju pogojev iz pravilnika. Sodba sodišča prve stopnje pravilno poudarja, da področje štipendiranja urejata Zakon o zaposlovanju in zavarovanju za primer brezposelnosti (Ur. l. RS, št. 5/91 - 38/94) in Pravilnik o štipendiranju (Ur. l. RS, št. 29/93 - 39/97; v nadaljevanju pravilnik). 29. člen pravilnika določa, da se štipendije izplačujejo za celo šolsko leto, razen v zaključnem letniku srednjih šol, ko se za julij in avgust ne izplačujejo. V času trajanja absolventskega staža se izplačujejo štipendije do diplome, vendar ne dalj kot eno leto. Te določbe pa ni mogoče pravilno uporabljati le ob njeni gramatikalni razlagi. Po stališču pritožbenega sodišča je citirano določbo potrebno razlagati in uporabljati v skladu z namenom samega štipendiranja. Republiške štipendije se dodeljujejo iz sredstev zaposlovanja in imajo predvsem socialni karakter. Če je nekomu priznana pravica do štipendije na višji stopnji, potem je v skladu z namensko in logično razlago, da višja stopnja študija vključuje tudi absolventski staž do diplome, vendar največ eno leto, saj drugače študija ni mogoče dokončati. Pravilno je torej pritožnikovo stališče, da citirana določba pravilnika ne daje pravne podlage za prenehanje štipendije v času absolventskega staža na FDV zgolj zato, ker je pred leti že bil uživalec te dajatve kot absolvent na Višji upravni šoli, torej ni izključevalne narave. Izpodbijana zavrnilna sodba je izdana preuranjeno, saj je dejansko stanje v zvezi s tožbenimi in enakimi pritožbenimi navedbami ostalo nerazčiščeno. Zato jo je bilo potrebno razveljaviti in zadevo vrniti sodišču prve stopnje v novo sojenje. V ponovljenem postopku bo moralo sodišče prve stopnje v zvezi z drugačnim materialnopravnim razlogovanjem sodišča druge stopnje popolnoma razčistiti in prepričljivo ugotoviti dejansko stanje. Potrebno bo razčistiti pravno odločilna dejstva, torej ali je tožnik tudi v šolskem letu 1997/98 izpolnjeval vse pogoje za nadaljnje uživanje pravice do republiške štipendije. Šele, ko bo dopolnilo dokazni postopek v nakazani smeri in po potrebi izvedlo druge dokaze, pomembne za razjasnitev in ugotovitev vseh odločilnih dejstev, bo lahko o zahtevku tožeče stranke ponovno odločalo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.