UPRS Sodba I U 1575/2025-6
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2025-11-07

dodelitev brezplačne pravno pomoči - finančni pogoj - dohodek prosilca - izvršba - pogoji za dodelitev brezplačne pravne pomoči

Zmotno je stališče tožene stranke, da ni mogoče upoštevati navedb prosilca, da prejema dejansko nižjo izplačilo zaradi sodnih izvršb. Tožena stranka pri ugotavljanju tožnikovega materialnega položaja ni upoštevala tretjega odstavka 14. člena ZBPP, ki omogoča upoštevanje dejansko prejetega periodičnega dohodka pod določenimi pogoji.

Tožbi se ugodi, odločba Okrožnega sodišča v Ljubljani številka Bpp 1715/2024 z dne 8. 8. 2025 se odpravi in se zadeva vrne toženi stranki v ponoven postopek.

1. Z izpodbijano odločbo je tožena stranka zavrnila tožnikovo prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči za pravno svetovanje in zastopanje v sodnem postopku Okrožnega sodišča v Ljubljani s številko III P 469/2024.

2. Iz obrazložitve izhaja, da je tožnik 8. 1. 2024 vložil obravnavano prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči (v nadaljevanju Bpp). Na podlagi podatkov Finančne uprave RS je tožena stranka ugotovila, da je tožnik v obdobju zadnjih treh mesecev pred vložitvijo prošnje prejel povprečno mesečno 1.127,32 EUR iz naslova pokojnine, in sicer oktobra 2023 v višini 1.113,96 EUR, novembra 2023 v višini 1134,01 EUR in decembra 2023 v višini 1.134,01 EUR , s čimer je presegel višino dveh osnovnih zneskov minimalnega dohodka, ki znaša 969,76 EUR. Tožena stranka je tožnika seznanila z ugotovitvijo o neizpolnjevanju materialnih pogojev za dodelitev redne brezplačne pravne pomoči (v nadaljevanju BPP). Tožnikova skrbnica je tem ugotovitvam ugovarjala.

3. V zvezi z ugotovljenimi dohodki iz naslova pokojnine tožena stranka ugotavlja, da tožnik presega cenzus za dodelitev BPP, saj njegova povprečna pokojnina v mesečni višini 1.127,32 EUR presega premoženjski cenzus. V 13. členu ZUPJS je predpisano znižanje dohodka le zaradi izplačane preživninske obveznosti in ne zaradi drugih odhodkov, zato po presoji tožene stranke ni mogoče upoštevati tožnikovih navedb, da prejema dejansko nižje izplačilo zaradi sodnih izvršb. Priložena obvestila Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje za obdobje od aprila do junija 2025 ni mogoče upoštevati, saj je v obravnavani zadevi pravno pomembno obdobje od oktobra do decembra 2024.

4. V nadaljevanju tožena stranka v zvezi z izjemno BPP tožniku pojasnjuje, da so v ZBPP določeni primeri izjemne BPP, ki pa jih tožnik ne izpolnjuje, še posebej ne po 6. alineji drugega odstavka 22. člena ZBPP, saj je bila tožniku odvzeta poslovna sposobnost zaradi kverulantstva. Po presoji tožene stranke tožnik ni upravičen do dodelitve izjemne BPP. V zvezi s tožnikovimi navedbami o izgubi in uničenju vsega premoženja v poplavah 4. 8. 2023 še pojasnjuje, da iz ocene delne škode Uprave za zaščito in reševanje z dne 26. 2. 2024 izhaja, da škoda ni nastala tožniku.

5. V zaključnem delu tožena stranka pojasnjuje, da ni presojala višine drugega tožnikovega premoženja in objektivnega pogoja za dodelitev BPP, ker z višino lastnega dohodka presega cenzus za dodelitev BPP.

6. Zoper izpodbijano odločbo vlaga tožnik tožbo iz vseh tožbenih razlogov in zaradi kratenja ustavno varovanih pravic. Predlaga, da zaradi nepravilno ugotovljenega dejanskega stanja in nezakonitosti razveljavi izpodbijano odločbo in ugotovi, da izpolnjuje pogoje za BPP, podrejeno, da razveljavi izpodbijano odločbo in zadevo vrne v ponovno odločanje.

7. Trdi, da je izpodbijano odločbo izdala nepristojna oseba, in sicer podpredsednica sodišča, zato je odločba nezakonita. V postopku niso bila upoštevana splošno znana dejstva, po katerih tožnik izpolnjuje pogoje za izjemno BPP, zato je njena odločitev nezakonita. Tožnik se je namreč v nevzdržni socialni in duševni stiski znašel zaradi nezakonitih sodb in nezakonitih izvršb, predvsem izvršbe Okrajnega sodišča v Domžalah s številko In 91/2000, v kateri so bili zapečateni stroji in oprema, ki so bili za tožnika edini vir prihodkov. To premoženje pa je bilo 4. 8. 2023 še poplavljeno, pri čemer škoda ni nastala le njegovemu sinu. Tako izpolnjuje pogoje za izjemno BPP. Tožnik ni kriv, da je bolan in brez denarja za odvetnika od konca devetdesetih let. V sodnih postopkih se je znašel kot tožena stranka, v katerih je vse izgubil (dediščino, dostojanstvo in zdravje).

8. Iz nadaljnjih tožbenih navedb izhaja, da tožena stranka ni upoštevala tretjega odstavka 14. člena ZBPP, saj ni upoštevala da zaradi sodnih rubežev prejema le 971,07 EUR in izpolnjuje pogoje za redno BPP. Zaradi odvzema poslovne sposobnosti mu je država dolžna zagotoviti pravno varnost in enake možnosti.

9. Tožena stranka v odgovoru na tožbo predlaga zavrnitev tožbe. Navaja, da so tožnikove trditve in dokazila glede izjemne BPP tožbena novota. Tožnikovo premoženjsko stanje pa ni splošno znano dejstvo. Tožnik je v obravnavani zadevi izrecno uveljavljal pravico do redne BPP, zato je tožena stranka ugotavljala s tem povezane pogoje. V izpodbijani odločitvi pa se je opredelila do tega, kateri dohodke lahko zmanjšajo ugotovljeni tožnikov periodični dohodek.

11. Predmet sodne presoje v obravnavani zadevi je pravilnost in zakonitost dokončne odločbe tožene stranke, s katero je zavrnila tožnikovo prošnjo za dodelitev redne in izjemne BPP.

12. Med strankama je sporno, ali tožnik presega postavljeno finančno mejo dvakratnika osnovnega zneska minimalnega dohodka oziroma materialnega položaja prosilca, kar po določilu 13. člena ZBPP izključuje možnost pridobitve pravice do redne BPP. Sporno je namreč, ali se pri izpolnjevanju pogojev za redno BPP glede ugotavljanja dohodkov upoštevajo dejansko prejeti dohodki. V zvezi s tem med strankama niso sporne ugotovitve toženke, 1) da je tožnikova povprečna neto pokojnina je 1.127,32 EUR na mesec v obdobju zadnjih treh mesecev pred vložitvijo prošnje

, in 2) da ima tožnik sodne izvršbe. To pomeni, da zaradi sodnih izvršb tožnik dejansko prejema nižje izplačilo pokojnine.

13. V skladu s prvim odstavkom 13. člena ZBPP je do redne BPP upravičena oseba, ki glede na svoj materialni položaj in glede na materialni položaj svoje družine brez škode za svoje socialno stanje in socialno stanje svoje družine ne bi zmogla stroškov sodnega postopka oziroma stroškov nudenja pravne pomoči. Po drugem odstavku 13. člena ZBPP se šteje, da je socialno stanje prosilca in njegove družine zaradi stroškov sodnega postopka oziroma stroškov nudenja pravne pomoči ogroženo, če mesečni dohodek prosilca (lastni dohodek) ne presega višine dveh osnovnih zneskov minimalnega dohodka, določenega z zakonom, ki ureja socialnovarstvene prejemke.

14. V skladu z drugim odstavkom 14. člena ZBPP se za ugotavljanje materialnega položaja prosilca in njegove družine iz prejšnjega odstavka uporabljajo določbe zakona, ki ureja socialnovarstvene prejemke, o načinu ugotavljanja materialnega položaja oseb pri uveljavljanju pravice do denarne socialne pomoči. V skladu s prvim odstavkom 12. člena ZUPJS se v dohodek, ki se upošteva, štejejo med drugim tudi dohodki in prejemki vseh oseb, ki so obdavčljivi dohodki po zakonu, ki ureja dohodnino, ki niso oproščeni plačila dohodnine (1. točka prvega odstavka 12. člena ZUPJS). Po sedmem odstavku 12. člena ZUPJS se upoštevajo dohodki in prejemki iz prvega odstavka 12. člena po zmanjšanju za normirane stroške oziroma dejanske stroške, priznane po zakonu, ki ureja dohodnino, ter za davke in obvezne prispevke za socialno varnost, odtegnjene od teh dohodkov in prejemkov. Izjeme za priznanje BPP so določene tudi v prvem odstavku 13. člena ZUPJS pa se pri ugotavljanju upravičenosti do posamezne pravice iz javnih sredstev dohodek zmanjša za: 1. izplačane preživnine; sredstva, ki jih od osebe (kot preživninskega zavezanca) izterja preživninski sklad iz naslova izplačanega nadomestila preživnine oziroma sredstva, ki jih je oseba sama plačala skladu iz tega naslova za leto, v katerem se upošteva dohodek pri uveljavljanju pravic po tem zakonu; in za druge prejemke, izplačane na podlagi izvršilnega pravnega naslova z namenom kritja življenjskih stroškov, vendar največ v višini izvršilnega pravnega naslova; in 2. periodične dohodke, ki jih je oseba nehala prejemati in ni začela prejemati drugih periodičnih dohodkov.

15. Na navedeni pravni podlagi je tožena stranka ugotovila, da ni mogoče upoštevati navedb prosilca, da prejema dejansko nižjo izplačilo zaradi sodnih izvršb. Vendar je to stališče zmotno, saj tožena stranka pri ugotavljanju tožnikovega materialnega položaja ni upoštevala tretjega odstavka 14. člena ZBPP, ki omogoča upoštevanje dejansko prejetega periodičnega dohodka pod določenimi pogoji. V skladu s tretjim odstavkom 14. člena ZBPP se namreč pri ugotavljanju materialnega položaja prosilca in njegove družine ne glede na določbe prvega in drugega odstavka 14. člena ZBPP ne upošteva premoženje, s katerim prosilec in njegova družina dejansko ne morejo razpolagati, če prosilec ali druge osebe izkažejo upravičene razloge, zaradi katerih je razpolaganje s tem premoženjem omejeno in na podlagi katerih je mogoče utemeljeno sklepati, da jih prosilec ali njegovi družinski člani niso zakrivili po lastni volji.

16. Po stališču Vrhovnega sodišča v zadevi X Ips 260/2017 z dne 3. 7. 2019 je tretji odstavek 14. člena ZBPP v primerjavi s 13. členom ZUPJS samostojna, specialna in kasnejša zakonska podlaga, na podlagi katere je mogoče pod posebnimi pogoji uveljavljati, da se določeno premoženje prosilca in njegove družine pri ugotavljanju njihovega materialnega položaja ne upošteva, če z njimi dejansko ne morejo razpolagati. Enako po navedenem stališču Vrhovnega sodišča velja tudi za nezmožnost razpolaganja z določenim delom dohodka. V zvezi s tem je Vrhovno sodišče pojasnilo, da na samostojnosti in specialnost tretjega 14. člena ZBPP napotuje že samo besedilo te določbe in da je treba izhajati iz namena BPP, zato je pri ugotavljanju izpolnjevanja pogojev za upravičenost do BPP dejanska možnost razpolaganja s premoženjem oziroma dohodkom pravno pomembna okoliščinah. V primerih, ko prosilcu ni mogoče očitati, da ima premoženje oziroma dohodek določene vrednosti, ki bi ga lahko uporabljal oziroma unovčil ter si iz tega zagotovil BPP, je utemeljeno, da se to premoženje oziroma dohodek pri ugotavljanju materialnega položaja ob izpolnjevanju dodatnih zakonskih pogojev izvzame.

17. Ob nespornem dejstvu, da ima tožnik sodne izvršbe, in ob upoštevanju dejstva, da tožena stranka ni upoštevala tretjega odstavka 14. člena ZBPP, je v izpodbijani odločbi izostala obrazložitev o tem, ali tožnik izkazuje upravičene razloge, zaradi katerih je razpolaganje z dohodkom omejeno in na podlagi katerih je mogoče utemeljeno sklepati, da jih ni zakrivil po lastni volji. Poleg tega tožena stranka ni pozivala tožnika, da izkaže višino zmanjšanega izplačila pokojnine v pravno pomembnem obdobju, posledično pa ni ugotavljala, ali je v tem obdobju tožniku dejansko bilo zmanjšano izplačilo pokojnine, za koliko ter na kateri podlagi.

18. Glede na navedeno je sodišče izpodbijano odločbo odpravilo zaradi zmotne uporabe materialnega prava (4. točke prvega odstavka 64. člena ZUS-1), v posledici česar je bilo nepopolno ugotovljeno dejansko stanje (2. točka prvega odstavka 64. člena ZUS-1), in je zato zadevo vrnilo toženki v ponoven postopek. V tem postopku bo tožena stranka morala ob pravilni uporabi materialnega prava, to je ob upoštevanju razlage tretjega odstavka 14. člena ZBPP, ugotoviti, za koliko je tožnik v pravno pomembnem obdobju dejansko prejel znižano izplačilo pokojnine, zakaj je bilo znižano, nato pa preizkusiti, ali so podane pravno pomembne okoliščine v zvezi z izvršilnim postopkom in posledično nezmožnostjo razpolaganja z delom dohodka, ki bi lahko privedle do drugačne odločitve glede tožnikove upravičenosti do BPP.

19. Sodišče je odločilo brez glavne obravnave na podlagi prve alineje drugega odstavka 59. člena ZUS-1, ker je že na podlagi tožbe, izpodbijanega akta ter upravnih spisov očitno, da je treba tožbi ugoditi in upravni akt odpraviti, v upravnem sporu pa ni sodeloval stranski udeleženec z nasprotnim interesom.

Iz izpodbijane odločbe izhaja, da je tožena stranka izračunala tožnikov materialni položaj na podlagi dohodkov, ki jih je prejel od oktobra do decembra 2023, v nadaljevanju pa je ugotovila, da je pravno pomembno obdobje za izračun dohodkov od oktobra do decembra 2024. V skladu s prvim odstavkom 20. člena ZSVarPre se upoštevajo povprečni mesečni dohodki in prejemki, ugotovljeni za samsko osebo, v obdobju treh koledarskih mesecev pred mesecem vložitve vloge. V obravnavani zadevi, v kateri je tožnik nesporno vložil prošnjo 8. 1. 2024, je torej pravno pomembno obdobje od oktobra do decembra 2023. Sodišče še pripominja, da iz izpodbijane odločbe ni razvidno, ali je tožnik samska oseba. To sodišče toženi stranki le pojasnjuje v opombi in navedeno zaradi pomanjkljive trditvene podlage ni razlog za odpravo odločbe, čeprav je to dejansko takšna procesna kršitev, ki sodišču onemogoča preizkus odločbe. Upravno sodišče namreč po uradni dolžnosti pazi le na ničnost (glej 37. člen Zakona o upravnem sporu - v nadaljevanju ZUS-1).

Zakon o brezplačni pravni pomoči (2001) - ZBPP  - člen 14, 14/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.