UPRS Sodba I U 1116/2025-7
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2025-08-27

dodelitev brezplačne pravne pomoči - veriženje prošenj za dodelitev brezplačne pravne pomoči

Zakonodajalec je želel preprečiti tako imenovano veriženje prošenj, do katerih prihaja v praksi, ko prosilec želi zoper odločbo, s katero je bila njegova prošnja za brezplačno pravno pomoč zavrnjena, sprožiti upravni spor, hkrati pa prosi za brezplačno pravno pomoč za sestavo tožbe v tem sporu. Zavrnitev dodelitve brezplačne pravne pomoči pa velja ne la za vložitev tožbe in zastopanje v upravnem sporu zaradi dodelitve brezplačne pravne pomoči, ampak tudi za vložitev pravnih sredstev v takem upravnem sporu.

1. Upravno sodišče Republike Slovenije (v nadaljevanju tudi toženka) je na podlagi 37. člena Zakona o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju ZBPP) z izpodbijano odločbo: (i) združilo zadevi, ki sta se prej vodili pod opr. št. BPP 72/2025 in BPP 86/2025 (I. točka izreka) in (ii) zavrnilo tožnikovo prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči v obliki in obsegu pravnega svetovanja in zastopanja v upravnem sporu pod opravilna številka I U 781/2025 (v nadaljevanju: Prošnja, II. točka izreka).

2. Toženka je zavrnila Prošnjo na podlagi pete alineje 8. člena ZBPP, ker je bila z odločbo, ki jo želi tožnik izpodbijati, zavrnjena prošnja za dodelitev brezplačne pravne pomoči v obliki in obsegu pravnega svetovanja in zastopanja v socialnem sporu V Ps 585/2024. Toženka je zavrnila Prošnjo, ker tožnik prosi za dodelitev brezplačne pravne pomoči za sestavo in vložitev tožbe zoper odločbo, s katero je bila zavrnjena njegova prošnja za dodelitev brezplačna pravna pomoč.

3. Tožnik zaradi kršitve pravic iz 14., 22., 23. in 25. člena Ustave predlaga, da sodišče izpodbijano odločbo odpravi in mu dodeli brezplačnega odvetnika za vložitev tožbe zoper nezakonito odločbo Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. brezplačna pravna pomoč 477/2024 z dne 24. 3. 2024.

4. Tožnik navaja, da od leta 1995 dalje nima denarnih sredstev za odvetnika ter že od uveljavitve ZBPP dalje izpolnjuje pogoje za redno in izredno brezplačno pravno pomoč. Meni, da mu toženka z zlorabo uradne moči in zlorabo protiustavne določbe pete alineje 8. člena ZBPP krati pravico do pravnega sredstva zoper očitno nepravilno odločbo Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani in pravico do enakega varstva pravic pred navedenim sodiščem.

6. Dejansko stanje, ki je relevantno za ta upravni spor, da tožnik prosi za dodelitev brezplačne pravne pomoči za vložitev in sestavo tožbe zoper odločbo, s katero je bila zavrnjena njegova prošnja za dodelitev brezplačne pravne pomoči, ni sporno. Zato je sodišče na podlagi prvega odstavka 59. člena ZUS-1, ki določa, da lahko sodišče odloči brez glavne obravnave, če dejansko stanje, ki je bilo podlaga za izdajo upravnega akta, med tožnikom in tožencem ni sporno, odločilo brez glavne obravnave.

7. Po presoji sodišča je toženka pravilno zavrnila Prošnjo, zato se sodišče na podlagi drugega odstavka 71. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) sklicuje na razloge izpodbijane odločbe.

8. Namen brezplačne pravne pomoči po ZBPP je uresničevanje pravice do sodnega varstva po načelu enakopravnosti, upoštevajoč socialni položaj osebe, ki brez škode za svoje preživljanje in preživljanje svoje družine te pravice ne bi mogla uresničevati (prvi odstavek 1. člena ZBPP). Sodišče pojasnjuje, da je bil ZBPP sprejet z namenom uresničevanja ustavne pravice do sodnega varstva iz 23. člena Ustave Republike Slovenije (v nadaljevanju Ustava), ki določa, da ima vsakdo pravico, da o njegovih pravicah, dolžnostih in obtožbah proti njemu brez nepotrebnega odlašanja odloča neodvisno, nepristransko in z zakonom ustanovljeno sodišče, in zaradi varovanja 6. člena Evropske konvencije o človekovih pravicah, po kateri ima vsakdo pravico, da o njegovih civilnih pravicah in obveznostih ali v kakršnihkoli kazenskih obsodbah zoper njega odloča neodvisno in nepristransko z zakonom ustanovljeno sodišče. Ustavno sodišče je namreč večkrat poudarilo, da osebam slabega premoženjskega stanja višina sodnih stroškov ne sme predstavljati nepremostljive ovire za dostop do sodišča, kar izhaja ne samo iz 23. člena Ustave, pač pa tudi iz načela enakosti pred zakonom in prepovedi diskriminacije po 14. členu Ustave. ZBPP torej omogoča dejansko in učinkovito izvrševanje pravice do dostopa do sodišča vsakomur, ne glede na njegov premoženjski oziroma socialni status ob ustavnem priznanju pravice do sodnega varstva kot človekove pravice in ob upoštevanju načela socialne države kot ustavne zahteve, ki se konkretizira tudi v vsebinski, materialni pravici do enakosti pred zakonom. Z ZBPP so tako celovito in sistemsko urejena vsa vprašanja, povezana z zagotavljanjem pravnega svetovanja in zastopanja po odvetniku in drugih, za to kvalificiranih osebah v smislu uresničevanja pravice do dostopa do sodišča. Država mora stranki zagotoviti strokovno pomoč, kadar je to nujno za dostop do sodišča s sredstvi iz proračuna.

9. Brezplačna pravna pomoč po ZBPP pa se ne dodeli za ta upravni spor relevantno tudi, v upravnih sporih zaradi dodelitve brezplačne pravne pomoči (peta alineja prvega odstavka 8. člena ZBPP). Na ta način je zakonodajalec želel preprečiti tako imenovano veriženje prošenj, do katerih prihaja v praksi, ko prosilec želi zoper odločbo, s katero je bila njegova prošnja za brezplačno pravno pomoč zavrnjena, sprožiti upravni spor, hkrati pa prosi za brezplačno pravno pomoč za sestavo tožbe v tem sporu. Zavrnitev dodelitve brezplačne pravne pomoči pa velja ne le za vložitev tožbe in zastopanje v upravnem sporu zaradi dodelitve brezplačne pravne pomoči, ampak tudi za vložitev pravnih sredstev v takem upravnem sporu, kot pravilno pojasni toženka. Ni sporno, da tožnik prosi za dodelitev brezplačne pravne pomoči za vložitev in sestavo tožbe zoper odločbo, s katero je bila zavrnjena njegova prošnja za dodelitev brezplačne pravne pomoči. Zato je toženka pravilno Prošnjo zavrnila na podlagi pete alineje prvega odstavka 8. člena ZBPP.

10. Neutemeljen je tožnikov ugovor, da naj bi bila peta alineja 8. člena ZBPP v nasprotju z Ustavo, smiselno predvsem v nasprotju z 23. členom Ustave, ki zagotavlja pravico do sodnega varstva. Sodišče ponavlja, da je namen ZBPP uresničevanje pravice do sodnega varstva po načelu enakopravnosti, upoštevajoč socialni položaj osebe, ki brez škode za svoje preživljanje in preživljanje svoje družine te pravice ne bi mogla uresničevati (1. člen ZBPP). Omejitev iz pete alineje 8. člena ZBPP je bila v zakon dodana z novelo ZBPP-C, ki je stopil v veljavo dne 4. 4. 2015. Iz zakonodajnega gradiva ob sprejemu novele izhaja, da je bil 8. člen spremenjen, ker je v praksi prišlo do "primerov t.i. veriženja prošenj, ko želi prosilec, ki mu je bila prošnja za brezplačno pravno pomoč zavrnjena, zoper takšno odločbo sprožiti upravni spor, hkrati pa prosi za brezplačno pravno pomoč za sestavo tožbe v tem sporu. Ko mu je tudi ta prošnja zavrnjena, ponovno zaprosi za brezplačno pravno pomoč za upravni spor v zvezi z zadnjo odločbo itn." Namen novele ZBPP-C je torej preprečiti kopičenje vedno novih upravnih postopkov in upravnih sporov zaradi zavrnitve brezplačnem pravne pomoči, kar bi po vsebini predstavljalo zlorabo tega instituta. Zloraba pravice pa ni (ustavno)pravno varovana, zato je takšna prepoved po presoji sodišča skladna z Ustavo RS.

11. Sodišče se do preostalih trditev tožnika ne opredeljuje, ker niso bistvene za presojo v tem upravnem sporu oziroma niso konkretizirana do te mere, da bi bil sodni preizkus mogoč.

12. Sodišče je na podlagi obrazloženega po ugotovitvi, da je po pravilnem postopku izpodbijana odločba pravilna in na zakonu utemeljena, na podlagi prvega odstavka 63. člena ZUS-1 tožbo zavrnilo kot neutemeljeno.

Tožena stranka je zadevi opr. št. BPP 72/2025 in 86/2025 združila v skupno obravnavanje, ker se obe prošnji opirata na isto dejansko stanje in isto pravno podlago in sicer dodelitev brezplačne pravne pomoči za pravno svetovanje in zastopanje v upravnem sporu, ki se vodi pod opr. št. I U 781/2025.

Tako sklepa Ustavnega sodišča RS, Up 40/97 z dne 7. 3. 1997 in Up 103/97 z dne 26. 2. 1998.

Tako Aleš Galič, oprostitev stroškov in brezplačno pravno pomoč v pravdnem postopku kot izraz načela socialne države, Pravnik št. 4-5, 1998.

Več o tem dr. Aleš Galič: Pravica do sodnega varstva v novejši praksi evropskega sodišča za človekove pravice, Pravosodni bilten št. 4/2013 str. 83 do 113 in Ustavno procesno pravo, GV založba, Ljubljana, 2004, str. 87 do 88.

Več o tem Predlog zakona o brezplačni pravni pomoči (ZBPP) - EPA 1301 št. 751-01/99-1 z dne 31. 8. 2000.

Tako tudi Upravno sodišče RS v sodbi IU 709/2020-7 z dne 8. 7. 2020.

Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o brezplačni pravni pomoči, Predlog, EVA 2013-2030-0118, skrajšani postopek, obrazložitev k 3. členu, str. 21.

Glej smiselno odločbo Ustavnega sodišča RS v zadevi U-I-85/16-15, Up-398/16-9 z dne 14. 7. 2016.

Zakon o brezplačni pravni pomoči (2001) - ZBPP  - člen 8, 8/5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.