UPRS Sodba III U 221/2023-11
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2025-01-22

brezplačna pravna pomoč - dodelitev brezplačne pravne pomoči - pogoji za dodelitev brezplačne pravne pomoči - objektivni pogoj - očitno nerazumna zadeva

Po prvem odstavku 24. člena ZBPP se pri presoji upravičenosti do BPP kot pogoji upoštevajo tudi okoliščine in dejstva o zadevi, v zvezi s katero prosilec vlaga prošnjo za dodelitev BPP, predvsem da: zadeva ni očitno nerazumna oziroma da ima prosilec v njej verjetne izglede za uspeh, tako da je razumno začeti postopek oziroma se ga udeleževati ali vlagati v postopku pravna sredstva oziroma nanje odgovarjati (prva alineja) in da je zadeva pomembna za njegov osebni in socialno-ekonomski položaj.

II. Tožeča stranka sama krije svoje stroške postopka.

1. Toženka je dne 15. 11. 2023 izdala odločbo in sklep Bpp 1011/2023, s katerima je odločila, da se tožnikova prošnja z dne 4. 11. 2023, za dodelitev brezplačne pravne pomoči (v nadaljevanju: BPP) za sestavo in vložitev pobude za presojo ustavnosti 308. člena Kazenskega zakonika (v nadaljevanju: KZ-1) zavrne (I. točka izreka), in sklenila, da se tožnikova prošnja z dne 4. 11. 2023, za dodelitev BPP za pravno svetovanje in zastopanje pred sodiščem I. in II. stopnje v kazenskem postopku Okrožnega sodišča v Kopru I K 79989/2022 zavrže (II. točka izreka).

2. V obrazložitvi odločbe in sklepa toženka uvodoma pojasni, da je tožnik dne 4. 11. 2023 vložil prošnjo za dodelitev BPP za pravno svetovanje in zastopanje pred sodiščem I. in II. stopnje v kazenskem postopku Okrožnega sodišča v Kopru I K 79989/2022 ter za vložitev pobude za presojo ustavnosti 308. člena KZ-1. Kot morebitnega izvajalca storitve BPP pa je predlagal odvetnika A. A.

3. V zvezi s tožnikovo prošnjo za dodelitev BPP za sestavo in vložitev pobude za presojo ustavnosti 308. člena KZ-1 toženka najprej navaja, da mora v skladu z določbami 11. do 24. člena Zakona o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju: ZBPP) prosilec za dodelitev BPP kumulativno izpolnjevati tako materialni oziroma subjektivni kriterij, kot tudi objektivni oziroma vsebinski kriterij iz 24. člena ZBPP, ter povzame določbe prvega in tretjega odstavka 24. člena ZBPP. V nadaljevanju toženka povzema prvi in drugi odstavek 24. člena Zakona o ustavnem sodišču (v nadaljevanju: ZUstS), da mora tisti, ki vloži pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti, ob vložitvi pobude izkazati svoj pravni interes, ter da je pravni interes podan, če predpis katerega oceno pobudnik predlaga, posega neposredno v njegove pravice, pravne interese oziroma njegov pravni položaj. Toženka navaja, da tožnik v zvezi z navedenim ni podal nobenih pojasnil ali navedel razlogov za vložitev pobude in ni izkazal pravnega interesa. Toženka pojasnjuje, da je za izrek kazni predvidena izdaja obsodilne sodbe, kar pomeni, da določbe o kazni posredno učinkujejo na pravni položaj prosilca. S sklicevanjem na odločbe Ustavnega sodišča (št. U-I-141/21-4, U-I-144/21-4, U-I-145/21-4 in druge, vse z dne 2. 9. 2021) pojasni, da se pobuda, v primerih ko predpis ne učinkuje neposredno, lahko vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanega predpisa, hkrati z ustavno pritožbo, pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS. Toženka je na podlagi tožnikove prošnje in k njej priložene dokumentacije ugotovila, da je bil (v času odločanja toženke) predmetni kazenski postopek v pritožbeni fazi, da je bila v zadevi dne 5. 7. 2023 izrečena sodba, ki še ni pravnomočna, da rok za pritožbo še ni potekel in da zadeva še ni bila predložena višjemu sodišču. Toženka je na podlagi navedenega zaključila, da v konkretnem primeru niso bila izčrpana pravna sredstva zoper akt, izdan na podlagi predpisa, ki ga želi tožnik izpodbijati s pobudo za oceno ustavnosti, zato je tožnikova prošnja za BPP v delu, ki se nanaša na sestavo in vložitev pobude za presojo ustavnosti 308. člena KZ-1, očitno nerazumna, ker je preuranjena in prosilec nima možnosti za uspeh, posledično pa ne izpolnjuje enega od zakonskih pogojev iz 24. člena ZBPP, ki mora biti izpolnjen poleg finančnega pogoja, in sicer, da zadeva ni očitno nerazumna oziroma da ima prosilec v zadevi verjetne izglede za uspeh, tako da je razumno začeti postopek oziroma se ga udeleževati ali vlagati v postopku pravna sredstva oziroma nanje odgovarjati.

4. V zvezi s tožnikovo prošnjo za dodelitev BPP za pravno svetovanje in zastopanje pred sodiščem I. in II. stopnje v kazenskem postopku Okrožnega sodišča v Kopru I K 79989/2022 toženka ugotavlja, da je bila tožniku z odločbo toženke Bpp 203/2023 z dne 27. 3. 2023 dodeljena redna BPP v obliki pravnega svetovanja in zastopanja pred sodiščem I. stopnje v kazenskem postopku Okrožnega sodišča v Kopru, opr. št. I K 79989/2022, ki se vodi zoper tožnika kot obdolženca, in sicer od 3. 3. 2023 do vročitve sodne odločbe, s katero se postopek na I. stopnji zaključi, ter v obliki pravnega svetovanja in zastopanja pred sodiščem II. stopnje v kazenskem postopku Okrožnega sodišča v Kopru, opr. št. I K 79989/2022, in sicer do vročitve sodne odločbe II. stopnje. Za izvajalca BPP je sodišče določilo odvetnika A. A. Toženka pojasnjuje, da je bilo tako z odločbo Bpp 203/2023 z dne 27. 3. 2023 o zahtevku tožnika, ki se nanaša na pravno svetovanje in zastopanje pred sodiščem I. in II. stopnje v kazenskem postopku Okrožnega sodišča v Kopru I K 79989/2022, že pravnomočno odločeno. Toženka dodaja še, da je bila odločba Bpp 203/2023 z dne 27. 3. 2023 glede na podatke v spisu že konzumirana v delu, ki se nanaša na I. stopnjo (prva alineja I. točke izreka odločbe), saj je bila že izrečena sodba in je odvetnik za pravno svetovanje in zastopanje v postopku na I. stopnji že priglasil stroške, ni pa še bila konzumirana v delu, ki se nanaša na II. stopnjo (druga alineja I. točke izreka odločbe), saj je kazenski postopek še v pritožbeni fazi. Toženka v nadaljevanju citira 4. točko prvega odstavka 129. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (v nadaljevanju: ZUP), kjer je določeno, da pristojni organ s sklepom zahtevo zavrže, če se o isti upravni zadevi že vodi upravni ali sodni postopek, ali je bilo o njej že pravnomočno odločeno, pa je stranka z odločbo pridobila kakšne pravice, ali so ji bile naložene obveznosti, ter da enako ravna tudi, če je bila izdana zavrnilna odločba in se dejansko stanje ali pravna podlaga, na katero se opira zahtevek, ni spremenilo. Toženka je ugotovila, da je bilo o zahtevku tožnika za dodelitev BPP za pravno svetovanje in zastopanje pred sodiščem I. in II. stopnje v kazenskem postopku Okrožnega sodišča v Kopru I K 79989/2022 že odločeno, in sicer je bilo zahtevku z odločbo Bpp 203/2023 z dne 27. 3. 2023 ugodeno. Na podlagi vsega navedenega je toženka zaključila, da je prošnja tožnika za dodelitev BPP nedovoljena v delu, ki se nanaša na tožnikov zahtevek v zvezi s pravnim svetovanjem in zastopanjem pred sodiščem I. in II. stopnje v kazenskem postopku Okrožnega sodišča v Kopru I K 79989/2022, zato je skladno s 1. točko drugega odstavka 37. člena ZBPP v zvezi z 4. točko prvega odstavka 129. člena ZUP, njegovo prošnjo v tem delu zavrgla.

5. Tožnik je zoper izpodbijano odločbo in sklep vložil tožbo v upravnem sporu iz razlogov nepravilne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja, kršitev določb postopka in zmotne uporabe materialnega prava. Primarno sodišču predlaga, da tožbi ugodi ter izpodbijano odločbo in sklep spremeni tako, da se v celoti ugodi njegovi prošnji za dodelitev BPP; podrejeno pa, da sodišče izpodbijano odločbo in sklep odpravi in zadevo vrne toženki v ponoven postopek. V vsakem primeru zahteva tudi, da mu toženka povrne stroške tega upravnega spora, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

6. V tožbi tožnik v zvezi z zahtevkom za dodelitev BPP za pravno svetovanje in zastopanje pred sodiščem I. in II. stopnje v kazenskem postopku Okrožnega sodišča v Kopru I K 79989/2022 navaja, da mu je toženka zavrgla prošnjo, ker naj bi že imel odobreno BPP z odločbo toženke, čemur nasprotuje. Navaja, da je stališče toženke, da se zastopanje v okviru BPP zaključi v trenutku, ko je napotnica BPP vrnjena in da odvetnik kasneje ne more več priglasiti stroškov in nagrade, ter pojasnjuje, da je toženki napotnico v zvezi z navedenim zahtevkom že vrnil, saj toženka zahteva, da se nagrada priglasi v 15 dneh po opravljeni storitvi, drugače je ne prizna. Navaja, da je v zadevi zastopanje pred sodiščem I. stopnje delno zaključeno, da je vložena pritožba zoper sodbo ter da so stroški priglašeni. Tožnik pojasnjuje, da potrebuje novo BPP za zastopanje pred sodiščem I. in II. stopnje v zadevi I K 79989/2022 Okrožnega sodišča v Kopru, ker se bo na pritožbeni seji Višjega sodišča predstavilo pritožbo; ker sodišče na dva meseca izdaja sklepe o podaljšanju pripora, zoper katere se je potrebno pritožiti ter da so bile dodatne pritožbe zaradi nesorazmerno dolgega pripora že vložene; ker je po koncu postopka tožnik dobil nove dokaze, ki vplivajo na odmero kazni, in jih poslal Višjemu sodišču; in ker ima tožnik, ki je nemški državljan pravico, da se posvetuje z odvetnikom glede kazenskega postopka in pravnih sredstev.

7. Tožnik v zvezi z zahtevkom za dodelitev BPP za sestavo in vložitev pobude za presojo ustavnosti 308. člena KZ-1 navaja, da je bil v postopku I K 79989/2022 obsojen zaradi neustavnosti navedene določbe KZ-1, posledično pa ima pravico vložiti pobudo za oceno ustavnosti tega člena že pred izčrpanjem vseh pravnih sredstev, saj je navedeni člen z novelo KZ-1G kazni zvišal za 3-krat in tako neposredno posegel v pravni položaj tožnika. Tožnik navaja še, da je v obravnavanem kazenskem postopku brez odvetnika, njegova pravica pa je, da si zagovornika svobodno izbere. Po njegovem mnenju je toženka tudi grobo posegla v njegove pravice s tem, da mu ne prizna pravice do BPP, posledično pa so mu bile kršene pravica do sodnega varstva, ki jo zagotavljajo 2., 14. in 21. člen Ustave, ter 5. in 6. člen Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (v nadaljevanju: EKČP).

8. V nadaljevanju tožbe tožnik povzema zakonske določbe, relevantne za presojo izpolnjevanja finančnega pogoja za dodelitev BPP, ter navaja, da bo, če mu BPP ne bo odobrena, moral sam plačati odvetniške stroške, kar bo poglobilo njegove finančne težave in mu okrnilo sredstva za preživetje, to pa je v nasprotju z ZBPP. Zatrjuje še, da je z izpodbijano odločbo in sklepom zaradi svojega stanu (kot brezposeln pek) diskriminiran v primerjavi z vsemi drugimi upravičenci, katerim je BPP v celoti odobrena in jim v dohodek ne štejejo otroških dodatkov in kmetijskih subvencij. S tem je tožniku kršena pravica do enakosti pred zakonom po 14. členu Ustave v povezavi s 1. členom ZBPP, po katerem je ta zakon namenjen uresničevanju pravice do sodnega varstva po načelu enakosti pred zakonom, kar pomeni, da prosilec za BPP ne sme biti diskriminiran zaradi nobene svoje osebne okoliščine. Po mnenju tožnika sta izpodbijana odločba in sklep pomanjkljivo obrazložena, saj manjkajo razlogi o odločilnih dejstvih. Tožbi je tožnik priložil izpodbijano odločbo in sklep.

9. Tožba s prilogo je bila vročena toženki, ki nanjo ni odgovorila, je pa sodišču poslala spis Bpp 1011/2023, ki se nanaša na zadevo.

10. Sodišče je za dan 8. 7. 2024 v zadevi razpisalo narok za glavno obravnavo. Stranki sta bili nanj pravilno in pravočasno vabljeni ter opozorjeni na posledice izostanka, vendar se nobena od strank naroka za glavno obravnavo ni udeležila in izostanka tudi ni opravičila. Sodišče je zato na podlagi določbe tretjega odstavka 58. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju: ZUS-1) odločilo brez glavne obravnave in izvajanja predlaganih dokazov, na podlagi pisnega gradiva strank in dejanskega stanja, ki je bilo ugotovljeno v postopku izdaje izpodbijanega akta.

12. Tožnik v obravnavanem upravnem sporu izpodbija zakonitost odločbe in sklepa, s katerima je toženka zavrnila tožnikovo prošnjo z dne 4. 11. 2023 za dodelitev BPP za sestavo in vložitev pobude za presojo ustavnosti 308. člena KZ-1 (I. točka izreka) ter zavrgla tožnikovo prošnjo z dne 4. 11. 2023 za dodelitev BPP za pravno svetovanje in zastopanje pred sodiščem I. in II. stopnje v kazenskem postopku Okrožnega sodišča v Kopru I K 79989/2022 (II. točka izreka).

13. Po presoji sodišča je odločitev toženke o zavrnitvi in zavrženju tožnikove prošnje za dodelitev BPP zakonita, zato se sodišče na podlagi drugega odstavka 71. člena ZUS-1 sklicuje na razloge v izpodbijani odločbi in sklepu ter še dodaja, kot sledi v nadaljevanju te obrazložitve.

Glede tožnikove prošnje za dodelitev BPP za sestavo in vložitev pobude za presojo ustavnosti 308. člena KZ-1

14. Dodelitev BPP ureja ZBPP. Pri odločanju o prošnji za dodelitev BPP se v skladu s tretjim odstavkom 11. člena ZBPP ugotavljajo materialni položaj prosilca in drugi pogoji, določeni s tem zakonom. Tako se po prvem odstavku 24. člena ZBPP pri presoji upravičenosti do BPP kot pogoji upoštevajo tudi okoliščine in dejstva o zadevi, v zvezi s katero prosilec vlaga prošnjo za dodelitev BPP, predvsem da: zadeva ni očitno nerazumna oziroma da ima prosilec v njej verjetne izglede za uspeh, tako da je razumno začeti postopek oziroma se ga udeleževati ali vlagati v postopku pravna sredstva oziroma nanje odgovarjati (prva alineja) in da je zadeva pomembna za njegov osebni in socialno-ekonomski položaj (druga alineja). Kot izhaja iz prvega odstavka 26. člena ZBPP, se BPP dodeli, med drugim, za pravno svetovanje in zastopanje v postopku pred sodišči na prvi in drugi stopnji, za pravno svetovanje in zastopanje v zvezi z izrednimi pravnimi sredstvi, za pravno svetovanje in zastopanje pri vložitvi pobude za oceno ustavnosti in tudi kot oprostitev plačila stroškov sodnega postopka. V skladu s prvim odstavkom 28. člena ZBPP se BPP dodeli praviloma v obsegu, kot jo uveljavlja prosilec, in za čas, potreben glede na obliko, ki je bila dodeljena. Vendar pa lahko po drugem odstavku istega člena pristojni organ: - določi drugačen obseg posameznih oblik BPP, če oceni, da bo tudi s posameznimi oblikami pravne pomoči dosežen pričakovani rezultat; - dodeli BPP za zaprošene oblike pravne pomoči le delno, tako da dodelitev veže na dokončanje posameznih faz postopka v isti zadevi; - določi oziroma omeji vrsto storitev oziroma število ur pravnega svetovanja; - omeji BPP na določeno število ali vrsto dokaznih sredstev, ki so povezani z nesorazmernimi stroški; - iz razloga po prvi alineji prvega odstavka 24. člena ZBPP, upoštevaje izoblikovano sodno prakso, določi najvišji znesek BPP, ki se v posamezni zadevi, za katero je bila dodeljena BPP, kot strošek nudenja pravne pomoči, iz proračuna izplača upravičencu oziroma izvajalcu pravne pomoči. Kot sledi iz citiranih določb, toženka pri odločanju o dodelitvi BPP ni strogo vezana na zahtevek prosilca, ampak ima po ZBPP široke možnosti, da omeji obseg odobrene BPP, oziroma da (še) ne dodeli zaprošene BPP za postopek na določeni stopnji ali za določeno pravno sredstvo, če (še) niso izpolnjeni procesni pogoji za tak postopek oziroma vložitev tega pravnega sredstva.

15. Toženka je torej v določbah ZBPP (upoštevajoč ugotovljeno stanje kazenske zadeve ob toženkinem odločanju) imela podlago za odločitev iz I. točke izreka izpodbijane odločbe in sklepa. Kot je razvidno iz te odločbe in sklepa, je toženka ugotovila, da je bila v času odločanja toženke predmetna kazenska zadeva v pritožbeni fazi, in sicer je bila v zadevi dne 5. 7. 2023 izdana sodba, ki še ni bila pravnomočna, rok za pritožbo še ni potekel in zadeva še ni bila predložena višjemu sodišču. Glede na tako ugotovljeno dejansko stanje tožnik ne more uspeti s tožbo zoper I. točko izreka izpodbijane odločbe in sklepa, ki se nanaša na zavrnitev dodelitve BPP za vložitev pobude za presojo ustavnosti 308. člena KZ-1, saj v zvezi s tem objektivni pogoj za dodelitev BPP iz 1. alineje prvega odstavka 24. člena ZBPP ni bil izpolnjen. Kot je obrazložila toženka, mora vlagatelj pobude za začetek postopka za oceno ustavnosti zakona izkazati svoj pravni interes, ki je skladno z drugim odstavkom 24. člena ZUstS podan, če predpis, katerega oceno predlaga, posega neposredno v pobudnikove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj. Tožnik namerava izpodbijati kazensko normo iz 308. člena KZ-1, predvsem v delu, s katerim je predpisana kazen za očitano mu kaznivo dejanje. Vendar ima skladno s prvim odstavkom 23. člena Ustave tožnik pravico, da o obtožbi proti njemu (najprej) odloči (kazensko) sodišče. Pred izčrpanjem te možnosti in pravnih sredstev zoper v kazenskem postopku izdano sodbo tožnik ne izkazuje pravnega interesa za presojo ustavnosti izpodbijanega predpisa pred Ustavnim sodiščem. Takšna stališča sledijo tudi iz judikature Ustavnega sodišča, na katero se sklicuje toženka in iz katere izhaja, da Ustavno sodišče v opisanem smislu preuranjeno vložene pobude zavrže. Toženka je zato prošnjo za BPP za sestavo in vložitev pobude za presojo ustavnosti 308. člena KZ-1 utemeljeno zavrnila. To pa tožniku ne preprečuje, da z novo prošnjo uveljavlja BPP za sestavo in vložitev takšne pobude, ob izpolnitvi predpisanih formalnih pogojev zanjo (in s tem nastopu novih okoliščin za odločanje toženke).

Glede tožnikove prošnje za dodelitev BPP za pravno svetovanje in zastopanje pred sodiščem I. in II. stopnje v kazenskem postopku Okrožnega sodišča v Kopru I K 79989/2022

16. V 4. točki prvega odstavka 129. člena ZUP je določeno, da organ s sklepom zahtevo stranke zavrže, če se o isti upravni zadevi že vodi upravni ali sodni postopek, ali je bilo o njej že pravnomočno odločeno, pa je stranka z odločbo pridobila kakšne pravice, ali so ji bile naložene kakšne obveznosti. Enako ravna tudi, če je bila izdana zavrnilna odločba in se dejansko stanje ali pravna podlaga, na katero se opira zahtevek, ni spremenilo.

17. Toženka je ugotovila, da je bila z njeno odločbo Bpp 203/2023 z dne 27. 3. 2023 tožniku dodeljena redna BPP v obliki pravnega svetovanja in zastopanja pred sodiščem I. stopnje v kazenskem postopku Okrožnega sodišča v Kopru opr. št. I K 79989/2022, ki se vodi zoper tožnika, in sicer od 3. 3. 2023 do vročitve sodne odločbe, s katero se postopek na I. stopnji zaključi, ter v obliki pravnega svetovanja in zastopanja pred sodiščem II. stopnje v kazenskem postopku Okrožnega sodišča v Kopru opr. št. I K 79989/2022, in sicer do vročitve sodne odločbe II. stopnje. Za izvajalca BPP pa je toženka določila odvetnika A. A.

18. Na podlagi navedenega je toženka nadalje ugotovila, da je bilo o tožnikovem zahtevku, ki se nanaša na pravno svetovanje in zastopanje pred sodiščem I. in II. stopnje v kazenskem postopku Okrožnega sodišča v Kopru I K 79989/2022, že pravnomočno odločeno tako, da mu je bilo ugodeno.

19. Ob tako ugotovljenem dejanskem stanju, ki je podlaga tudi pri odločanju v tem upravnem sporu (tretji odstavek 58. člena ZUS-1), je toženka po presoji sodišča pravilno uporabila določbo 4. točke prvega odstavka 129. člena ZUP in tožnikovo prošnjo z dne 4. 11. 2023, za dodelitev BPP za pravno svetovanje in zastopanje pred sodiščem I. in II. stopnje v kazenskem postopku Okrožnega sodišča v Kopra I K 79989/2022, pravilno zavrgla.

20. S tožbenimi navedbami povezano dejansko stanje je v tem sodnem postopku, ob neopravljeni glavni obravnavi, ostalo neizkazano tudi glede kršitev določb Ustave in EKČP, ki jih sicer posplošeno tožnik zatrjuje v tožbi. Tožnik se z uspehom ne more sklicevati niti na kršitve pravil postopka, ki bi se lahko sanirale z opravljeno glavno obravnavo, pri čemer sodišče dodaja, da je izpodbijana odločitev obrazložena tako, da sodišču omogoča presojo njene zakonitosti. Ker izpodbijana odločitev ne temelji na stališču, da tožnik ne izpolnjuje finančnega pogoja za dodelitev BPP, so vse s tem povezane tožbene navedbe za odločitev nerelevantne.

21. Glede na navedeno sodišče zaključuje, da sta izpodbijana odločba in sklep zakonita, tožbeni ugovori pa neutemeljeni, zato je na podlagi prvega odstavka 63. člena ZUS-1 tožbo zavrnilo.

22. Odločitev o stroških tega postopka, ki jih uveljavlja tožnik, temelji na določbi četrtega odstavka 25. člena ZUS-1, po kateri trpi vsaka stranka svoje stroške postopka, če sodišče tožbo zavrne.

23. Tožnik je ob vložitvi tožbe podal tudi predlog za oprostitev plačila sodne takse zanjo. O tem predlogu sodišče ni posebej odločalo, saj je tožnik plačila sodne takse za tožbo oproščen že na podlagi samega zakona, to je določbe šestega odstavka 10. člena Zakona o sodnih taksah (ZST-1), po kateri se v postopkih odločanja o dodelitvi BPP sodna taksa ne plača.

Primerjaj s sodbo tega sodišča III U 282/2022 z dne 17. 2. 2023.

Zakon o brezplačni pravni pomoči (2001) - ZBPP  - člen 24, 24/1, 24/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.