VDS sklep Pdp 36/2001
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2001-09-13

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

zahtevek - bistvena kršitev določb postopka

Obravnava nedoločno opredeljenega tožbenega zahtevka, ki ima za posledico nejasen izrek sodbe, je bistvena kršitev pravdnega postopka iz 1. odst. 339. čl. ZPP.

Pritožbama se ugodi in se izpodbijana sodba v 2. točki izreka glede vpisa delovne dobe v delovno knjižico in priznanja drugih pravic za čas nezakonitega prenehanja delovnega razmerja ter v celoti v 3. točki izreka razveljavi in se zadeva v tem obsegu vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje. Pritožbeni stroški so nadaljnji stroški postopka.

Z izpodbijano sodbo je sodišče prve stopnje ugodilo tožnikovemu zahtevku in razveljavilo disciplinska sklepa tožene stranke z dne 14.9.1998 in 20.10.1998, s katerima je bil tožniku izrečen disciplinski ukrep prenehanja delovnega razmerja. Posledično je ugotovilo, da tožniku delovno razmerje pri toženi stranki ni zakonito prenehalo in mu je tožena stranka za čas brezposelnosti dolžna v delovno knjižico vpisati delovno dobo ter ga pozvati nazaj na delo, hkrati pa mu je dolžna od nezakonitosti prenehanja delovnega razmerja dalje izplačati plačo z zakonitimi zamudnimi obrestmi in z odvodom davkov in prispevkov ter tožniku povrniti stroške sodnega in predsodnega disciplinskega postopka. V obrazložitvi sodbe sodišče omenja, da se je tožnik s 16.12.1998 samozaposlil, kar pa ne vpliva na obveznost toženke, da ga pozove nazaj na delo. Zgolj zoper 3. točko izreka gornje sodbe, to je zoper naložitev plačila plače z zakonitimi zamudnimi obrestmi ob odvodu davkov in prispevkov, se pritožuje tožena stranka, formalno iz vseh pritožbenih razlogov in primarno predlaga v tem delu njeno razveljavitev ter vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v novo sojenje. Pri tem v prvi vrsti graja neopredeljenost izreka glede dolžnega plačila plače, hkrati pa opozarja, da ji je sodišče neutemeljeno naložilo plačilo zakonitih zamudnih obrestmi od bruto zneskov plače. Zoper 2. točko izreka izpodbijane sodbe in to zgolj glede priznanja delovne dobe in pravic iz delovnega razmerja za čas nezakonitega prenehanja delovnega razmerja, se pritožuje tožnik, formalno zaradi zmotne uporabe materialnega prava, dejansko pa tudi zaradi bistvene kršitve določb pravdnega postopka. Tudi tožnik v bistvu graja nedoločnost izreka izpodbijane sodbe v tem delu, ko je sodišče sicer odločalo o priznanju delovne dobe, ne pa tudi o drugih pravicah iz delovnega razmerja, ki gredo tožniku tudi od 16.12.1998 dalje, ko je pričel opravljati samostojno gospodarsko dejavnost kot s.p., saj si v tem svojstvu ni uspel zagotoviti zavarovalnih osnov, kot bi jih bil deležen pri toženi stranki, če mu delovno razmerje ne bi nezakonito prenehalo. Pritožbi sta utemeljeni. V skladu z določili 1. odst. 180. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP/99 - Ur.l. RS št. 26/99) mora tožba obsegati določen zahtevek. Določno oblikovanje zahtevka je tudi v interesu tožene stranke, saj le v zvezi z določno opredeljenim zahtevkom lahko v celoti uveljavlja svoje procesne pravice. Ker odloča sodišče v pravdi in tudi v delovnih sporih (razen glede dokončne odločbe delodajalca) o zahtevkih (310. člen ZPP/99), vpliva določnost zahtevka tudi na določnost izreka sodbe. Tudi zaradi varstva svojih interesov so stranke upravičene zahtevati vsebinsko določne izreke sodb. V tem primeru se tožena stranka utemeljeno pritožuje nad nedoločno opredeljenim izrekom sodbe sodišča prve stopnje glede njenih obveznosti za plačilo plače (vključno z zakonitimi zamudnimi obrestmi), prav tako pa se tožnik utemeljeno pritožuje, da sodišče v izrek sodbe niti ni v celoti povzelo njegovega sicer pavšalno in premalo določno opredeljenega zahtevka za priznanje pravic iz delovnega razmerja. Ker je prvostopno sodišče dopustilo obravnavo le pavšalno in nedoločno opredeljenih zahtevkov iz naslova pravic iz delovnega razmerja ter plačila plače in je o tem delu zahtevkov odločalo zgolj pavšalno, tako da je izpodbijana sodba, zlasti glede na sočasno ugotovitev, da je bil tožnik od 16.12.1998 dalje samozaposlen, glede posledic in obveznosti iz naslova nezakonitega prenehanja delovnega razmerja dejansko premalo določna za obe stranki, je s tem storilo bistveno kršitev postopka v smislu določb 1. odst. 339. člena ZPP/99. Na pritožbo obeh strank je bilo zato potrebno v skladu s 1. odst. 354. člena ZPP/99 v izpodbijanem delu sodbo sodišča prve stopnje razveljaviti in v razveljavljenem obsegu zadevo vrniti prvostopnemu sodišču v novo sojenje. V ponovljenem postopku bo sodišče od tožnika v smislu določb 108. člena ZPP/99 najprej zahtevalo popravo tožbe v smeri določne opredelitve zahtevkov glede uveljavljanja pravic za čas nezakonitega prenehanja delovnega razmerja, vključno z določno opredelitvijo denarnega zahtevka po višini. Šele po ustrezni dopolnitvi tožbe v nakazani smeri bo v tem delu le-ta sposobna za obravnavanje in bo sodišče nadaljnji postopek lahko zakonito izvedlo glede na stališča strank do tako oblikovanega zahtevka. Ob zaključku postopka bo sodišče hkrati s stroški ponovljenega postopka odločilo tudi o stroških tega pritožbenega postopka.

ZPP člen 108,  180,  180/1,  310,  339,  339/1,  354,  354/1,  108,  180,  180/1,  310,  339,  339/1,  354,  354/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.