UPRS Sklep I U 1628/2025-7
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2025-10-24

brezplačna pravna pomoč - osebni stečaj - omejitev poslovne sposobnosti stečajnega dolžnika - stečajni upravitelj - vračilo brezplačne pravne pomoči - obseg stečajne mase - odobritev procesnih dejanj

Namen postopka osebnega stečaja je v tem, da bi vsi upniki iz premoženja stečajnega dolžnika prejeli plačilo svojih navadnih terjatev do stečajnega dolžnika hkrati in v enakih delih, pri čemer pa je stečajni upravitelj tisti, ki je v skladu z namenom ZFPPIPP upravičen in pooblaščen voditi posle insolventnega dolžnika ter ga zastopati pri procesnih in drugih pravnih dejanjih v zvezi s preizkusom terjatev ter ločitvenih in izločitvenih pravic. Njegova skrb je v prvi vrsti namenjena varstvu koristi upnikov, zato je v skladu z namenom stečajne zakonodaje pooblaščen za zastopanje stečajnega dolžnika pri vseh poslih in postopkih, ki kakorkoli vplivajo na obseg stečajne mase. Glede na to, da je bila z izpodbijano odločbo tožniku naložena obveznost vračila (plačila) brezplačne pravne pomoči v znesku 503,28 EUR, gre za okoliščino, ki bi lahko vplivala na obseg stečajne mase.

1. Tožnik je 19. 9. 2025 vložil laično tožbo zoper odločbo Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani Bpp 223/2025 z dne 11. 9. 2025 (v nadaljevanju izpodbijana odločba). Toženka mu je s to odločbo naložila, da mora v roku 15 dni po pravnomočnosti odločbe vrniti prejeto brezplačno pravno pomoč v znesku 503,28 EUR, v primeru zamude vse z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. V skladu s petim odstavkom 80. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) mora sodišče med postopkom ves čas po uradni dolžnosti paziti, ali je tisti, ki nastopa kot stranka, lahko pravdna stranka in ali je pravdno sposoben, ali zastopa pravdno nesposobno stranko njen zakoniti zastopnik, in ali ima zakoniti zastopnik posebno dovoljenje, kadar je to potrebno, in ali stranko zastopa pooblaščenec, določen v tretjem odstavku 86. člena tega zakona oziroma v tretjem odstavku 87. člena tega zakona. V skladu z drugim odstavkom 81. člena ZPP sodišče zahteva popravo tožbe, kadar ugotovi, da stranka nima zakonitega zastopnika ali da zakoniti zastopnik nima posebnega dovoljenja, če je to potrebno, da organ, pristojen za socialne zadeve, postavi skrbnika pravdno nesposobni osebi, oziroma zahteva od zakonitega zastopnika, naj si priskrbi posebno dovoljenje, ali pa ukrene, kar je potrebno, da bi bila pravdno nesposobna stranka pravilno zastopana. Po petem odstavku 81. člena ZPP sodišče zavrže tožbo, če so pomanjkljivosti take, da onemogočajo nadaljnjo pravdo.

3. Tožnik je v osebnem stečaju, zato je sodišče s sklepom I U 1628/2025-3 z dne 29. 9. 2025 pozvalo tožnikovo stečajno upraviteljico, da v roku 8 dni od prejema tega sklepa sporoči, ali odobrava tožnikovo tožbo. V fazi predhodnega preizkusa tožbe je namreč ugotovilo, da je tožnik tožbo vložil, ko je bil nad njim osebni stečaj že začet (sklep o začetku stečajnega postopka je postal pravnomočen 13. 5. 2025 (priloga C2), kot izhaja iz sklepa Okrožnega sodišča v Krškem St 529/2025 z dne 23. 4. 2025).

4. V skladu s 1. točko prvega odstavka 386. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (v nadaljevanju ZFPPIPP) se z začetkom postopka osebnega stečaja poslovna sposobnost stečajnega dolžnika omeji tako, da ne more sklepati pogodb in opravljati drugih pravnih poslov ali dejanj, katerih predmet je razpolaganje z njegovim premoženjem, ki spada v stečajno maso. Sodišče je zato ocenilo, da tožnik nima pravdne sposobnosti za vložitev obravnavane tožbe. Sodišče je še pojasnilo, da je Vrhovno sodišče že sprejelo stališče, da je treba določbo prvega odstavka 386. člena ZFPPIPP razumeti širše od jezikovne razlage. Kot opozori Vrhovno sodišče je namen postopka osebnega stečaja v tem, da bi vsi upniki iz premoženja stečajnega dolžnika prejeli plačilo svojih navadnih terjatev do stečajnega dolžnika hkrati in v enakih delih (prvi odstavek 382. člena ZFPPIPP), pri čemer pa je stečajni upravitelj tisti, ki je v skladu z namenom ZFPPIPP upravičen in pooblaščen voditi posle insolventnega dolžnika ter ga zastopati pri procesnih in drugih pravnih dejanjih v zvezi s preizkusom terjatev ter ločitvenih in izločitvenih pravic (1. točka drugega odstavka 97. člena ZFPPIPP). Njegova skrb je v prvi vrsti namenjena varstvu koristi upnikov, zato je v skladu z namenom stečajne zakonodaje pooblaščen za zastopanje stečajnega dolžnika pri vseh poslih in postopkih, ki kakorkoli vplivajo na obseg stečajne mase.

Glede na to, da je bila z izpodbijano odločbo tožniku naložena obveznost vračila (plačila) brezplačne pravne pomoči v znesku 503,28 EUR, gre po oceni sodišča za okoliščino, ki bi lahko vplivala na obseg stečajne mase.

5. Sklep sodišča z dne 29. 9. 2025 je bil stečajni upraviteljici vročen 30. 9. 2025. Osem dnevni rok za odobritev tožnikovih procesnih dejanja se je iztekel v sredo 8. 10. 2024. Stečajna upraviteljica ni odgovorila v sodno določenem roku, kar pomeni, da tožnikove tožbe ni odobrila.

6. Po ugotoviti, da tožnik zaradi začetka osebnega stečaja nima pravdne sposobnosti za vložitev tožbe, njegova stečajna upraviteljica pa je ni odobrila, je sodišče obravnavano tožbo zavrglo na podlagi petega odstavka 81. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1.

7. Tožnik v tožbi med drugim predlaga obročno plačilo zneska, ki ga mora vrniti po izpodbijani odločbi. Sodišče pojasnjuje, da se mora glede tega neposredno obrniti na Delovno in socialno sodišče.

Tako Vrhovno sodišče RS v III Ips 124/2015 z dne 22. 11. 2015.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 81

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 97, 386, 386/1, 386/1-1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.