UPRS Sodba III U 129/2024-12
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2024-09-13

brezplačna pravna pomoč - pogoji za dodelitev brezplačne pravne pomoči - pred vložitvijo prošnje nastali stroški - stroški postopka - stroški izvedenca - izvedensko mnenje - pisno izvedensko mnenje

Med strankama ni sporno, da je izvedenec geodetske stroke B. B. pisno izvedensko mnenje izdelal 17. 11. 2023 (ter ga istega dne tudi predložil sodišču skupaj s priglasitvijo nagrade in stroškovnikom), izvedenka gradbene stroke C. C. pa 13. 8. 2022 in ga dopolnila 19. 10. 2022 in 13. 3. 2023. To pomeni, da so stroški pisnih izvedenskih mnenj obeh izvedencev, za katere je tožnica zaprosila za odobritev BPP kot oprostitev plačila teh stroškov postopka, nastali še preden je dne 2. 2. 2024 vložila to prošnjo. Sodišče zato zaključuje, da je toženka pravilno presodila, da ob upoštevanju drugega odstavka 11. člena ZBPP nima podlage, da bi tožničini prošnji ugodila.

II. Tožeča stranka trpi sama svoje stroške postopka.

1. Okrožno sodišče v Kopru (v nadaljevanju toženka) je z odločbo, št. Bpp 171/2024, z dne 19. 4. 2024 (v nadaljevanju izpodbijana odločba), odločilo: da se tožničini prošnji za dodelitev brezplačne pravne pomoči (v nadaljevanju BPP), ki jo je vložila dne 2. 2. 2024, delno ugodi in se ji dodeli redna BPP za sestavo in vložitev pritožbe zoper sklep Okrajnega sodišča v Postojni, opr. št. N 17/2020 z dne 21. 11. 2023, in sicer od 3. 2. 2024 dalje (I. točka izreka); da se prošnja v delu, ki se nanaša na oprostitev plačila vseh stroškov nepravdnega postopka Okrajnega sodišča v Postojni, opr.št. N 17/2020, zavrne (II. točka izreka); da se za izvajanje odobrene BPP iz prvega odstavka te odločbe določi odvetnica A. A., ... (III. točka izreka); in da je odvetnik, ki je izvajal BPP, dolžan po končani opravi storitve pravne pomoči predložiti službi za BPP napotnico, skupaj s priloženimi stroškovniki za opravljena dejanja pravne pomoči v izvirniku oziroma priložiti originalno potrdilo sodišča oziroma drugega organa ali osebe o oprostitvi plačila stroškov postopka. Če odvetnik sodišču ne vrne napotnice v roku 15 dni po opravljeni storitvi in k napotnici ne priloži dokazil o opravljenih dejanjih, ni upravičen do plačila storitev BPP (IV. točka izreka).

2. Iz obrazložitve izpodbijane odločbe izhaja, da je toženka 2. 2. 2024 prejela prošnjo tožnice za dodelitev BPP. Ob sklicevanju na določbe 10., 11., 12., 13., 24. in 33. člena Zakona o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju ZBPP) toženka ugotavlja, da tožnica v delu prošnje, ki se nanaša na sestavo in vložitev pritožbe zoper sklep Okrajnega sodišča v Postojni, opr. št. N 17/2020 z dne 21. 11. 2023, izpolnjuje pogoje za dodelitev BPP in ji je zato skladno s prvim odstavkom 30. člena ZBPP za ta opravila dodelila redno BPP od 3. 2. 2024 dalje in določila izvajalca BPP, kot to izhaja iz I. in III. točke izreka odločbe.

3. V zvezi z zavrnitvijo odobritve BPP za oprostitev plačila stroškov postopka v nepravdnem postopku Okrajnega sodišča v Postojni, opr. št. N 17/2020, je toženka navedla, da mora prosilec za BPP v skladu z določili 11. do 24. člena ZBPP za dodelitev BPP kumulativno izkazati izpolnjevanje dveh pogojev, in sicer izpolnjevanje finančno materialnega oziroma subjektivnega kriterija in izpolnjevanje objektivnega kriterija, kot ga opredeljuje 24. člen ZBPP. Pojasnjuje, da po določbi drugega odstavka 11. člena ZBPP dodeljena BPP zajema tiste stroške sodnega postopka, ki so nastali po dnevu vložitve prošnje za dodelitev BPP ter plačilo za dejanja pravne pomoči, ki do dneva vložitve prošnje za dodelitev BPP še niso bila opravljena.

4. Toženka v nadaljevanju obrazložitve navaja, da je iz spisovne dokumentacije razvidno, da je bil v nepravdnem postopku, za katerega tožnica zaproša za dodelitev BPP, dne 28. 12. 2023 izdan sklep, opr. št. N 17/2020, s katerim so bili sodnemu izvedencu geodetske stroke B. B. odmerjeni nagrada in stroški v skupnem znesku 2.280,00 EUR. Okrajno sodišče v Postojni je s sklepom, opr. št. N 17/2020 z dne 21. 11. 2021, odločilo, da vsaka stranka v tem postopku nosi svoje stroške postopka, medtem ko skupne stroške krijejo vse stranke v sorazmerju z njihovimi solastniškimi deleži, sklep o višini skupnih stroškov pa da bo izdan po pravnomočni odločitvi o glavni stvari. Toženka ugotavlja, da je tožnica v prošnji za dodelitev BPP navajala, da so bili med tekom nepravdnega postopka predujmi za plačilo izvedencev naloženi v plačilo zgolj predlagatelju postopka ter da ji, kot nasprotni udeleženki v tem postopku, do izdaje sklepa z dne 21. 11. 2023 stroški še niso bili naloženi v plačilo in da tudi še ni znana višina stroškov, ki jo bo morala poravnati. Zato tožnica meni, da je njena prošnja za dodelitev BPP za oprostitev stroškov nepravdnega postopka vložena pravočasno. K prošnji za dodelitev BPP je tožnica, kot ugotavlja toženka, priložila še sklep Okrajnega sodišča v Postojni, opr. št. N 17/2020 z dne 28. 12. 2023 (ki ga je prejela 20. 1. 2024) glede višine stroškov izvedenca, za katere bo sodišče z izdajo posebnega sklepa določilo delež stroškov, ki jih bo morala poravnati glede na njen solastniški delež. Toženka navaja, da je tožnica izpostavila še, da ji stroški izvedenca geodeta in izvedenke za gradbeništvo ter drugi stroški po sklepih, izdanih pred tem, doslej še niso bili naloženi v plačilo.

5. Toženka na podlagi razpoložljive dokumentacije ugotavlja, da so stroški sodnega izvedenca geodetske stroke nastali dne 17. 11. 2023, to je preden je tožnica vložila prošnjo za dodelitev BPP (2. 2. 2024), prav tako so pred tem nastali tudi stroški izvedenke za gradbeništvo ter drugi stroški. Toženka utemeljuje, da strošek za plačilo izvedenca nastane, ko sodišče prejme izvedensko mnenje in izvedenec priglasi nagrado ter stroške, kar pomeni, da so nastali prej, preden je tožnica vložila prošnjo za dodelitev BPP in zato ob upoštevanju drugega odstavka 11. člena ZBPP ni podlage, da bi ugodila prošnji tožnice za dodelitev BPP za oprostitev plačila teh stroškov. V zvezi s tem se toženka sklicuje na sodbe Upravnega sodišča št. II U 335/2020, I U 747/2019, I U 687/2022-6 in II U 95/2022.

6. Zoper izpodbijano odločbo, in sicer v delu, v katerem je toženka zavrnila prošnjo tožnice za dodelitev BPP v obliki oprostitve plačila vseh stroškov nepravdnega postopka Okrajnega sodišča v Postojni, opr. št. N 17/2020, je tožnica vložila tožbo iz vseh tožbenih razlogov po 27. členu Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) ter zaradi kršitve pravic iz 14. in 22. člena Ustave Republike Slovenije (v nadaljevanju Ustava). Sodišču primarno predlaga, da tožbi ugodi in odloči v sporu polne jurisdikcije tako, da njeni prošnjo za dodelitev BPP ugodi tudi v delu, v katerem je toženka njeno prošnjo zavrnila, oziroma podredno, da izpodbijano odločbo odpravi in zadevo vrne toženki v ponovno odločanje. Toženka naj ji tudi povrne stroške postopka, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi. Navaja, da vrednost tega upravnega spora okvirno ocenjuje na 5.856,1 EUR, kolikor naj po doslej izdanih izdanih sklepih Okrajnega sodišča v Postojni znašala vsota stroškov izvedenca geodetske stroke in izvedenke gradbene stroke, za katere je s prošnjo za dodelitev BPP predlagala, naj se njihovega plačila oprosti.

7. Tožnica uvodoma navaja, da je odločitev toženke, s tem ko ni ugodila njeni prošnji za dodelitev BPP za oprostitev plačila stroškov nepravdnega postopka, v tem delu napačna in nezakonita. Meni, da je prošnjo za dodelitev BPP z dne 2. 2. 2024 vložila pravočasno, to je preden so ji stroški nastali. V zvezi s tem pojasnjuje, da je prošnjo za dodelitev BPP vložila za sestavo pritožbe zoper sklep Okrajnega sodišča v Postojni, opr. št. N 17/2020 z dne 21. 11. 2023 (prejetega dne 5. 1. 2024) in za oprostitev stroškov postopka - skupnih stroškov, za katere je sodišče s tem sklepom odločilo, da jih krijejo udeleženci v sorazmerju s solastniškimi deleži ter določilo, da bo o tem izdan poseben sklep po pravnomočnosti sklepa z dne 21. 11. 2023. Zoper ta sklep je bila 5. 2. 2024 vložena pritožba, o kateri do dne vložitve predmetne tožbe še ni bilo odločeno, zato tudi posebnega sklepa o višini skupnih stroškov, ki naj bi jih krili udeleženci nepravdnega postopka (med njimi tudi sama), Okrajno sodišče v Postojni še ni izdalo. Posledično to pomeni, da sklep, s katerim bi ji bila naložena obveznost plačila skupnih stroškov, njihova višina in rok, v katerem mora znesek skupnih stroškov plačati, še ni bil izdan in zato stroški zanjo še niso nastali.

8. Kljub temu, da sklep o višini skupnih stroškov, ki naj bi jih krili udeleženci nepravdnega postopka, še ni bil izdan, je tožnica po dne 5. 1. 2024 prejetem sklepu Okrajnega sodišča v Postojni, opr. št. N 17/2020 z dne 21. 11. 2023, s katerim je sodišče prvič odločilo, da bo morala kriti del skupnih stroškov postopka, dne 2. 2. 2024 vložila prošnjo za BPP za oprostitev plačila stroškov postopka, kot bodo naknadno, po pravnomočnosti sklepa, opr. št. N 17/2020 z dne 21. 11. 2023, ugotovljeni s posebnim sklepom Okrajnega sodišča v Postojni. K prošnji za BPP je priložila tudi sklep Okrajnega sodišča v Postojni, opr. št. N 17/2020 z dne 28. 12. 2023, ki ga je prejela 20. 1. 2024, z rokom za pritožbo do 4. 2. 2024. S tem sklepom je nepravdno sodišče odločilo, da se izvedencu geodetske stroke B. B., s.p., odmerijo nagrada in stroški v skupnem znesku 2.280,00 EUR, 22% DDV v višini 501,60 EUR, torej skupaj v znesku 2.781,60 EUR, kar mu izplača finančno računovodska služba iz sredstev predujma. Iz tega sklepa, tako kot iz predhodno izdanih sklepov Okrajnega sodišča v Postojni, ne izhaja obveznost, da mora te stroške plačati tožnica. Kljub temu je toženka v izpodbijani odločbi zaključila, da so ti stroški nastali že 17. 11. 2023, kar je pred vložitvijo prošnje za BPP in odločila, da ni podlage, da bi njeni prošnji po drugem odstavku 11. člena ZBPP ugodila, enako kot da tudi ni podlage za odobritev BPP za oprostitev plačila za vse ostale stroške po sklepih o nagradah za izdelavo izvedenskih mnenj izvedenke gradbene stroke in izvedenca geodetske stroke, o katerih je sodišče sklepe o nagradi izdalo še pred 28. 12. 2023. Tožnica ugotavlja, da se je toženka sklicevala na sodno prakso Upravnega sodišča, ki pa po njenem mnenju, razen sodbe št. II U 95/2022, ni relevantna in uporabljiva, saj se je sodišče v teh zadevah opredeljevalo do stroškov, ki so nastali v izvršilnem postopku, kjer pa je že ob vložitvi predloga znano, da bodo določeni izvršilni stroški, ki jih bo moral založiti upnik, nastali. V obravnavani zadevi pa gre za drugačen primer.

9. Iz listin v spisu Okrajnega sodišča v Postojni, opr. št. N 17/2020, izhaja, da so bili med tekom postopka vsi stroški oziroma obveznost plačila predujma za izvedenca naloženi v plačilo le predlagatelju postopka, saj je bil on tisti, ki je predlagal dokaz z izvedenci. Pojasnjuje, da je za dodelitev BPP v obliki pravnega svetovanja in zastopanja v postopku, ki se je vodil pri Okrajnem sodišču v Postojni, opr. št. N 17/2020, zaprosila takoj, ko je prejela predlog predlagatelja za delitev solastnine in ji je bila takrat BPP tudi dodeljena z odločbo, št. BPP 123/2021 z dne 19. 3. 2021. Tožnica navaja, da takrat ni zaprosila za dodelitev BPP za oprostitev plačila stroškov postopka, saj niti ni vedela, ali ji bodo taki stroški nastali, zlasti v primeru, če bi bila na prvem naroku za glavno obravnavo ali kasneje sklenjena sodna poravnava. Med postopkom so stranke nepravdnega postopka večkrat poskušale skleniti sodno poravnavo, do česar pa navsezadnje ni prišlo. Ker torej od vložitve prošnje za BPP za svetovanje in zastopanje v letu 2021 pa vse do 5. 1. 2024, ko je prejela sklep Okrajnega sodišča v Postojni, opr. št. N 17/2020 z dne 21. 11. 2023, ni bilo znano, ali bodo skupni stroški, ki naj bi jih na koncu postopka krili vsi udeleženci, sploh nastali, v kakšni višini, s kakšnim rokom plačila in komu bodo navsezadnje naloženi v plačilo, prošnje za dodelitev BPP za oprostitev plačila stroškov postopka pred 5. 1. 2024 ni mogla podati. Za utemeljen zahtevek za dodelitev BPP v obliki oprostitve stroškov postopka mora biti namreč izkazano, da je bila prosilcu za BPP naložena obveznost plačila ali založitve predujma za izvedenca ustrezne stroke, razviden mora biti rok za plačilo in znesek, ki ga je potrebno plačati. Ker ji do prejema sklepa Okrajnega sodišča v Postojni, opr. št. N 17/2020 z dne 21. 11. 2023, stroški postopka niso bili naloženi v plačilo, prav tako pa tudi še ni izdan sklep o skupnih stroških postopka in o tem, kdo bo te stroške plačal in v kakšni višini, je torej prošnjo za dodelitev BPP za oprostitev plačila stroškov postopka vložila pravočasno. Upoštevajoč dejstvo, da mora prosilec za BPP hkrati izpolnjevati tako subjektivni kriterij (finančno materialni pogoj) kot tudi objektivni kriterij iz 24. člena ZBPP, bi bilo po mnenju tožnice popolnoma nesmiselno, da bi prošnjo za dodelitev BPP v obravnavanem primeru vložila že v letu 2021 "na zalogo", saj bi tožnica tako prošnjo, ne da bi ji bil pred tem izdan sklep, s katerim bi ji bil naložen v plačilo predujem ali plačilo stroškov izvedencev, zaradi pomanjkanja pravnega interesa, zavrgla.

10. Tožnica navaja, da iz sodbe Upravnega sodišča II U 95/2022 z dne 11. 5. 2022 izhaja zaključek sodišča, da stroški izvedenca med tekom postopka nastanejo za tisto stranko, ki je tak dokaz predlagala, in da druge stranke stroški izvedenine pred izdelavo izvedeniškega mnenja ne bremenijo, ob zaključku postopka pa se prevalijo v breme tiste stranke, ki v postopku ni uspela. V tej zadevi je sodišče skladno s tem sprejelo odločitev, da je tožnikova obveznost plačila stroškov izvedenine nastala šele po zaključku pravdnega postopka s sklepom, s katerim je sodišče, glede na uspeh v postopku, te stroške naložilo v plačilo tožniku, in torej ne takrat, ko je bila izvedencu odmerjena nagrada na podlagi sklepa o odmeri nagrade za izvedensko delo. V obravnavanem primeru pa je toženka v obrazložitvi izpodbijane odločbe drugače navedla, da strošek za plačilo izvedenca nastane takrat, ko sodišče prejme izvedensko mnenje in izvedenec priglasi nagrado in stroške, kar pa je bilo vse pred dnem vložitve prošnje za dodelitev BPP za oprostitev plačila stroškov postopka z dne 2. 2. 2024 ter da zato ta prošnja ne izpolnjuje pogoja iz drugega odstavka 11. člena ZBPP. Tako stališče toženke je po presoji tožnice glede na prej citirano sodbo Upravnega sodišča zgrešeno in ni utemeljeno. V obravnavanem primeru ne gre za prošnjo za dodelitev BPP za kritje stroškov nasprotne stranke, ampak za kritje stroškov, ki naj bi jih sodišče naložilo v plačilo tožnici kot njene stroške glede na solastniški delež na nepremičnini, ki je predmet delitve, česar pa doslej še ni storilo.

11. Ker je bilo v nepravdnem postopku, za katerega je tožnica zaprosila za dodelitev BPP, plačilo predujmov za izvedbo predlaganih dokazov z izvedenci naloženo le predlagatelju tega postopka, je glede na sodbo Upravnega sodišča II U 95/2022 z dne 11. 5. 2022 jasno, da so vsi ti stroški nastali le njemu, medtem ko bodo tožnici stroški nastali šele po tem, ko bo sodišče po pravnomočno končanem postopku (skladno s sklepom Okrajnega sodišča v Postojni, opr. št. N 17/2020 z dne 21. 11. 2023) o tem izdalo poseben sklep in del stroškov naložilo v plačilo tožnici glede na njen solastniški delež. Toženka je o navedenem napačno ugotovila dejansko stanje, posledično pa je napačno uporabila materialno pravo in zato tožničino prošnjo za dodelitev BPP za oprostitev plačila stroškov postopka neutemeljeno in preuranjeno zavrnila. Ker toženka po eni strani svojo odločitev v izpodbijani odločbi opira na določbo 11. člena ZBPP, po drugi strani pa je za utemeljen zahtevek za dodelitev BPP potrebno, da prosilec priloži dokazilo, iz katerega izhaja obveznost založitve predujma za izvedenca ustrezne stroke, višina zneska in rok za plačilo, tožnici pa takšni sklepi niso bili izdani, je izpodbijana odločba tudi arbitrarna in obremenjena z bistveno kršitvijo določb postopka.

12. Tožnica poudarja, da je namen BPP v zagotavljanju uresničevanja načela enake dostopnosti do sodnega varstva, med drugim tudi tako, da se upravičence oprosti plačila stroškov postopka. Toženka je v obrazložitvi izpodbijane odločbe navedla, da se prošnja za dodelitev BPP za oprostitev plačila stroškov postopka vloži v času, ko stroški v postopku nastanejo. Ti stroški pa so v nepravdnem postopku Okrajnega sodišča v Postojni, opr. št. N 17/2020, zaenkrat nastali le za predlagatelja tega postopka, ne pa za tožnico kot nasprotno udeleženko, ki doslej ni imela pravnega interesa za vložitev prošnje. Prošnjo za dodelitev BPP za oprostitev plačila stroškov postopka je zato vložila po izdaji sklepa, s katerim je sodišče prvič odločilo, da skupne stroške krijejo udeleženci v sorazmerju s solastniškimi deleži, višina njenih obveznosti pa še niti ni določena. Z izpodbijano odločbo je bila zato tožnici kršena pravica do enakosti pred zakonom iz 14. člena in 22. člena Ustave, saj toženka v drugih primerih o utemeljenosti prošnje za BPP v obliki oprostitve stroškov postopka odloča na podlagi pravnega interesa prosilcev ob vložitvi prošnje za dodelitev BPP, v povezavi s priloženimi listinami, in ne za nazaj, kot je to storila v obravnavanem primeru, ko tožnica pravnega interesa za vložitev take prošnje sploh ni imela. Razlaga določbe 11. člena, kot jo je sprejela toženka, je v zvezi s 4. členom ZBPP tudi za neustavna, saj tožnici glede pogojev, ki bi jih morala izpolniti, da bi bilo njeni prošnji ugodeno, ni bila zagotovljena pravica do poštenega postopka iz 6. člena Evropske konvencije o človekovih pravicah (v nadaljevanju EKČP), pravica do enakosti pred zakonom iz 14. člena Ustave in do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave, izvotljena pa je bila tudi obveznost države po 4. členu ZBPP, da zagotovi enakopravno dostopnost sodnega varstva, med drugim tudi v obliki oprostitve plačila stroškov postopka.

13. Toženka, ki je sodišču predložila upravni spis zadeve Bpp 171/2024, na tožbo ni odgovorila.

15. Po presoji sodišča je odločitev toženke pravilna in zakonita, izhaja iz podatkov v upravnem spisu ter ima oporo v materialnih predpisih, na katere se sklicuje. Kolikor iz te obrazložitve ne izhaja drugače, sodišče razlogom, ki so navedeni v izpodbijani odločbi v celoti sledi in se nanje sklicuje (drugi odstavek 71. člena ZUS-1). V zvezi z navedbami tožnice pa še dodaja:

16. Med strankama je sporna zavrnitev tožničine prošnje za dodelitev BPP za oprostitev plačila stroškov v nepravdnem postopku Okrajnega sodišča v Postojni, opr. št. N 17/2020, in sicer stroškov izvedenca gradbene stroke in izvedenke geodetske stroke. Med strankama ni sporno, da je tožnica to prošnjo vložila dne 2. 2. 2024. Sporno pa je, kdaj so stroški sodnih izvedencev gradbene in geodetske stroke nastali.

17. Toženka je svojo odločitev utemeljila na drugem odstavku 11. člena ZBPP, ki določa, da dodeljena BPP zajema tiste stroške sodnega postopka, ki so nastali po dnevu vložitve prošnje za dodelitev BPP ter plačilo za dejanja pravne pomoči, ki do dneva vložitve prošnje za dodelitev BPP še niso bila opravljena. Upravičenec do BPP lahko zaprosi za dodelitev BPP v katerikoli fazi postopka, ki že teče (prvi odstavek 11. člena ZBPP). V obrazložitvi izpodbijane odločbe je toženka ugotovila, da je bil v postopku Okrajnega sodišča v Postojni, opr. št. N 17/2020, dne 28. 12. 2023 izdan sklep, s katerim so bili sodnemu izvedencu geodetske stroke B. B. odmerjeni nagrada in stroški za opravljeno izvedensko delo ter da iz sklepa iste opr. št. z dne 21. 11. 2023 izhaja, da v tem nepravdnem postopku nosi vsaka stranka svoje stroške postopka, skupne stroške pa krijejo udeleženci v sorazmerju s solastniškimi deleži; sklep o višini skupnih stroškov pa bo izdan po pravnomočni odločitvi o glavni stvari (kar vse med strankama ni sporno). Toženka svojo odločitev, da tožnica ni upravičena do BPP za oprostitev plačila stroškov postopka utemeljuje s stališčem, da so stroški sodnega izvedenca geodetske stroke in stroški izvedenke gradbene stroke v postopku nastali prej, preden je tožnica vložila prošnjo za dodelitev BPP za oprostitev plačila stroškov postopka in da zato njeni prošnji za te že nastale stroške sodnega postopka ob upoštevanju določbe drugega odstavka 11. člena ZBPP ni mogoče ugoditi. Meni namreč, da strošek iz naslova nagrade za delo izvedenca in njegove stroške nastane takrat, ko sodišče prejme izvedensko mnenje in izvedenec priglasi nagrado in stroške.

18. Tožnica takim zaključkom toženke ugovarja in trdi, da je prošnjo za dodelitev BPP vložila pravočasno, to je še preden so ji stroški nastali. Pojasnjuje, da je pri toženki 2. 2. 2024 vložila prošnjo za dodelitev BPP za sestavo pritožbe zoper sklep Okrajnega sodišča v Postojni, opr. št. N 17/2020 z dne 21. 11. 2023 (prejetega dne 5. 1. 2024), in za oprostitev plačila stroškov postopka - skupnih stroškov, za katere je sodišče z navedenim sklepom odločilo, da jih krijejo udeleženci v sorazmerju s solastniškimi deleži ter da bo poseben sklep o višini skupnih stroškov izdan po pravnomočnosti tega sklepa (kar vse med strankama ni sporno). Zoper ta sklep je bila 5. 2. 2024 vložena pritožba, o kateri pa do dneva vložitve predmetne tožbe še ni bilo odločeno, zato posebnega sklepa o višini skupnih stroškov, ki naj bi jih krili udeleženci (med njimi tudi sama), Okrajno sodišče v Postojni še ni izdalo. Ker ji sklep, s katerim bi ji bila naložena obveznost plačila skupnih stroškov ter določena njihova višina in rok, v katerem mora znesek skupnih stroškov plačati, še ni bil izdan, stroški zanjo torej še niso nastali in ji tudi ni znano, v kakšnem obsegu in v kakšnem roku jih bo morala poravnati. Zato uveljavlja, da je prošnjo za dodelitev BPP za oprostitev plačila stroškov postopka dne 2. 2. 2024 vložila pravočasno, torej še preden je sodišče s sklepom odločilo o višini skupnih stroškov in delu teh stroškov, ki jih bo morala poravnati.

19. Po presoji sodišča je toženka prej citirano določbo drugega odstavka 11. člena ZBPP v predmetni zadevi uporabila pravilno, torej pravilno upoštevala, da za stroške sodnega postopka, ki so nastali pred vložitvijo prošnje, in za pravno pomoč, opravljeno pred vložitvijo prošnje, ni mogoče odobriti BPP za oprostitev plačila teh stroškov, kar je tudi stališče ustaljene sodne prakse.

Toženka je po mnenju sodišča v izpodbijani odločbi pravilno presodila, da so stroški nepravdnega postopka, zaradi katerih je tožnica vložila prošnjo za dodelitev BPP za njihovo oprostitev, nastali še preden je vložila to prošnjo. Sodišče namreč v citirani določbi drugega odstavka 11. člena ZBPP ni našlo opore za naziranje tožnice, da je za presojo nastanka stroška v postopku ključen trenutek, ko je strošek nastal stranki. Stroški postopka z izvedbo dokaza namreč nastanejo, ko je dokaz izveden

, kar pomeni, da stroški izvedenskega mnenja nastanejo takrat, ko je izvedenstvo opravljeno - če gre za pisno izvedensko mnenje, z izdelavo pisnega izvedenskega mnenja.

Po navedenem sodišče ne sledi trditvi tožnice, da bo strošek za izdelavo izvedenskega mnenja v nepravdni zadevi, za katero zaproša za dodelitev BPP nastal šele takrat, ko bo sodišče izdalo poseben sklep o skupnih stroških postopka in del teh stroškov naložilo v plačilo tožnici glede na njen solastninski delež. S takim sklepom, ki ga bo nepravdno sodišče izdalo po pravnomočnosti sklepa N 17/2020 z dne 21. 11. 2023, bo nepravdno sodišče le določilo, v kakšnem sorazmerju glede na solastniške deleže bodo udeleženci nepravdnega postopka opr. št. N 17/2020 krili skupne stroške, torej kolikšen del že nastalih skupnih stroškov bo dolžan poravnati vsak od njih. To pa po presoji sodišča ne pomeni, da bodo stroški izdelave izvedenskih mnenj izvedencev gradbene in geodetske stroke nastali šele z izdajo tega sklepa, tako kot to uveljavlja tožnica. Trenutka nastanka stroškov izvedbe dokaza z izvedencem tudi ni mogoče vezati na sklep, s katerim sodišče odmeri nagrado in stroške sodnemu izvedencu, saj so s takim sklepom predhodno nastali in priglašeni stroški izvedenca le odmerjeni.

Kot je že bilo navedeno, stroški postopka z izvedbo dokazov nastanejo, ko so ti dokazi izvedeni, torej v primeru izvedenstva, ki ga izvedenec opravi z izdelavo pisnega izvedenskega mnenja takrat, ko je bilo to pisno izvedensko mnenje izdelano.

Tožnica svoja stališča utemeljuje s sodbo Upravnega sodišča II U 95/2022-7 z dne 11. 5. 2022, vendar pa sodišče meni, da gre v tej zadevi za drugačen primer kot je obravnavani. V tej zadevi je bilo namreč sporno, ali je tožnik upravičen do BPP za stroške, ki so se glede na končni uspeh v pravdnem postopku prevalili nanj, kar pa ni primerljivo obravnavani zadevi, ko je sporno vprašanje, kdaj so nastali stroški izvedbe dokaza z izvedenci.

20. Med strankama ni sporno, da je izvedenec geodetske stroke B. B. pisno izvedensko mnenje izdelal 17. 11. 2023 (ter ga istega dne tudi predložil sodišču skupaj s priglasitvijo nagrade in stroškovnikom), izvedenka gradbene stroke C. C. pa 13. 8. 2022 in ga dopolnila 19. 10. 2022 in 13. 3. 2023. To pomeni, da so stroški pisnih izvedenskih mnenj obeh izvedencev, za katere je tožnica zaprosila za odobritev BPP kot oprostitev plačila teh stroškov postopka, nastali še preden je dne 2. 2. 2024 vložila to prošnjo. Sodišče zato zaključuje, da je toženka pravilno presodila, da ob upoštevanju drugega odstavka 11. člena ZBPP nima podlage, da bi tožničini prošnji ugodila.

21. V zvezi s tožbenimi navedbami, da mora prosilec za utemeljen zahtevek za dodelitev BPP v obliki oprostitve plačila stroškov postopka priložiti dokazilo, iz katerega izhaja obveznost plačila ali založitve predujma za izvedenca ustrezne stroke, višina zneska in rok za plačilo (ter da tožnici takšni sklepi niso bili izdani in da je zaradi tega izpodbijana odločba arbitrarna in obremenjena z bistveno kršitvijo določb postopka), sodišče pojasnjuje, da za odobritev BPP zadostuje, da prosilec izkaže, da je glede na potek sodnega postopka mogoče utemeljeno pričakovati, da mu bodo stroški nastali.

V zadevi ni sporno, da je bila tožnici v istem nepravdnem postopku z odločbo Bpp 123/2021 z dne 19. 3. 2021 dodeljena BPP za zastopanje po odvetniku (ki je kot pravni strokovnjak seznanjen s postopkovnimi določbami nepravdnega postopka, ki se nanašajo na stroške postopka), tožnica pa bi že na pripravljalnem naroku dne 3. 5. 2022 (ko je sodišče stranke seznanilo, da bo opravilo ogled nepremičnin, ki so predmet delitve, skupaj s sodnim izvedencem in cenilcem gradbene stroke in da bo po opravljenem ogledu in izvedenih zaslišanjih postavilo sodnega izvedenca geodetske stroke, ki bo izdelal elaborat etažne delitve), oziroma na prvem naroku za glavno obravnavo istega dne (ko je sodišče sprejelo sklep, da je predlagatelj dolžan plačati predujem v višini 2.000,00 EUR za nagrado in stroške sodnega izvedenca in cenilca gradbene stroke), oziroma dne 27. 3. 2023, ko je sodišče nasprotnemu udeležencu izdalo poziv za dodatno plačilo predujma v višini 3.000,00 EUR za nagrado in stroške sodnega izvedenca geodetske stroke, lahko predvidela, da obstaja verjetnost, da jo bodo morda bremenili stroški z izvedbo dokazov. Sodišče zato zavrača tožničin tožbeni ugovor, da je izpodbijana odločba arbitrarna in da je toženka kršila pravila postopka. Sodišče pa zavrača tudi tožničino otrditev, da ji je toženka v postopku s sprejeto odločitvijo kršila človekove pravice (14. in 22. člena Ustave ter 6. člena EKČP), saj je po presoji sodišča tožnica svojo odločitev sprejela v skladu z določbami ZBPP in po v tem predpisu predvidenem postopku, tožnica pa svojih trditev o kršitvi človekovih pravic tudi sicer ni pojasnila in utemeljila.

22. Na podlagi vsega navedenega je sodišče zaključilo, da tožba ni utemeljena in jo je na podlagi prvega odstavka 63. člena ZUS-1 zavrnilo. Sodišče je odločitev sprejelo, ne da bi izvedlo glavno obravnavo, saj je odločalo le na podlagi listin, obe stranki pa sta se strinjali, da se glavna obravnava ne opravi (5. alineja drugega odstavka 59. člena ZUS-1).

23. O stroških postopka je sodišče odločilo na podlagi četrtega odstavka 25. člena ZUS-1, po katerem trpi vsaka stranka svoje stroške postopka, če sodišče tožbo zavrne. Tožnica je stroške postopka priglasila v tožbi, toženka pa stroškov postopka ni priglasila. Sodišče je, ob upoštevanju četrtega odstavka 25. člena ZUS-1, zato odločilo, da tožnica sama trpi svoje stroške postopka.

Primerjaj s sodbama Vrhovnega sodišča X Ips 296/2014 z dne 13. 11. 2014 in I Up 1701/2066 z dne 14. 12. 2006 ter s sodbami Upravnega sodišča I U 1330/2015 z dne 12. 1. 2016, II U 321/2020-10 z dne 16. 12. 2020, IV U 261/2014 z dne 6. 1. 2015, I U 484/2014 z dne 24. 4. 2014, idr.

Primerjaj s sodbami Upravnega sodišča I U 1330/2015 z dne 12. 1. 2016, IV U 261/2014 z dne 6. 1. 2015, II U 335/2020-16 z dne 1. 6. 2021, II U 73/202-21 z dne 18. 5. 2022.

Tako npr. sodba Upravnega sodišča IV U 164/2022-13 z dne 26. 7. 2023.

Tako tudi sodba Upravnega sodišča II U 73/2022-21 z dne 18. 5. 2022.

Tako tudi sodba Upravnega sodišča IV U 164/2022-13 z dne 26. 7. 2023.

Primerjaj s sodbami Upravnega sodišča IV U 164/2022-13 z dne 26. 7. 2023, I U 487/2021-6 z dne 20. 4. 2021, I U 648/2015 z dne 27. 5. 2015, I U 484/2014 z dne 24. 4. 2024, II U 335/2020-16 z dne 1. 6. 2021.

Zakon o brezplačni pravni pomoči (2001) - ZBPP  - člen 11, 11/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.