VDS sodba in sklep Pdp 1678/99
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2001-07-12

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

Ker je bil tožnik, ki je po poklicu ključavničar s IV. stopnjo strokovne izobrazbe, najprej razporejen na delovno mesto, na katerem se zahteva smer konditor, zatem pa na delovno mesto - smer prodajalec, razporeditvi nista bili zakoniti, čeprav se za obe delovni mesti, na kateri je bil razporejen, zahteva IV. stopnja strokovne izobrazbe.

Pritožbi se delno ugodi in se izpodbijana sodba v tč. 4, 5 in 6 izreka razveljavi in se v tem obsegu zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje. V ostalem se pritožba zavrne in se v nerazveljavljenem delu potrdi sodba sodišča prve stopnje.

Z izpodbijano sodbo je sodišče prve stopnje razveljavilo odločitve organov tožene stranke z dne 8.5.1996, o razporeditvi tožnika na delovno mesto skupinovodje v proizvodnji in z dne 11.6.1997 ter 3.9.1997, o razporeditvi tožnika na delovno mesto pomočnika skladiščnika ter toženi stranki naložilo, da tožnika razporedi na delovno mesto, ki ustreza stopnji njegove strokovne izobrazbe za določeno vrsto poklica. Pri tem je štelo, da tožnik, ki je po poklicu ključavničar, ob gornjih razporeditvah ni bil razporejen na delovno mesto, ki bi ustrezalo vrsti tožnikovega poklica. Hkrati je sodišče toženi stranki naložilo, da tožniku od 1.4.1996 dalje izplača razliko plače med dejansko prejeto plačo in plačo, kot bi mu šla za delovno mesto ključavničar II in toženi stranki naložilo, da tožniku povrne 6.000,00 SIT stroškov postopka, višji oz. drugačni zahtevek pa zavrnilo. Zoper gornjo sodbo se pritožuje tožena stranka iz razlogov zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja ter zmotne uporabe materialnega prava in predlaga njeno spremembo v smeri zavrnitve zahtevka, oz. podredno predlaga njeno razveljavitev in vrnitev zadeve sodišču prve stopnje v novo sojenje. Pri tem poudarja, da je bil tožnik razporejen v bistvu na ustrezna druga dela, ker se je obseg dela na vzdrževanju, kjer je delal kot ključavničar II., zmanjšal. Brez takšne razporeditve bi tožnik postal trajni višek. Glede višine plače pa pritožba zatrjuje, da je tožnik vseskozi prejemal plačo za IV. tarifni razred, oz. po višji od dveh plačilnih grup v tem tarifnem razredu, tako da v primerjavi s ključavničarjem II. ni bil prikrajšan. Pritožba je delno utemeljena. Glede spornih razporeditev sodišče prve stopnje pravilno ugotavlja, da z vidika smeri poklicne izobrazbe tožnik ni bil ustrezno razporejen. Iz podatkov spisa izhaja, da se za delovno mesto skupinovodje v proizvodnji pri toženi stranki zahteva IV. stopnja strokovne izobrazbe živilske stroke, za delovno mesto pomočnika skladiščnika pa IV. stopnja izobrazbe trgovske stroke. Formalno tako navedeni delovni mesti za tožnika, ki je po poklicu ključavničar, z vidika vrste poklica nista bili ustrezni, tako da zakoniti pogoji za redno razporeditev v smislu določb 17. člena ZTPDR niso bili podani. Zato je prvostopno sodišče sporne razporeditvene sklepe utemeljeno razveljavilo in tožena stranka s svojo pritožbo v tem delu ni mogla uspeti. Tudi zatrjevano dejstvo, da bi bil sicer tožnik opredeljen za trajni višek, na pravilnost takšne odločitve ne more vplivati, še vedno pa bo moral tožnik s tem računati, če mu tožena stranka ustrezne razporeditve objektivno ne bo uspela zagotoviti. Utemeljena pa je pritožba glede pavšalno dosojene razlike plače. V tem delu je sodišče odločilo preuranjeno, ne da bi preverilo, ali je bil tožnik pri izplačilu plače zaradi spornih razporeditev sploh oškodovan. Zato je bilo potrebno v skladu s 355. členom ZPP v tem delu izpodbijano sodbo razveljaviti in zadevo vrniti sodišču prve stopnje v novo sojenje. V ponovljenem postopku bo moral tožnik svoj denarni zahtevek opredeliti tudi po višini, da bo sploh izkazan njegov pravni interes za tožbo na razliko plače. Tako oblikovani zahtevek bo potem sodišče lahko v nadaljnjem postopku ustrezno preverilo in o njem zakonito odločilo. Glede na izid dopolnjenega postopka bo sodišče ponovno odločilo tudi o stroških postopka.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.