UPRS Sodba I U 2040/2024-23
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2025-01-22

brezplačna pravna pomoč - dodelitev brezplačne pravne pomoči - pogoji za dodelitev brezplačne pravne pomoči - izjemna brezplačna pravna pomoč

Po prvem odstavku 22. člena ZBPP se BPP lahko, ne glede na določbe tega zakona o materialnem položaju prosilca in njegove družine, dodeli tudi, če prosilec izpolnjuje pogoje iz 24. člena tega zakona in če lastni dohodek prosilca oziroma lastni dohodek družine ne presega višine štirih osnovnih zneskov minimalnega dohodka, določenega z zakonom, ki ureja socialnovarstvene prejemke, premoženje prosilca in njegove družine pa ne presega višine 60 osnovnih zneskov minimalnega dohodka (izjemna brezplačna pravna pomoč). Skladno z drugim odstavkom 22. člena ZBPP se lahko izjemna BPP pod pogoji iz prejšnjega odstavka med drugim dodeli, če gre za prosilca, ki mu je nastala izredna finančna obveznost, za katero prosilec ni vedel oziroma z njo ni mogel računati, ker je nastala kot posledica višje sile, npr. potres, poplava (tretja alineja drugega odstavka 22. člena ZBPP).

V odločbi je CSD ugotovil, da je tožnik utrpel škodo zaradi poplav najmanj v znesku 20.000,00 EUR. Pri tem za odločanje tožene stranke ni upoštevno, da je CSD tožniku naložil, da mora za namen postopka do postavljenega roka CSD predložiti dodatne listine in dokaze o nastanku in višini škode. Tako tožena stranka tudi ni imela podlage, da je od tožnika zahtevala dodatne dokaze, da je utrpel škodo v poplavah.

Tožena stranka bi morala v obravnavani zadevi uporabiti pooblastilo iz tretjega odstavka 22. člena ZBPP in pri CSD zahtevati mnenje od dejstvih iz drugega odstavka 22. člena ZBPP glede izrednih finančnih obveznosti tožnika zaradi višje sile - poplave.

Tožbi se ugodi, odločba predsednika Okrožnega sodišča v Ljubljani Bpp 3921/2023 z dne 10. 10. 2024 se odpravi in se zadeva vrne upravnemu organu v ponoven postopek.

1. Z izpodbijano odločbo je tožena stranka zavrnila tožnikovo prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči (BPP) z dne 27. 11. 2023.

2. Iz obrazložitve je uvodoma razvidna ugotovitev organa za BPP, da je tožnik zaprosil za BPP pri Okrajnem sodišču v Ljubljani, za pravno svetovanje in zastopanje po odvetniku v kazenskem postopku Okrajnega sodišča v Ljubljani I Kpd 27398/2022. Prošnja je bila odstopljena v reševanje Okrožnemu sodišču v Ljubljani. V navedenem kazenskem postopku tožnik nastopa kot oškodovanec.

3. V nadaljevanju je organ za BPP skladno s prvim odstavkom 13. člena Zakona o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju ZBPP) presojal, ali je tožnik glede na svoj materialni položaj upravičen do BPP. Po pregledu evidence FURS o obdavčljivih dohodkih fizičnih oseb je ugotovil, da je tožnik v obdobju treh mesecev pred vložitvijo prošnje znašal prejel dohodek (pokojnina iz obveznega pokojninskega in invalidskega zavarovanja) za avgust 2023 v znesku 1.113,96 EUR, za september 2023 v znesku 1.113,96 EUR in za oktober 2023 v znesku 1.113,96 EUR. Glede na navedeno njegov povprečni mesečni dohodek v znesku 1.113,96 EUR presega višino dveh osnovnih zneskov minimalnega dohodka, ki je določen z Zakonom o socialno varstvenih prejemkih in znaša 969,76 EUR (višina osnovnega zneska minimalnega dohodka znaša 484,88 EUR). Zato tožnik po presoji organa za BPP presega dohodkovni cenzus iz 13. člena ZBPP.

4. Organ za BPP je dne 15. 3. 2024 tožnika pozval, da se opredeli med drugim do ugotovljenih dejstev v zvezi s tožnikovimi rednimi mesečnimi dohodki-pokojninami, ki jih je prosilec prejel v obdobju treh mesecev pred vložitvijo prošnje. Pristojni organ za BPP je tožnika s pozivom opozoril tudi, da se izjasni ali morebiti obstajajo okoliščine iz 3. odstavka 14 člena ZBPP. Tožnik je dne 19.3.2024 po skrbnici odgovoril in navedel, da so pristojnemu organu za BPP znani vsi podatki iz 32. člena ZBPP, tudi njegova finančna in duševna stiska. Navedel je tudi, da je v poplavah izgubil vse premoženje, ki mu je še ostalo. Prav tako je poudaril, da v relevantnem obdobju ni prejel rednega dohodka v višini 3.341,88 EUR ampak dejansko v višini 2.636,64 EUR, saj se mu na podlagi preteklih sodb sodišča v Kopru rubi pokojnino ter, da izpolnjuje pogoje za izjemno brezplačno pravno pomoč. K dopolnitvi je tožnik po skrbnici predložil odločbo CSD št. 1232- 3540/2023-318604 z dne 18.10. 2023, iz česar izhaja da je upravičen do izredne denarne socialne pomoči zaradi škode, utrpele v poplavah, da pa je do 30. 6. 2024 dolžan pristojnemu centru za socialno delo dokazila o nastanku škode.

5. Organ za BPP je tožnika v zvezi z dodelitvijo izjemne BPP zaradi materialne ogroženosti, ki je posledica izgube premoženja v poplavah z dopisom z dne 31. 5. 2022 tožnika pozval, naj svojo prošnjo za dodelitev izjemne BPP dopolni tako, podrobneje pojasni dejanske okoliščine iz 3. alineje drugega odstavka 22. člena ZBPP in kakšne finančne posledice ima to zanj (tj. položaj materialne ogroženosti) ter predloži dokazila, iz katerih bo to razvidno, pri čemer je navedel, da zgolj pavšalne navedbe o nastanku škode ne zadostujejo. Navedeno bo strokovni službi za BPP omogočilo presojo, ali so podani vsebinski razlogi za dodelitev izjemne BPP. Poleg tega je pristojni organ za BPP prosilca pozval, da zgolj že predložena CSD odločba št. 1232-3540/2023-318604 z dne 18. 10. 2023, ni dokazilo, da je v poplavah zares utrpel škodo in da v odgovoru z dne 31. 10. 2022 tožnik ni zatrjeval morebitnega obstoja okoliščin iz 22. člena ZBPP, kar bi strokovni službi za BPP omogočilo presojo, ali so podani vsebinski razlogi za dodelitev izjemne BPP po navedeni zakonski določbi. Pristojni organ za BPP je še odločil, da niso izpolnjeni pogoji za dodelitev nujne brezplačne pravne pomoči v skladu z 36. členom ZBPP, saj so bili v trenutku odločanja v spisu vsa dokazila, ki omogočajo presojo prosilčevega premoženjskega stanja. Zato je organ za BPP zavrnil tožnikovo prošnjo na podlagi 2. točke drugega odstavka 37. člena ZBPP.

6. Zoper izpodbijano odločbo je tožnik vložil tožbo iz vseh tožbenih razlogov iz 27. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju: ZUS-1). Predlaga, da sodišče izpodbijano odločbo razveljavi in zadevo vrne v ponovno odločanje drugemu organu za BPP. Navaja, da je vložil prošnjo za dodelitev nujne BPP in sicer za storitve odvetnika, ki bi v kazenskem postopku pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani, št. I Kpd 27398/2022 vložil zahtevo za opravo preiskovalnih dejanj. Pojasnjuje, da se nujna BPP na podlagi prvega odstavka 36. člena ZBPP dodeli ne glede na prosilčev materialni položaj za dejanje, ki je nujno potrebno, da se prosilec izogne posledicam, ki jih po preteku rokov ne more več opraviti. Predsednik Okrožnega sodišča v Ljubljani po njegovem navedenega ni upošteval in z nepravilnim ravnanjem o prošnji odločil po sedemnajstih mesecih (op. sodišča - nekaj manj kot enajstih mesecih), kar je po tožnikovem mnenju sramotno za človekove pravice in vladavino pravo. Tožnik še navaja, da je duševno bolan in da je ne po svoji krivdi izgubil, poslovni objekt, dediščino, zdravje, dostojanstvo in edini vir prihodkov. Pred sodiščem v Domžalah pod št. In 91/2000 teče izvršba, v kateri so mu sodišča skupaj s stroji in opremo zapečatila njegov poslovni objekt ter zaradi navedenega že od leta 2000 dalje trpi nevzdržno socialno stisko in nevzdržne duševne bolečine, kar je tudi razlog za odvzem poslovne sposobnosti. Meni, da predsednik Okrožnega sodišča v Ljubljani in njegovi namestniki nočejo upoštevati poplavne škode in sodnih rubežev ter invalidske pokojnine, zaradi česar brez kakršnega koli premoženja izpolnjuje pogoje tudi za redno BPP.

7. Tožena stranka je poslala spis Bpp 3921/2023, ki se nanaša na zadevo, na tožbo ni odgovorila.

8. Sodišče je dne 22. 1. 2025 opravilo glavno obravnavo, na kateri je zaslišalo tožnika. Sodišče je v soglasju z obema strankama na glavni obravnavi vpogledalo listine upravnega spisa Bpp 3921/2023 in sodnega spisa. Izvedbo ostalih dokazov je zavrnilo kot nepotrebno.

10. V zadevi je spor glede zakonitosti izpodbijane odločbe, s katero je toženka zavrnila tožnikovo prošnjo za BPP, in sicer zaradi neizpolnjevanja materialnega pogoja za dodelitev BPP (preseganja cenzusa), za dodelitev izjemne BPP in za dodelitev nujne BPP.

11. Sodišče z vpogledom v upravni spis zadeve ugotavlja, da je tožnik dne 27. 11. 2023 na Okrajno sodišče v Ljubljani naslovil prošnjo za BPP, v kateri je izrecno navedel, da zahteva dodelitev nujne BPP. Njegova prošnja je bila odstopljena Okrožnemu sodišču v Ljubljani v nadaljnje reševanje. Prošnjo je na poziv toženke naknadno dne 21. 3. 2024 dopolnil še s predložitvijo zahtevanega obrazca za dodelitev BPP, v spremnem dopisu pa je navedel, da zahteva dodelitev nujne ali izjemne BPP. Navedel je, da je v poplavah izgubil premoženje in v dokaz navedenega priložil kopijo odločbe Centra za socialno delo (v nadaljevanju: CSD) št. 1232-3540/2023-318604 z dne 18. 10. 2023. Po presoji sodišča je treba šteti, da je tožnik v zadevi zaprosil za nujno in za izjemno BPP.

12. ZBPP v 13. členu določa, da je do brezplačne pravne pomoči upravičena oseba, ki glede na svoj materialni položaj in glede na materialni položaj svoje družine brez škode za svoje socialno stanje in socialno stanje svoje družine ne bi zmogla stroškov sodnega postopka oziroma stroškov nudenja pravne pomoči (prvi odstavek). Šteje se, da je socialno stanje prosilca in njegove družine zaradi stroškov sodnega postopka oziroma stroškov nudenja pravne pomoči ogroženo, če mesečni dohodek prosilca (lastni dohodek) oziroma mesečni povprečni dohodek na člana družine (lastni dohodek družine) ne presega višine

dveh osnovnih zneskov minimalnega dohodka

, določenega z zakonom, ki ureja socialnovarstvene prejemke.

13. Po prvem odstavku 22. člena ZBPP se BPP lahko, ne glede na določbe tega zakona o materialnem položaju prosilca in njegove družine, dodeli tudi, če prosilec izpolnjuje pogoje iz 24. člena tega zakona in če lastni dohodek prosilca oziroma lastni dohodek družine ne presega višine štirih osnovnih zneskov minimalnega dohodka, določenega z zakonom, ki ureja socialnovarstvene prejemke, premoženje prosilca in njegove družine pa ne presega višine 60 osnovnih zneskov minimalnega dohodka (izjemna brezplačna pravna pomoč). Skladno z drugim odstavkom 22. člena ZBPP se lahko izjemna BPP pod pogoji iz prejšnjega odstavka med drugim dodeli, če gre za prosilca, ki mu je nastala izredna finančna obveznost, za katero prosilec ni vedel oziroma z njo ni mogel računati, ker je nastala kot posledica višje sile, npr. potres, poplava (tretja alineja drugega odstavka 22. člena ZBPP), in v drugih primerih iz razlogov, na katere prosilec in njegovi družinski člani niso mogli oziroma ne morejo vplivati in zaradi katerih so se znašli v položaju materialne ogroženosti (sedma alineja drugega odstavka 22. člena ZBPP).

14. Sodišče vezano na tožnikovo prošnjo za dodelitev nujne BPP pojasnjuje, da za dodelitev te oblike BPP velja enak materialni cenzus, kot za dodelitev redne BPP (določen v citiranem 13. členu ZBPP), namen določbe prvega odstavka 36. člena ZBPP pa je zgolj preprečiti položaj, v katerem bi prosilec zaradi postopka odločanja o BPP (v tem okviru pa tudi zaradi ugotavljanja njegovega materialnega položaja) zamudil rok za kakšno pravno dejanje in bi zaradi tega izgubil pravico opraviti to dejanje. Navedena določba pa ne pomeni, da organ za BPP ni upravičen zavrniti prošnje za nujno BPP, kolikor do odločitve zbere podatke o premoženjskem stanju prosilca, ti pa izkazujejo, da zaradi preseganja materialnega cenzusa do BPP ni upravičen.

15. Ker je toženka v konkretnem primeru do izdaje izpodbijane odločbe ugotovila, da tožnik presega cenzus iz 13. člena ZBPP, je tožnikovo prošnjo za BPP v delu, ki se nanaša na nujno BPP, po presoji sodišča pravilno in zakonito zavrnila. Pri tem so neupoštevne tožnikove trditve, da ima zaradi sodnih izvršb manjši mesečni dohodek iz naslova pokojnine, kot ga je ugotovila toženka. Ta je njegovo navedbo utemeljeno zavrnila v izpodbijani odločbi in sicer, da se sodne izvršbe ne upoštevajo pri izračunu višine mesečnega dohodka. Sodišče se v tem delu strinja z ugotovitvijo toženke v izpodbijani odločbi.

16. Kot je mogoče povzeti iz obrazložitve izpodbijane odločbe, je tožena stranka najprej ugotavljala, ali tožnik izpolnjuje pogoje za izpolnitev redne BPP (13. člen ZBPP) in ocenila, da tožnikovi povprečni mesečni dohodki presegajo znesek, ki je v skladu z navedeno zakonsko določbo pogoj za dodelitev BPP. V nadaljevanju je presodila, da tožnik ne izpolnjuje niti pogojev za priznanje izjemne BPP, ki jo je tožnik uveljavljal na podlagi tretje alineje drugega odstavka 22. člena ZBPP. Med strankama ni sporno, da je tožnik zaprosil za izredno BPP v skladu s tretjo alinejo drugega odstavka 22. člena ZBPP zaradi izrednih finančnih obveznosti, ki so nastale prosilcu kot posledica višje sile - poplave. V dokaz navedenega je tožnik organu za BPP predložil kopijo odločbe CSD št. 1232-3540/2023-318604 z dne 18. 10. 2023.

17. Tožena stranka je v izpodbijani odločbi zaključila, da odločba CSD ne potrjuje, da bi tožniku nastala škoda zaradi poplav, kljub dejstvu, da je CSD ugotovil, da je tožnik upravičen do izredne denarne pomoči v višini sedmih minimalnih zneskov dohodkov samske osebe oz. v znesku 4.918,62 EUR. Sodišče se ne strinja z zaključkom tožene stranke.

18. Pristojni organ za BPP pri odločanju od dodelitvi BPP postopa po zakonu, ki ureja splošni upravni postopek (drugi odstavek 34. člena ZBPP), torej po Zakonu o splošnem upravnem postopku (v nadaljevanju: ZUP). Pri tem je vezan na odločbe drugih upravnih organov, v koliko le-te predstavljajo predhodno vprašanje za odločanje v postopkih dodelitve BPP. Sodišče ocenjuje, da v obravnavani zadevi odločba CSD št. 1232-3540/2023-318604 z dne 18. 10. 2023 ugotavlja dejstvo poplav in škode, ki jo je utrpel tožnik. V tej odločbi je CSD namreč ugotovil, da je tožnik utrpel škodo zaradi poplav najmanj v znesku 20.000,00 EUR, kar izhaja iz obrazložitve odločbe CSD. Pri tem za odločanje tožene stranke ni upoštevno, da je CSD tožniku naložil, da mora za namen postopka do postavljenega roka CSD predložiti dodatne listine in dokaze o nastanku in višini škode. Tako tožena stranka tudi ni imela podlage, da je od tožnika zahtevala dodatne dokaze, da je utrpel škodo v poplavah. Ta je bila ugotovljena v odločbi CSD in ta odločba predstavlja dokaz v postopku o odločanju o dodelitvi izredne BPP.

19. Iz obrazložitve izpodbijane odločbe tako ne izhaja, da je tožena stranka ugotavljala obstoj izrednih finančnih obveznosti, ki je nastala tožniku zaradi poplav (3. alineja drugega odstavka 22. člena ZBPP) ampak je zgolj navedla, da predložena odločba CSD ne dokazuje, da bi tožniku dejanska škoda zaradi poplav nastala. Navedena ugotovitev je v neposrednem nasprotju s samo odločbo CSD, ki ugotavlja, da je škoda tožniku v poplavah, zaradi zalitja kurilnice, nastala. Glede na dejstva, ki jih je v upravnem postopku ugotavljala tožena stranka, bi morala v obravnavani zadevi uporabiti pooblastilo iz tretjega odstavka 22. člena ZBPP in pri CSD zahtevati mnenje od dejstvih iz drugega odstavka 22. člena ZBPP, torej o dejstvih glede izrednih finančnih obveznosti tožnika zaradi višje sile - poplave. CSD je glede tožnikovih trditev glede zatrjevane škode zaradi poplav očitno že vodil postopek, kar potrjuje izdana odločba CSD in razpolaga s podatki, relevantnimi za odločitev tožene stranke. Glede na navedeno tožena stranka tako v postopku za dodelitev BPP ni ugotavljala, ali tožnik presega ali ne presega dohodkovni in premoženjski cenzus za dodelitev izjemne BPP, kot je določen v prvem odstavku 22. člena ZBPP.

20. Ker je ostalo dejansko stanje nepopolno ugotovljeno glede izrednih finančnih obveznosti tožnika zaradi zatrjevane utrpele škode v poplavah, kar bi lahko utemeljevalo njegovo prošnjo za izjemno BPP na podlagi tretje alineje drugega odstavka 22. člena ZBPP, izpodbijana odločba nima razlogov o odločilnih dejstvih, na podlagi katerih bi bilo mogoče vsebinsko preizkusiti ugotovitev tožene stranke o tožnikovi neupravičenosti do izjemne BPP po tretji alineji drugega odstavka 22. člena ZBPP. S tem je podana bistvena kršitev določb upravnega postopka v smislu 2. in 3. točke prvega odstavka 27. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) v zvezi s 7. točko drugega odstavka 237. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (v nadaljevanju ZUP), saj se izpodbijane odločbe v tem delu ne da preizkusiti.

21. Ob takih okoliščinah je sodišče na podlagi 3. točke prvega odstavka 64. člena ZUS-1 tožbi ugodilo, izpodbijano odločbo odpravilo in zadevo vrnilo toženi stranki v ponoven postopek, v katerem bo moral organ za BPP razjasniti dejanske okoliščine glede izpolnjevanja splošnih pogojev iz prvega odstavka 22. člena ZBPP, ki upravičuje dodelitev izjemne BPP po tretji alineji drugega odstavka tega člena. Na podlagi pravilno in popolno ugotovljenega dejanskega stanja bo moral organ za BPP ob upoštevanju pravil posebnega ugotovitvenega postopka (145. in nadaljnji členi ZUP) dati tožniku možnost, da se izjavi o vseh dejstvih in okoliščinah, ki so pomembne za odločbo. Pri tem mora organ BPP, glede na potek časa in dolgotrajnost odločanja o tožnikovi prošnji za dodelitev BPP (skupaj skoraj 11 mesecev) tudi ugotoviti, ali ima tožnik še zmeraj pravni interes za dodelitev BPP.

Zakon o brezplačni pravni pomoči (2001) - ZBPP  - člen 22, 22/1, 22/2, 22/2-3, 22/3, 24, 24/1, 24/1-2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.