UPRS Sodba II U 410/2022-24
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2025-04-14

nepovratna sredstva - soglasje za priključitev - prodaja električne energije - sončna elektrarna - javni razpis

Namen pogojev javnega razpisa je v zagotovitvi enakega obravnavanja vseh prijaviteljev in onemogočanja samovolje pri odločanju. Neupoštevanje pogojev bi pomenilo neenako obravnavanje drugih prijaviteljev, ki so spoštovali pogoje razpisa. Zaradi takšne narave postopka morajo vlagatelji izpolnjevanje pogojev izkazovati že ob vložitvi vloge (oz. v daljšem roku, če tako izhaja iz Javnega razpisa) in to z dokazili, ki so eksplicitno navedena v Javnem razpisu oz. Uredbi.

1. Prvostopenjski organ je z izpodbijano odločbo odločil, da se tožničina vloga št. 33150-108/2021 z dne 16. 12. 2021 na Javni razpis zavrne (1. točka izreka). Odločil je še, da pritožba zoper to odločbo ne zadrži njene izvršitve (2. točka izreka) ter ugotovil, da posebni stroški v tem postopku niso nastali (3. točka izreka).

2. Iz obrazložitve izhaja, da je tožnica 16. 12. 2021 vložila vlogo za dodelitev nepovratnih sredstev za sofinanciranje iz podukrepa 6.4 - Podpora za naložbe v vzpostavitev in razvoj nekmetijskih dejavnosti (v nadaljevanju Podukrep), ki so bila razpisana z 2. Javnim razpisom za podukrep 6.4 - Podpora za Podukrep (Javni razpis), v skladu z Uredbo o izvajanju ukrepa naložbe v osnovna sredstva ter podukrepa podpora za naložbe v gozdarske tehnologije ter predelavo, mobilizacijo in trženje gozdarskih proizvodov iz Programa razvoja podeželja Republike Slovenije za obdobje 2014-2020 (Uredba). Tožničina vloga je, upoštevajoč merila za izbor iz 5. poglavja Javnega razpisa, dosegla 66 točk. Zadnja popolna vloga, ki je bila odobrena, je dosegla 70 točk, kar predstavlja najnižje število točk do porabe sredstev, namenjenih za Javni razpis. Organ se posebej opredeljuje do podeljenih točk v sklopu merila Varovanje okolja, prav tako glede merila Podnebne spremembe in prilagoditve nanje. V sklopu slednjega se je izrecno opredelil še glede uveljavljanja točk za naložbo v pridobivanje električne energije iz obnovljivih virov za namen prodaje. Dodelitev točk pri tem merilu je pogojena z izpolnjevanjem pogoja, da bo električna energija namenjena izključno za prodajo, kar stranka izkaže s soglasjem za priključitev v skladu z zakonom, ki ureja energetiko (13. točka prvega odstavka 90. člena Uredbe). Tožnica je bila 1. 4. 2022 seznanjena, da se točke v okviru tega merila dodeli izključno, ko gre za naložbo, pri kateri sta pridobljeni električna ali toplotna energija v celoti namenjeni prodaji in ima upravičenec ob oddaji vloge za ta namen pridobljeno soglasje za priključitev oz. soglasje lokalne skupnosti v skladu z zakonom, ki ureja energetiko. Tožnica je priložila soglasje za priključitev, iz katerega je razvidno, da gre za mešani način obratovanja (paralelno - delno porabijo sami, viške oddajo v omrežje). Zato organ tožnici pri tem merilu (Naložba v pridobivanje električne toplotne energije iz obnovljivih virov) točk ni dodelil. Ker je tožničina vloga prejela 66 točk, je organ njeno vlogo na javni razpis zavrnil.

3. Drugostopni organ je pritožbo tožnice zavrnil. Glede nedodelitve točk (0 točk namesto 6) v zvezi z merilom "V.2 Prispevek k horizontalnim ciljem - Podnebne spremembe in prilagoditev nanje: Naložbe v pridobivanje električne in toplotne energije iz obnovljivih virov za namen prodaje" tožnica trdi, da je sporna razlaga tega merila na način, da se točke dodelijo zgolj za "izključno prodajo", tega namreč v Javnem razpisu in Uredbi ni navedenega, navedeno je zgolj "za prodajo". Uredba nikjer eksplicitno ne navaja pogojev o prodaji celote iz sončne elektrarne pridobljene energije. Hkrati tudi Javni razpis za dodelitev točk pri tem merilu ne pogojuje dodelitve točk izključno tistim naložbam, pri kateri sta pridobljeni električna ali toplotna energija v celoti namenjeni prodaji. Meni, da je organ z razlago merila na tak način širil to merilo. Poleg tega je tožnica že v dopolnitvi vloge 8. 4. 2022 navedla, da bo v primeru njihove sončne elektrarne proizvedena električna energija v celoti predana v omrežje dobavitelju. Že v osnovi je tožnica zaprosila za soglasje za prodajo električne energije, vendar ji je bilo izdano soglasje za samooskrbo zaradi še nezgrajenega omrežja. Tožnica je že v osnovi (pred oddajo vloge) imela načrtovano sončno elektrarno za prodajo, s strani elektrodistributerja pa je bilo izdano napačno soglasje (potrdilo), v vsakem primeru pa tudi to napačno soglasje kljub temu omogoča prodajo. Opredeljuje se še do napačnega točkovanja po merilu II. Družbenosocialni vidik upravičenca - Izobrazba upravičenca, pri kateri je organ vlogo ocenil z 0 točkami namesto z 11 točkami. Meni, da organ vloge ni obravnaval v skladu s pogoji Javnega razpisa, tožnica pa bi s 83 točkami izpolnjevala kriterije za dodelitev sredstev v okviru Javnega razpisa. Drugostopni organ ugotavlja, da je izpodbijana odločitev pravilna in zakonita. Glede merila družbenosocialni vidik upravičenca, izobrazba upravičenca, pojasnjuje, da je vlogo vložila na Javni razpis tožnica (gospodarska družba). Pri tem merilu pa je mogoče točke pridobiti le, če je upravičenec nosilec dopolnilne dejavnosti ali s.p. Glede navedb tožnice, da je ta kriterij v Javnem razpisu krivičen, drugostopni organ odgovarja, da se primernost ali ustreznost določenega merila Javnega razpisa ne more presojati, pri tem se sklicuje na sodbo Upravnega sodišča RS (UPRS) III U 222/2016.

4. Glede merila podnebne spremembe in prilagoditev nanje drugostopni organ pojasnjuje, da je v zvezi z uveljavljanjem točk za naložbo v pridobivanje električne energije iz obnovljivih virov za namen prodaje dodelitev točk pri tem merilu pogojena z izpolnjevanjem pogoja, da bo električna energija namenjena izključno za prodajo, kar stranka izkaže s soglasjem za priključitev v skladu z zakonom, ki ureja energetiko, o čemer je bila tožnica tudi seznanjena 1. 4. 2022. Tožnica je priložila soglasje, iz katerega je razvidno, da gre za mešani način obratovanja, zato se ji pri tem merilu točk ne dodeli. Uredba v 13. točki prvega odstavka 90.d člena določa, da če gre za naložbo v dejavnost iz razreda 35.11 "Proizvodnja električne energije" iz priloge 12 te Uredbe, se mora električna energija proizvajati iz obnovljivih virov, kot so biomasa, voda, veter ali sonce, in mora biti namenjena za prodajo. Upravičenec mora vlogi na Javni razpis priložiti soglasje za priključitev v skladu z zakonom, ki ureja energetiko. Soglasje se mora glasiti na upravičenca. Javni razpis v 3. točki prvega odstavka 2. poglavja določa, da so v skladu z drugo alinejo 3. točke prvega odstavka 90.d člena Uredbe vrste naložb, ki prispevajo k horizontalnim ciljem, naslednje: b) naložbe, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje: - naložbe v pridobivanje električne in toplotne energije iz obnovljivih virov za namen prodaje. V informativni prilogi Javnega razpisa: "Opis dokazil ob vlogi" je navedeno, da če gre za naložbo v dejavnost iz razreda 35.11 "Proizvodnja električne energije" iz priloge 12 Uredbe, se mora električna energija proizvajati iz obnovljivih virov, kot so biomasa, voda, veter ali sonce in mora biti namenjena za prodajo. Upravičenec mora vlogi na javni razpis priložiti: - soglasje za priključitev v skladu z zakonom, ki ureja energetiko. Soglasje se mora glasiti na upravičenca. To soglasje mora biti pridobljeno pred oddajo vloge na Javni razpis. V dokumentaciji (soglasje ter opis naložbe v vlogi) se preveri, da bo energija namenjena prodaji, ne lastni porabi. Preveri se, da se soglasje glasi na upravičenca. Tožnica je bila 1. 4. 2022 s pozivom pozvana, da predloži soglasje za priključitev v skladu z zakonom, ki ureja energetiko. Vlogi je namreč priložila Akt o ustanovitvi podjetja. V elaboratu Prispevek naložbe k povečanju okoljske učinkovitosti za zmanjšanje izpustov je navedeno, da bo sončna elektrarna namenjena mešanemu sistemu, samooskrba in prodaja viškov v omrežje. Tožnica je bila pozvana, da se do tega opredeli. Odgovorila je 9. 4. 2022 in navedla, da Javni razpis ne izključuje možnosti kombinacije samooskrbe in prodaje. Ne glede na navedbo sistemskega operaterja v soglasju bodo prodali več kot 80 % proizvedene električne energije. Priložila je soglasje za samooskrbo SODO. Drugostopni organ ugotavlja, da Uredba jasno določa, da če gre za naložbo v dejavnost iz razreda 35.11 "Proizvodnja električne energije", mora biti električna energija namenjena za prodajo. Uredba ne določa nobene izjeme oz. deleža, v katerem bi lahko bila električna energija namenjena za drug namen. Enako tudi ne Javni razpis. Izpolnjevanje zahteve iz tega merila se ugotavlja na podlagi soglasja za priključitev v skladu z zakonom, ki ureja energetiko. V skladu z navedenim se točke po oceni drugostopnega organa lahko dodelijo le za naložbo v pridobivanje električne energije za namen prodaje, ne pa tudi za mešani sistem, ki izhaja iz soglasja, ki ga je priložila tožnica. Javni razpis kot prilogo zahteva samo soglasje za priključitev, ne pa tudi za individualno samooskrbo, kar tudi kaže na to, da je dodelitev točk predvidena le v primeru prodaje celotne električne energije. Tožnik ne izpolnjuje pogoja za dodelitev točk pri navedenem merilu, kot je pravilno ugotovil prvostopni organ. Pritožbi je sicer tožnica priložila potrdilo A., d.d. z dne 9. 6. 2022, iz katerega je razvidno, da ima v obravnavi vlogo za izdajo soglasja za priključitev zaradi spremembe načina priključitve obstoječega soglasja za samooskrbo za izgradnjo sončne elektrarne moči 24 kW za prodajo električne energije, torej priključitev direktno na omrežje. Drugostopni organ tožnici odgovarja, da se tega potrdila ne more upoštevati, saj ni obstajalo v času odločanja na prvi stopnji. Izpodbijana odločba je bila izdana 19. 5. 2022, potrdilo pa je bilo izdano 9. 6. 2022. Ne glede na to pa drugostopni organ še dodaja, da se izpolnjevanje pogoja pri merilu naložbe v pridobivanje električne in toplotne energije iz obnovljivih virov za namen prodaje lahko izkazuje le s soglasjem za priključitev, ki mora biti pridobljeno pred oddajo vloge na Javni razpis. Pri postopkih na podlagi javnih razpisov gre namreč za posebno vrsto upravnega postopka, pri katerem je treba upoštevati načelo enakih možnosti vlagateljev, preglednost in hitrost postopka. Zaradi takšne narave postopka morajo vlagatelji izpolnjevanje pogojev izkazovati že ob vložitvi vloge in to z dokazili, ki so eksplicitno navedena v javnem razpisu (iz sodbe UPRS II U 237/2009).

5. Tožnica se z izpodbijano odločbo ne strinja. V tožbi in v vlogi z dne 19. 1. 2023 izpodbija merilo Naložbe v pridobivanje električne in toplotne energije iz obnovljivih virov za namen prodaje ter navaja, da je toženka zmotno uporabila materialno pravo, ko je ugotovila, da se točke v okviru spornega merila dodelijo izključno naložbi, pri kateri je pridobljena (tudi) električna energija v celoti namenjeni prodaji. Zato je tožničina vloga dosegla 66 točk in ne 72 točk, kot bi jih, če bi ji bile točke pri spornem merilu dodeljene. S slednjimi točkami pa bi tožničina vloga presegla najnižje število točk do porabe sredstev, namenjenih za Javni razpis. Sklicuje se na 90.a in 90.c člen Uredbe. Prepričana je, da je lahko sončna elektrarna v eni vlogi upravičen strošek kot oprema za pridobivanje električne energije za namen na delovanje objekta, v katerem se izvaja ena ali več dejavnosti iz priloge 12 Uredbe, kot tudi oprema za proizvodnjo električne energije za namene prodaje. Meni, da je prvostopni organ v delu napačno uporabil 13. točko prvega odstavka 90.d člena Uredbe na podlagi meril v skladu z 90.e, 93. in 93.a člena Uredbe. Organ ni namreč upošteval, da se tožničina vloga poleg dejavnosti iz razreda 35.11 "Proizvodnja električne energije" nanaša tudi na ostale z Uredbo podprte dejavnosti, za katere se lahko nameni del proizvedene električne energije. Merilo namreč ne določa eksplicitno, da gre za dodelitev točk le, ko gre izključno za prodajo in da mora biti pridobljena električna energija v celoti namenjena za prodajo. V vlogi na Javni razpis lahko upravičenec dosega več prispevkov k horizontalnim ciljem. Pri tem pa se mu dodelijo točke iz obeh meril. Sklicuje se na 3. in 38. člen Zakona o spodbujanju rabe obnovljivih virov energije (ZSROVE). Poudarja, da Uredba natančno ne opredeljuje, katero soglasje za priključitev v skladu z zakonom mora upravičenec predložiti k vlogi na Javni razpis. Predlaga, da sodišče spremeni izpodbijano odločbo tako, da se tožnici prizna šest točk pri spornem merilu in se vloga vrne prvostopnemu organu v ponovno odločanje.

6. Toženka v odgovoru tožbi nasprotuje in sodišču predlaga, naj jo zavrne. Sklicuje se na razloge, navedene v prvostopni in drugostopni odločbi, na 13. točko prvega odstavka 90.d člena Uredbe ter na merilo Javnega razpisa v 2. poglavju pod točko b. Poudarja, da Uredba jasno določa, da če gre za naložbo v dejavnosti iz razreda 35.11 "Proizvodnja električne energije", mora biti električna energija namenjena za prodajo. Uredba ne določa nobene izjeme oziroma deleža, v katerem bi lahko bila električna energija namenjena za drug namen. Tudi Javni razpis določa, da se točke lahko dodelijo za naložbo pridobivanje električne energije iz obnovljivih virov za namen prodaje, pri čemer se mora ta proizvajati iz obnovljivih virov, kot so biomasa, voda, veter ali sonce. Izpolnjevanje zahteve iz tega merila se ugotavlja na podlagi soglasja za priključitev v skladu z zakonom, ki ureja energetiko. Toženka pritrjuje tožnici, da se upravičenec lahko sam odloči glede pridobivanja električne energije iz obnovljivih virov na eni strani za namen prodaje, na drugi strani za namen samooskrbe glede na tržno situacijo, ali bo proizvedeno električno energijo v večjem delu porabil za podprto dejavnost v objektu ali pa jo bo v večjem delu prodal oz. ali jo bo prodajal ali porabil sam, vendar, če jo porabi sam (tudi če jo uporabi za druge, z uredbo podprte dejavnosti), točk pri merilu "Prispevek k horizontalnim ciljem - podnebne spremembe in prilagoditev nanje: Naložbe v pridobivanje električne in toplotne energije iz obnovljivih virov za namen prodaje" ne more pridobiti. Za dodelitev točk pri tem merilu mora biti električna energija namenjena za prodajo, in sicer ne glede na določbe ZSROVE. Dodaja še, da se pojasnilo prvostopnega organa na forumu ne nanaša na dodelitev točk pri spornem merilu, poleg tega pa je to pojasnilo brezpredmetno glede na načelo zakonitosti iz 6. člena Zakona o splošnem upravnem postopku.

O odločanju brez oprave glavne obravnave v zadevi

7. Sodišče je v zadevi odločilo brez oprave glavne obravnave, saj sta obe stranki izrecno podali pisno soglasje, da se glavni obravnavi odpovedujeta v skladu z 279.a členom Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi z 22. členom Zakona o upravnem sporu (ZUS-1) ter v zvezi s peto alinejo drugega odstavka 59. člena ZUS-1. Tako je sodišče v sporu odločilo na podlagi listin strank, pri čemer ni vezano na dejansko stanje, ki je bilo ugotovljeno v postopku izdaje upravnega akta (peta alineja drugega odstavka 59. člena ZUS-1).

9. Po presoji sodišča je izpodbijani upravni akt pravilen in na zakonu utemeljen iz razlogov, ki so navedeni v prvo- in v drugostopni odločbi, s katerimi se sodišče strinja in se nanje v tej sodbi sklicuje (drugi odstavek 71. člena ZUS-1). Sodišče je zato tožbo kot neutemeljeno zavrnilo. K tožbenim navedbam pa še dodaja:

10. Sredstva za dodelitev nepovratnih sredstev za sofinanciranje se v konkretni zadevi dodelijo na podlagi 9. poglavja Uredbe

ter Javnega razpisa. Slednji v 4. poglavju določa, da mora upravičenec

izpolnjevati (tudi) pogoje iz 90.d člena Uredbe. Ta v 13. točki prvega odstavka določa, da če gre za naložbo v dejavnost iz razreda 35.11 "Proizvodnja električne energije" iz priloge 12 te Uredbe, se mora električna energija proizvajati iz obnovljivih virov, kot so biomasa, voda, veter ali sonce, in mora biti namenjena za prodajo. Upravičenec mora vlogi na javni razpis priložiti soglasje za priključitev v skladu z zakonom, ki ureja energetiko. Soglasje se mora glasiti na upravičenca. Po drugem odstavku 90.d člena Uredbe se pogoji iz prvega odstavka istega člena Uredbe podrobneje določijo z Javnim razpisom. Tudi po osmem odstavku 100. člena Uredbe, katerega pogoje mora upravičenec izpolnjevati ob vložitvi vloge na javni razpis po 4. poglavju Javnega razpisa, se podrobnejši pogoji, ki jih mora vlagatelj izpolnjevati ob oddaji vloge, ter dokazila, ki jih vlagatelj priloži vlogi na Javni razpis, določijo v Javnem razpisu. Ta v 2. poglavju v 3. točki ugotavlja, da so skladno z drugo alinejo 3. točke prvega odstavka 90.d člena Uredbe vrste naložb, ki prispevajo k horizontalnim ciljem, tudi b.) naložbe, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje, med drugim tudi naložbe v pridobivanje električne in toplotne energije iz obnovljivih virov za namen prodaje.

11. V konkretni zadevi med strankama ni sporno, da je imela tožnica ob vložitvi vloge na Javni razpis sončno elektrarno (kar predstavlja obnovljivi vir pridobivanja električne energije), za katero je bilo izdano soglasje za priključitev odjema in individualno samooskrbo, torej mešani način obratovanja (paralelno - delno porabi tožnica sama, viške se oddaja v omrežje). Je pa med strankama sporno, ali se v skladu z Uredbo in Javnim razpisom točke pri merilu "Naložbe v pridobivanje električne in toplotne energije iz obnovljivih virov za namen prodaje" dodelijo le, če je pridobljena električna energija iz tega obnovljivega vira namenjena izključno prodaji. Po oceni toženke mora biti skladno z Uredbo in z Javnim razpisom taka električna energija namenjena izključno za prodajo, ne pa tudi mešanemu sistemu (samooskrbi in prodaji), za kar se sicer zavzema tožnica.

12. Drži sicer ugotovitev tožnice, da lahko upravičenec z vlogo na Javni razpis dosega sicer več prispevkov k horizontalnim ciljem. Ker pa je namen Uredbe v zvezi s spornim merilom prispevati nepovratna sredstva za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, sodišče pritrjuje drugostopnemu organu, da je v zvezi s spornim merilom prvostopni organ pravilno ugotovil, da se to merilo na podlagi druge alineje b. točke 3. člena 2. poglavja Javnega razpisa in 13. točke prvega odstavka 90.d člena Uredbe nanaša na naložbo v dejavnost iz razreda 35.11, po kateri se mora električna energija proizvajati iz obnovljivih virov in mora biti namenjena izključno za prodajo, da se po tem merilu Javnega razpisa lahko dodeli šest točk. Ne v Uredbi ne v Javnem razpisu namreč ni določene izjeme oziroma deleža, po katerem bi se lahko na obnovljiv način pridobljena električna energija porabila tudi delno za samooskrbo in bi se točke po tem spornem merilu vseeno lahko dodelile. Drugačna razlaga bi bila v nasprotju z navedenim namenom Uredbe. Upravičenec, kot je to pravilno poudarila že toženka, se sicer lahko samostojno odloči, ali bo proizvajal električno energijo iz obnovljivih virov (le) za samooskrbo oz. za mešan način obratovanja - za samooskrbo in prodajo (tudi če jo uporabi za druge, z Uredbo podprte dejavnosti in ne glede na 18. točko prvega odstavka 3. in 38. člena ZSROVE, ki urejata samooskrbo in prodajo presežkov električne energije) ali pa izključno za prodajo. Vendar pa bo izpolnjeval sporno merilo in bil po njem upravičen do dodelitve točk le, če bo v zvezi z naložbo v dejavnost iz razreda 35. 11 proizvajal električno energijo iz obnovljivih virov in jo v celoti namenil prodaji, kar bo izkazal s soglasjem za priključitev v skladu z zakonom, ki ureja energetiko

, pridobljenim pred oddajo vloge na Javni razpis (skladno s 4. poglavjem Javnega razpisa, kar smiselno izhaja tudi iz 13. točke prvega odstavka 90.d člena Uredbe

13. Pravilno je namreč stališče organa, da gre pri postopkih na podlagi javnih razpisov za posebno vrsto upravnega postopka, pri katerem je treba upoštevati načelo enakih možnosti vlagateljev, preglednost in hitrost postopka. Namen pogojev javnega razpisa je namreč v zagotovitvi enakega obravnavanja vseh prijaviteljev in onemogočanja samovolje pri odločanju. Neupoštevanje pogojev bi pomenilo neenako obravnavanje drugih prijaviteljev, ki so spoštovali pogoje razpisa. Zaradi takšne narave postopka morajo vlagatelji izpolnjevanje pogojev izkazovati že ob vložitvi vloge (oz. v daljšem roku, če tako izhaja iz Javnega razpisa) in to z dokazili, ki so eksplicitno navedena v Javnem razpisu oz. Uredbi. Posledično so z vidika enakih možnosti vlagateljev neutemeljene tudi (sicer prepozne, skladno z 52. členom ZUS-1 v zvezi s tretjim odstavkom 20. člena ZUS-1 in jih že zato sodišče ne more upoštevati) navedbe tožnika, da mu je A., d.d. izdal napačno soglasje oziroma da bo v prihodnosti iz obnovljivih virov pridobljeno električno energijo prodajal (v zvezi s čimer predloži tudi skladno z 52. členom ZUS-1 prepozno in zato neupoštevno prilogo A4 z dne 7. 11. 2022, nastalo po izdani izpodbijani prvostopni odločbi).

14. Sodišče ugotavlja, da tožnik skladno z 90.e členom Uredbe ne izpolnjuje spornega merila Uredbe oz. Javnega razpisa, saj ni ob vložitvi zadevne vloge na Javni razpis predložil soglasja za priključitev v skladu z zakonom, ki ureja energetiko, iz katerega bi izhajalo, da bo celotno pridobljeno električno energijo iz obnovljivih virov prodajal, zato mu prvostopni organ pravilno skladno s 4. poglavjem Javnega razpisa pri tem merilu ni podelil točk. Izpodbijani akt je torej tudi po presoji sodišča pravilen in na zakonu utemeljen, zato je sodišče tožbo kot neutemeljeno zavrnilo na podlagi prvega odstavka 63. člena ZUS-1.

15. O stroških postopka sodišče ni odločalo, ker jih nobena od strank ni priglasila.

Ta ureja podpore za naložbe v vzpostavitev in razvoj nekmetijskih dejavnosti.

Drži sicer opomba tožnice, da v Uredbi sicer ni navedeno, kakšno mora biti to soglasje. Vendar pa to logično izhaja iz navedenega merila, in sicer če bo v zvezi z naložbo v dejavnost iz razreda 35.11 proizvajal električno energijo iz obnovljivih virov, bo dobil točke po tem merilu le, če jo bo v celoti namenil prodaji.

Saj mora po tej določbi Uredbe upravičenec svoji vlogi na Javni razpis priložiti navedeno soglasje.

Uredba o izvajanju ukrepa naložbe v osnovna sredstva in podukrepa podpora za naložbe v gozdarske tehnologije ter predelavo, mobilizacijo in trženje gozdarskih proizvodov iz Programa razvoja podeželja Republike Slovenije za obdobje 2014-2020 (2015) - člen 90d, 90d/1, 90d/1-13, 90e

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.