VDS Sodba Pdp 383/95
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 1996-09-25

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

prenehanje delovnega razmerja - pismena izjava - napake volje

Predočitev možnih posledic nasprotovanja kasneje sprejetemu konceptu preobrazbe tožene stranke v javno podjetje in možnih posledic sodelovanja pri ustanavljanju by pass podjetja v mešani lasti ter sodelovanja pri brezplačnem prenosu družbenih sredstev za ta by pass podjetje ne pomeni pravno upoštevne sile ali grožnje pri podpisu izjave o prenehanju delovnega razmerja, za katero je dal pobudo delodajalec.

Pritožba se kot neutemeljena zavrne in se potrdi sodba sodišča prve stopnje.

Tožnica sama trpi svoje pritožbene stroške.

Z izpodbijano sodbo je sodišče prve stopnje zavrnilo tožničin zahtevek za razveljavitev sklepa tožene stranke z dne 7.11.1991 (prejetega dne 14.11.1991) o prenehanju delovnega razmerja tožnice na podlagi njene pismene izjave in zahtevek za reintegracijo tožnice v delovno razmerje pri toženi stranki ter povrnitev stroškov postopka.

Pri tem je ugotavljalo, da je delovno razmerje tožnici pri toženki zakonito prenehalo glede na njeno veljavno podano izjavo z dne 27.9.1991. Zoper gornjo sodbo se pritožuje tožnica zaradi zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja in zmotne uporabe materialnega prava ter predlaga njeno spremembo v smeri ugoditve zahtevku, podredno pa predlaga njeno razveljavitev in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v novo sojenje. Pri tem ponovno poudarja, da je do podpisa sporne izjave o prenehanju delovnega razmerja z njene strani prišlo pod vplivom sile oz. grožnje in zlasti izpostavlja neutemeljeno grožnjo s kazenskim postopkom s strani direktorja tožene stranke ter zatrjuje, da je bilo takšno postopanje zoper njo inicirano s strani takratnega sekretarja za komunalo IS mesta x.y.., ker je tožnica aktivno nasprotovala takratni reorganizaciji tožene stranke v javno podjetje in zaradi njenega aktivnega sodelovanja pri ustanovitvi mešanega podjetja x.y..

V odgovoru na pritožbo tožena stranka predlaga zavrnitev pritožbe in potrditev izpodbijane sodbe.

Sodišče prve stopnje je v tej zadevi dovolj razčistilo dejansko stanje in napravilo pravilne pravne zaključke, da pri podpisu sporne izjave o prenehanju delovnega razmerja na strani tožnice ni šlo za pravno upoštevne napake volje, tako da je na podlagi te izjave tožnici delovno razmerje pri toženki zakonito prenehalo. Ob tem v postopku na prvi stopnji pritožbeno sodišče ni zasledilo napak, na katere mora ob obravnavi pritožbe paziti po uradni dolžnosti.

V zvezi s pritožbenimi navedbami pritožbeno sodišče ugotavlja, da je tožnica, kot pomočnica direktorja bivšega podjetja x.y., aktivno zastopala koncept preoblikovanja tega podjetja, ki pred pristojnimi organi ni bil sprejet. Zaradi aktivnega nasprotovanja preoblikovanju tega podjetja v javno podjetje, ki ga tožnica sama priznava, je logično, da ustanovitelj tožene stranke na njeno konstruktivno sodelovanje pri vodenju tožene stranke ni mogel računati. Ker je tožnica v svojstvu pomočnika direktorja nesporno istočasno aktivno sodelovala pri ustanovitvi mešanega podjetja x.y., ter pri brezplačnem prenosu določenih družbenih sredstev, s katerimi je dotlej razpolagalo družbeno podjetje x.y., v zvezi s čimer je bil s strani x.y.. ugotovljen sum storitve kaznivega dejanja (resda poimensko le s strani takratnega odgovornega direktorja podjetja x.y.), je direktor tožene stranke tožnici v razgovoru dne 27.9.1991 utemeljeno predočil tudi vprašanje njene kazenske odgovornosti in postavil pogoje za saniranje takratnega nezakonitega stanja brez hujših posledic za delovna razmerja ostalih delavcev, ki so brez aktivnejše vloge sodelovali pri ustanovitvi sporne by pass mešane družbe. Takšna predočitev takratnega stanja tudi po mnenju pritožbenega sodišča ni pomenila pravno upoštevne nedopustne grožnje ali prisile, ki bi vplivala na veljavnost s strani tožnice podane izjave o prenehanju delovnega razmerja, katere pomena se je tožnica nesporno zavedala.

Glede na povedano je pritožbeno sodišče tožničino pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Ob takem izidu pritožbenega postopka tožnica sama trpi svoje pritožbene stroške.

ZOR člen 60,  60.  ZDR člen 100,  100/1,  100/1-1,  100,  100/1,  100/1-1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.