VDS sodba Pdp 811/2000
Sodna praksa Višjega delovnega in socialnega sodišča, 2001-07-06

Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore

sklenitev delovnega razmerja - varstvo pravic

1. Po 84. členu ZTPDR lahko neizbrani kandidat, ki meni, da je bil po objavi oz. razpisu izbran kandidat, ki ne izpolnjuje objavljenih pogojev, ali da je bil kako drugače prekršen postopke za izbiro prijavljenih kandidatov, vloži ugovor v 15 dneh od dneva, ko je sprejel sklep o izbiri kandidata, nato pa lahko uveljavlja sodno varstvo. Če sodišče ugodi zahtevku prizadetega kandidata, lahko razveljavi sklep o izbiri, če je bila kršitev storjena samo pri izbiri, ali pa celoten postopek, če je prišlo do kršitve v zvezi z objavo oziroma razpisom. 2. Sodišče ne more samo nadomestiti izbire in naložiti delodajalcu, da mora s kandidatom skleniti delovno razmerje, razen tedaj, če bi imel tak kandidat prednostno pravico pri zaposlitvi (npr. invalid).

Pritožba se zavrne in se potrdi sodba sodišča prve stopnje.

Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo razveljavilo razpisni postopek objavljen v Ur.l. RS št. 33 z dne 21.6.1996 in sklep o izbiri A.A. za direktorico družbe B. d.o.o. ter odločilo, da je tožena stranka dolžna tožnici povrniti 10.075,00 SIT pravdnih stroškov. Zoper sodbo sodišča prve stopnje se pritožuje tožena stranka iz pritožbenega razloga zmotne ali nepopolne ugotovitve dejanskega stanja ter predlaga, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi, izpodbijano sodbo sodišča prve stopnje razveljavi ter zadevo vrne sodišču v novo sojenje. Po mnenju tožene stranke se pogoju znanja tujega jezika ne more priznati enaka teža kot objavljenem pogoju zahtevana strokovna izobrazba ustrezne smeri oz. izkušnjam na vodstvenih delih ter na področju dejavnosti družbe. Zato je po mnenju pritožbe tožena stranka izbirni postopek, kljub temu, da niso bili v razpisu natančno povzeti zahtevani pogoji iz akta o ustanovitvi, pravilno izpeljan in zato je bil tudi sklep o izbiri A.A. za direktorico tožene stranke pravilen. Pritožba ni utemeljena. Pritožbeno sodišče je preizkusilo zakonitost sodbe sodišča prve stopnje v mejah uveljavljanih pritožbenih razlogov in pri navedenem preizkusu ugotovilo, da je odločitev sodišča prve stopnje materialno pravno pravilna. Sodišče prve stopnje pravilno zaključuje, da je bil v objavi prostega delovnega mesta izpuščen z aktom o ustanovitvi družbe B. d.o.o. zahtevan pogoj "znanje vsaj enega tujega jezika". V 5. odst. 16. člena Akta o ustanovitvi so konkretno določeni pogoji, ki jih mora poleg zakonskih pogojev izpolnjevati oseba, ki je imenovana za direktorja družbe. Zato je utemeljeno poseglo v razpisni postopek. Po 3. odst. 9. člena Zakona o temeljnih pravicah iz delovnega razmerja (ZTPDR - Ur.l. SFRJ št. 60/89 in 42/90, ki se uporablja kot predpis RS) mora delodajalec objaviti prosta delovna mesta. Bistveni sestavni del razpisa ali objave je navedba delovnega mesta, ker so le za konkretno delovno mesto lahko določeni pogoji. Za delovno mesto direktorja družbe akt o ustanovitvi izrecno določa zahtevane pogoje, zato bi morala objava prostega delovnega mesta povzeti vse v aktu o ustanovitvi navedene pogoje, sicer objava prostega delovnega mesta ni zakonita. Po veljavni delovnopravni zakonodaji ima kandidat, ki se je prijavil na oglas oz. razpis, pa ni bil izbran, enake možnosti glede varstva svojih pravic kot delavci v organizaciji oz. pri delodajalcu. Po 84. členu ZTPDR lahko neizbrani kandidat, ki meni, da je bil po objavi oz. razpisu izbran kandidat, ki ne izpolnjuje objavljenih pogojev, ali da je bil kako drugače prekršen postopke za izbiro prijavljenih kandidatov, vloži ugovor v 15 dneh od dneva, ko je sprejel sklep o izbiri kandidat, nato pa sodno varstvo. Če sodišče ugodi zahtevku prizadetega kandidata, potem lahko razveljavi samo sklep o izbiri, če je bila kršitev storjena samo pri izbiri, sicer pa celoten postopek, če je prišlo do kršitve že v zvezi z objavo oziroma razpisom, ali sicer v kasnejšem postopku. Sodišče pa ne more samo nadomestiti izbire in ugotoviti, da mora delodajalec s kandidatom skleniti delovno razmerje, razen tedaj, če bi imel tak kandidat prednostno pravico pri zaposlitvi. V konkretnem primeru je sodišče prve stopnje pravilno ugotovilo, da je bila kršitev storjena že pri samem razpisnem postopku, zato je povsem utemeljeno razveljavilo celoten postopek, posledično pa tudi sklep o izbiri. Ker je sodišče prve stopnje ob popolno ugotovljenem dejanskem stanju pravilno uporabilo materialno pravo, je pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.