UPRS Sodba I U 1436/2023-48
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2025-09-17

osebni podatki - varstvo osebnih podatkov - obdelava osebnih podatkov - pravica do zasebnosti - seznanitev s podatki - objava osebnih podatkov v medijih

Podatki, ki so vključeni v izjavo ali medijske članke, čeprav se nanašajo na osebne podatke v zvezi s kazenskimi obsodbami, ne sodijo v uporabo 10. člena SUVP, saj ne gre za osebne podatke v obliki kazenskih oziroma drugih evidenc, katere varstvo zagotavlja SUVP.

Zakoniti interes ne pomeni zakonski interes. Nad zakonitimi interesi ne prevladajo interesi ali temeljne pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Ti lahko prevladajo nad interesom upravljalca, zlasti kadar se osebni podatki obdelujejo v okoliščinah, v katerih posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, take obdelave razumno ne pričakujejo.

Tožnik je posebne vrste osebnih podatkov toženi stranki sam predočil in s tem posredno privolil v posredovanje osebnih podatkov drugim osebam. Pravica do zasebnosti tožnika v tem primeru ne pretehta, saj so medijski članki, ki vsebujejo njegovo sliko in podatke o njegovem prejšnjem imenu in predkaznovanosti še vedno javno objavljeni in prosto dostopni na svetovnem spletu. Glede na navedeno tožnik ni mogel razumno pričakovati zasebnosti osebnih podatkov, ki jih je razkril toženi stranki.

II. Tožeča stranka sama trpi svoje stroške postopka.

1. Iz tožbenih navedb je vidno, da je A. A. kot poslovodja B. (v nadaljevanju B.) dne 5. 4. 2023 po elektronski pošti C. (v nadaljevanju C.) ter več osebam in institucijam (znotraj in izven B.) poslal odgovor na poziv za izjasnitev številka 231-4/2023-2718-2 z dne 30. 3. 2023. Odgovor je bil poslan zaradi prijave nepravilnosti v B., ki jo je podal tožnik. Poslan je bil najmanj na naslove: D., E., F. F., G., H. H., I. I., J. J., K. K., L. L. in drugim, tožniku neznanim osebam. Po navedbah tožnika se je informacija prenesla tudi do drugih zaposlenih pri toženi stranki, najmanj do: M. M., N. N., O. O., P. P., R. R., S. S., T. T.

2. Tožnik meni, da je tožena stranka odgovoru nezakonito priložila še tri priloge. Prva priloga je osebno pisanje tožnika poslovodji B., kjer mu je zaupal svojo preteklost, in sicer podatek o obsojenosti in prestani kazni. Na izjavo je tožnik na roke dopisal besedo "ZAUPNO!", kar naj bi dalo vedeti, da ne da privolitve za uporabo osebnega podatka oziroma da je osebni podatek zaupen in da je razkritje lahko kazensko preganjano. Drugi dve prilogi sta povzetka iz poročanja spletnih časopisov, pri čemer je tožena stranka besedilo prekopirala s spletne strani v obliko Microsoft Word in ga obdelala na način, da je označila tekst, ki tožniku pripisuje slabšalno ravnanje. Tožnik meni, da je razkrivanje njegovih osebnih podatkov storjeno izključno z namenom zaničevanja tožnika pred drugimi osebami in institucijami.

3. Tožnik navaja, da je tožena stranka kršila pravico do varstva njegovih osebnih podatkov večkrat, in sicer dne 5. 4. 2023, pred tem pa tudi dne 9. 11. 2022, ko je njegove osebne podatke razširila med več zaposlenimi pri toženi stranki in dne 6. 10. 2023, ko je iste zaupne dokumente predložila Delovnemu in socialnemu sodišču v Ljubljani v postopku zaradi nezakonite izredne odpovedi pogodbe o delu.

4. Tožnik uveljavlja kršitev 21., 34. in 38. člena Ustave Republike Slovenije (v nadaljevanju URS) in 6. in 10. člena ZVOP-2 v povezavi s 6., 9. in 10. členom Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (v nadaljevanju SUVP). Navaja, da tožena stranka zavestno zlorablja njegove osebne podatke ter jih obdeluje brez zakonske podlage in njegove privolitve. Meni, da je s tem kršena njegova pravica do varstva osebnih podatkov in dostojanstva ter da mu je povzročena večja nepremoženjska škoda.

5. Zaradi ravnanja tožene stranke je tožniku nastala škoda v obliki telesnih in duševnih bolečin, zmanjšanja življenjskih aktivnosti, strahu zaradi izgube ugleda in dostojanstva ter strahu za prihodnost zaradi bistveno zmanjšanih možnosti za drugo zaposlitev in položaja v družbi. Tožnik pojasnjuje, da se zaradi kršitve dostojanstva sooča s povečano tesnobo, motnjami spanja in hranjenja ter telesnimi bolečinami. Simptomi duševnih bolečin so tako hudi, da je moral poiskati psihiatrično pomoč in spremeniti medikamentno terapijo. Navedene težave tožniku že dalj časa otežujejo normalno funkcioniranje in opravljanje osnovnih življenjskih potreb v vsakodnevnem življenju. Tožnik navaja, da se čuti ponižanega in razvrednotenega, saj je doslej užival ugled med sodelavci in izven B. Po njegovih navedbah mu je s tem povzročena škoda okrnitve ugleda in utemeljen strah, da bo v prihodnje v družbi zavračan in omalovaževan. Meni, da mu je tožena stranka s kršitvijo varstva osebnih podatkov bistveno zmanjšala možnosti zaposlitve drugod. Obstaja realna možnost, da tožnik pride do rednih prihodkov bistveno kasneje ali sploh ne, v tem času pa je življenjsko ogrožen. Iz naslova odškodnine zaradi kršitve pravice do varstva osebnih podatkov tožnik zahteva povračilo škode v višini 60.000,00 EUR.

6. S tožbo tožnik zahteva: da toženec takoj preneha s kršitvijo varstva posebne vrste osebnih podatkov tožnika; da tožena stranka takoj izbriše sporne posebej varovane osebne podatke tožnika; da se toženi stranki, direktorju B. in vsem zaposlenim ter tretjim osebam, ki so jim navedene osebe posredovale nezakonito obdelovane posebne vrste osebnih podatkov tožnika, prepove nadaljnje širjenje nezakonito obdelovanih osebnih podatkov; da tožena stranka plača tožniku odškodnino iz naslova pretrpljene nepremoženjske škode v višini 60.000,00 EUR in da mu povrne stroške sodnega postopka.

7. Tožena stranka navaja, da je tožnik direktorju B. samoiniciativno izročil dokument z zapisom na A4 strani s prilogama - člankom iz časopisa Dnevnik "Nagrada ..." z dne ... in spletnega portala U. "Obsojeni ... predčasno na prostosti" z dne ... V zapisu je tožnik razkril svoje prejšnje osebno ime in obsojenost ter poudaril, da podatek o imenu in obsojenosti pove, da bo direktor pravilno informiral sodelavce "da se zgolj iz kaprice in iz maščevanja ne spuščajo v duele" z njim, ker se nikogar in ničesar ne boji. Potezo tožnika je tožena stranka razumela kot način ustrahovanja, tako direktorja kot zaposlenih pri toženi stranki.

8. Tožena stranka navaja, da je prejete dokumente uporabila za varstvo svojih zakonitih interesov, ki pretehtajo nad pravicami in svoboščinami tožnika (točka (f) prvega odstavka 6. člena SUVP), ki je podatke sam razkril z namenom, da se tožena stranka z njimi seznani in je obdelavo, do katere je prišlo, razumno pričakoval oziroma bi jo razumno moral pričakovati. Tožena stranka poudarja, da so članki, ki jih je tožnik priložil svojemu pisanju na spletu, še vedno prosto dostopni, tožnik je sam dajal izjave za medije, v članku, ki ga je objavil Dnevnik, pa je fotografija tožnika, s katere je prepoznaven tudi po spremembi osebnega imena.

9. V nadaljevanju tožena stranka pojasnjuje, da zakonito obdeluje tudi osebne podatke posebne vrste oziroma njim primerljive osebne podatke, če bi šlo za to vrsto osebnih podatkov tožnika. Ker je tožnik aktivno sodeloval pri oblikovanju in objavi medijskih prispevkov, je treba šteti, da so v prispevku osebni podatki, ki jih je tožnik sam objavil, zato ne more zahtevati varstva (točka (e) drugega odstavka 9. člena SUVP). Poleg tega tožena stranka osebne podatke tožnika uporablja za namen uveljavljanja, izvajanja oziroma obrambo pravnih zahtevkov (točka (f) drugega odstavka 9. člena SUVP).

10. Glede zahtevka za povračilo škode tožena stranka navaja, da zgolj eventualna kršitev določb SUVP ne omogoča pravice do odškodnine. Zatrjuje, da osebne podatke tožnika obdeluje zakonito in da tožnik ni opredelil, s katerim ravnanjem tožene stranke naj bi nastala škoda ter ni dokazal njenega nastanka in vzročne zveze med konkretnim protipravnim ravnanjem tožene stranke in konkretno pravno priznano škodo. Strah za prihodnost, da ne bo mogel najti primerne zaposlitve, sam po sebi ni povezan z ravnanjem tožene stranke, saj tožnik ni izkazal, da sploh išče zaposlitev.

12. Sodišče je odločilo na podlagi pisnih vlog in pisnih dokazov, skladno s peto alinejo drugega odstavka 59. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) in prvim odstavkom 279.a člena Zakona o pravdnem postopku v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1, saj sta se stranki pisno odpovedali glavni obravnavi - tožnik z e-pošto z dne 18. 3. 2024 (listovna številka 92) in tožena stranka z vlogo z dne 18. 3. 2024 (listovna številka 94).

13. Tožeča stranka vlaga tožbo na podlagi 11. člena ZVOP-2 in 82. člena SUVP. Posameznik, ki meni, da upravljavec ali obdelovalec iz javnega ali zasebnega sektorja krši njegove pravice, določene s Splošno uredbo ali z zakoni, ki urejajo obdelavo ali varstvo osebnih podatkov, lahko zahteva sodno varstvo svojih pravic ves čas trajanja kršitve, brez predhodnega uveljavljanja pravic po drugih določbah tega zakona ali uporabe drugih pravnih sredstev. Posameznik lahko s sodnim varstvom zahteva poleg prenehanja kršitve in vzpostavitve zakonitega stanja tudi povrnitev škode (prvi in drugi odstavek 11. člena ZVOP-2).

14. Pravico do odškodnine in odgovornost ureja 82. člen SUVP. Vsak posameznik, ki je utrpel premoženjsko ali nepremoženjsko škodo kot posledico kršitve te uredbe, ima pravico, da od upravljavca ali obdelovalca dobi odškodnino za nastalo škodo. Vsak upravljavec, vključen v obdelavo, je odgovoren za škodo, ki jo povzroči obdelava, ki krši to uredbo. Obdelovalec je odgovoren za škodo, ki jo povzroči obdelava le, kadar ne izpolnjuje obveznosti iz te uredbe, ki so posebej naslovljene na obdelovalce, ali kadar je prekoračil zakonita navodila upravljavca ali ravnal v nasprotju z njimi (prvi in drugi odstavek 82. člena SUVP).

15. Prvi odstavek 6. člena ZVOP-2 določa, da se osebni podatki lahko obdelujejo le takrat in v obsegu, kadar je to v skladu s pravnimi podlagami za obdelavo osebnih podatkov iz prvega odstavka 6. in 9. člena Splošne uredbe. ZVOP-2 se v tem členu sklicuje na SUVP, ki v 6. členu ureja zakonitost obdelave. Skladno s SUVP je obdelava zakonita, le in kolikor je izpolnjen vsaj eden od pogojev iz prvega odstavka, med drugimi tudi:

(f) obdelava je potrebna zaradi zakonitih interesov, za katere si prizadeva upravljavec ali tretja oseba, razen kadar nad takimi interesi prevladajo interesi ali temeljne pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ki zahtevajo varstvo osebnih podatkov, zlasti kadar je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, otrok.

16. Določba prvega odstavka 9. člena SUVP dodatno ureja obdelavo posebnih vrst osebnih podatkov in določa, da sta prepovedani obdelava osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politično mnenje, versko ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, in obdelava genetskih podatkov, biometričnih podatkov za namene edinstvene identifikacije posameznika, podatkov v zvezi z zdravjem ali podatkov v zvezi s posameznikovim spolnim življenjem ali spolno usmerjenostjo. Drugi odstavek 9. člena določa, da se prvi odstavek ne uporablja v primeru navedenih izjem, med drugim:

(e) obdelava je povezana z osebnimi podatki, ki jih posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, sam objavi;

(f) obdelava je potrebna za uveljavljanje, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov ali kadar koli sodišča izvajajo svojo sodno pristojnost.

17. SUVP v 10. členu ureja tudi obdelavo osebnih podatkov v zvezi s kazenskimi obsodbami in prekrški. Določa, da se obdelava osebnih podatkov v zvezi s kazenskimi obsodbami in prekrški ali s tem povezanimi varnostnimi ukrepi na podlagi prvega odstavka 6. člena izvaja le pod nadzorom uradnega organa ali če obdelavo dovoljuje pravo Unije ali pravo države članice, ki zagotavlja ustrezne zaščitne ukrepe za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Kakršni koli celoviti registri kazenskih obsodb se vodijo samo pod nadzorom uradnega organa (10. člen SUVP).

18. Iz nespornih navedb je razvidno, da je tožnik direktorju B. A. A. na sestanku izročil tri dokumente - lastno izjavo in dva medijska članka, s katerim je tožnik razkril toženi stranki svoje prejšnje osebno ime in obsojenost za kaznivo dejanje posilstva. Tožena stranka je dokumente (in osebne podatke tožnika) po e-pošti posredovala C. ter več osebam in institucijam (znotraj in izven B.) kot prilogo Odgovoru na poziv številka 231-4/2023-2718-2 z dne 30. 3. 2023 (priloga A2 spisa) glede prijave, ki jo je zoper toženo stranko na C. podal tožnik.

19. Iz dokumentov, to je izjave tožnika (priloga A3 spisa), medijskega članka z naslovom "Nagrada ... - pogojni izpust" z dne ... (priloga A4 spisa) in medijskega članka z naslovom "Obsojeni ... predčasno na prostosti" z dne ... (priloga A5 spisa), izhaja prejšnje osebno ime tožnika in dejstvo, da je bil kazensko obsojen ter je prestal zaporno kazen. Iz listin je mogoče razbrati, da je tožnikovo prejšnje ime U. U. in da je bil zaradi ... in kršitve tajnosti postopka obsojen na sedem let in devet mesecev zapora. Medijski članek z naslovom "Nagrada ... - pogojni izpust" z dne ... (priloga A4 spisa) vključuje tudi fotografijo tožnika, iz katere ga je mogoče prepoznati.

20. Skladno s prvim odstavkom 5. člena ZVOP-2 izrazi, uporabljeni v ZVOP-2, pomenijo enako kot izrazi, opredeljeni v 4. členu Splošne uredbe. Tako "Osebni podatek" pomeni katero koli informacijo v zvezi z določenim ali določljivim posameznikom. Določljiv posameznik je tisti, ki ga je mogoče neposredno ali posredno določiti, zlasti z navedbo identifikatorja, kot je ime, identifikacijska številka, podatki o lokaciji, spletni identifikator, ali z navedbo enega ali več dejavnikov, ki so značilni za fizično, fiziološko, genetsko, duševno, gospodarsko, kulturno ali družbeno identiteto tega posameznika (prva alineja prvega odstavka 4. člena SUVP). Izjava tožnika in medijska članka, ki vsebujejo prejšnje osebno ime tožnika, podatke v zvezi s kazenskimi obsodbami in njegovo fotografijo, skladno s SUVP po oceni sodišča predstavljajo tožnikove osebne podatke.

21. SUVP v 9. členu ureja tudi "Posebne vrste osebnih podatkov", med katere je mogoče šteti osebne podatke, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politično mnenje, versko ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, in genetske podatke, biometrične podatke za namene edinstvene identifikacije posameznika, podatke v zvezi z zdravjem ali podatke v zvezi s posameznikovim spolnim življenjem ali spolno usmerjenostjo. Glede na okoliščino, da sporni dokumenti vsebujejo fotografijo tožnika, po kateri je prepoznaven tudi po spremembi osebnega imena, po presoji sodišča razkriti osebni podatki sodijo med biometrične podatke za namene edinstvene identifikacije posameznika in tako med posebne vrste osebnih podatkov.

22. Vendar pa podatki, ki so vključeni v izjavo ali medijske članke, čeprav se nanašajo na osebne podatke v zvezi s kazenskimi obsodbami, ne sodijo v domet 10. člena SUVP. Skladno z mnenjem Informacijskega pooblaščenca (v nadaljevanju IP) številka 07121-1/2024/269 z dne 12. 3. 2024, na katerega se v postopku sklicuje tožnik, se podatki o vpisu ali izbrisu v ali iz kazenskih evidenc in prekrškovnih evidenc ter prenosi teh podatkov, obravnavajo kot posebne vrste osebnih podatkov, skladno z 9. členom SUVP, področni zakon, ki ureja dajanje podatkov iz kazenske evidence na podlagi 10. člena SUVP pa je Zakon o izvrševanju kazenskih sankcij (v nadaljevanju ZIKS). ZIKS se v poglavju "Dajanje podatkov iz kazenskih evidenc" (250a. člen in 250b. člen) nanaša na kazenske evidence, evidence vzgojnih ukrepov in evidenco izbrisanih obsodb za kazniva dejanja zoper spolno nedotakljivost, skupno evidenco kazenskih točk v cestnem prometu in evidenco pravnomočnih sodb oziroma sklepov v prekrških, torej na kazenske in druge evidence. Podatki, ki so vključeni v izjavo ali medijske članke, čeprav se nanašajo na osebne podatke v zvezi s kazenskimi obsodbami, torej ne sodijo v uporabo 10. člena SUVP, saj ne gre za osebne podatke v obliki kazenskih oziroma drugih evidenc, katere varstvo zagotavlja SUVP.

23. Po presoji sodišča je tožena stranka posebne vrste osebnih podatkov tožnika, kot so njegovo prejšnje osebno ime, predkaznovanost in fotografija, tudi obdelovala. "Obdelava" pomeni vsako dejanje ali niz dejanj, ki se izvaja v zvezi z osebnimi podatki ali nizi osebnih podatkov z avtomatiziranimi sredstvi ali brez njih, kot je zbiranje, beleženje, urejanje, strukturiranje, shranjevanje, prilagajanje ali spreminjanje, priklic, vpogled, uporaba, razkritje s posredovanjem, razširjanje ali drugačno omogočanje dostopa, prilagajanje ali kombiniranje, omejevanje, izbris ali uničenje (druga alineja prvega odstavka 4. člena SUVP). Tožena stranka je osebne podatke, ki jih je pridobila od tožnika, shranila in jih kasneje posredovala C. ter več osebam in institucijam (znotraj in izven B.), kar nedvomno pomeni obdelavo osebnih podatkov tožnika.

24. Za vsako obdelavo osebnih podatkov pa mora skladno s SUVP obstajati ustrezna pravna podlaga. Tožena stranka se pri obdelavi osebnih podatkov sklicuje na točko (f) prvega odstavka 6. člena SUVP, ki za zakonitost obdelave predpisuje izjemo, da je obdelava potrebna zaradi zakonitih interesov, za katere si prizadeva upravljavec ali tretja oseba, razen kadar nad takimi interesi prevladajo interesi ali temeljne pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ki zahtevajo varstvo osebnih podatkov, zlasti kadar je posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, otrok. Sodišče zaključuje, da je sklicevanje na točko (f) prvega odstavka 6. člena SUVP utemeljeno in pravilno.

25. Kot je razvidno iz 47. uvodne izjave SUVP za pojem "zakoniti interes" evropski zakonodajalec ni zahteval, da je interes, za katerega si prizadeva upravljalec, določen z zakonom, da bi bila obdelava osebnih podatkov, ki jo upravljalec izvaja, zakonita v smislu točke (f) prvega odstavka 6. člena SUVP. Enako je v sodni praksi pojasnilo sodišče Sodišče Evropske unije (v nadaljevanju SEU). Zakoniti interes ne pomeni zakonski interes in za zakoniti interes načeloma lahko šteje širok nabor interesov.

26. V obravnavani zadevi tožena stranka zakoniti interes zasleduje z obrambo lastnih interesov pred očitki in postopki, ki jih je zoper toženo stranko sprožil tožnik. Iz nespornih navedb v postopku izhaja, da je tožnik zoper toženo stranko podal številne prijave in začel različne postopke nadzora. Ob tem je iz izjave tožnika, ki jo je predložil toženi stranki, razvidno, da je sprožanje množičnih postopkov nadzora način delovanja tožnika, da je navedeno delal že v preteklosti, tudi iz zapora. Sodišče zato obrambo lastnih interesov pred očitki in postopki, ki jih je zoper toženo stranko sprožil tožnik, šteje za zakoniti interes tožene stranke.

27. Dodaten pogoj na podlagi točke (f) prvega odstavka 7. člena SUVP je, da nad zakonitimi interesi ne prevladajo interesi ali temeljne pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Iz 47. uvodne izjave SUVP izhaja, da lahko interesi in temeljne pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, zlasti prevladajo nad interesom upravljalca, kadar se osebni podatki obdelujejo v okoliščinah, v katerih posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, take obdelave razumno ne pričakujejo. Enako je tudi stališče SEU.

28. Po oceni sodišča nad zakonitim interesom tožene stranke ne prevladajo interesi ali temeljne pravice in svoboščine tožnika (kot pravica do zasebnosti), saj je toženi stranki sam razkril osebne podatke z namenom, da bo (tožena stranka) znala sodelavce pravilno informirati, "da se s tožnikom zgolj iz kaprice ali maščevanja ne spuščajo v duele, ker se nikogar in ničesar ne boji". Namen je tožnik izrecno opredelil v tretjem odstavku izjave, ki jo je predložil toženi stranki (priloga A3 spisa). Tožnik bi torej obdelavo osebnih podatkov, ki jih je sam razkril toženi stranki s posebnim namenom, moral in mogel pričakovati, zato ne more zahtevati varstva na podlagi določb SUVP. Sodišče šteje kot bistveno tudi, da so vsi priloženi medijski članki, torej članek "Nagrada ..." z dne ... in članek "Obsojeni ... predčasno na prostosti" z dne ..., ki vsebujejo osebne podatke tožnika, javno objavljeni in še danes prosto dostopni na svetovnem spletu, pri oblikovanju medijskih člankov pa je s podajanjem izjav tožnik tudi sodeloval.

29. Čeprav podatki tožnika predstavljajo "Posebne vrste osebnih podatkov", sodišče ocenjuje, da tožena stranka izpolnjuje izjemo iz (e) in (f) točke drugega odstavka 9. člena SUVP.

30. Obdelava posebne vrste osebnih podatkov je zakonita, če je povezana z osebnimi podatki, ki jih posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, sam objavi (točka (e) drugega odstavka 9. člena SUVP). Po presoji sodišča je okoliščina, da je tožnik posebne vrste osebnih podatkov toženi stranki sam predočil z namenom, "da bo tožena stranka znala sodelavce pravilno informirati, da se s tožnikom zgolj iz kaprice ali maščevanja ne spuščajo v duele, ker se nikogar in ničesar ne boji", bistvena in je s tem posredno privolil v posredovanje osebnih podatkov drugim osebam. Dodaten argument, da pravica do zasebnosti tožnika v tem primeru ne pretehta je dejstvo, da so medijski članki, ki vsebujejo njegovo sliko in podatke o njegovem prejšnjem imenu in predkaznovanosti še vedno javno objavljeni in prosto dostopni na svetovnem spletu. Glede na navedeno tožnik ni mogel razumno pričakovati zasebnosti osebnih podatkov, ki jih je razkril toženi stranki.

31. SUVP določa tudi, da je obdelava zakonita, če je potrebna za uveljavljanje, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov ali kadar koli sodišča izvajajo svojo sodno pristojnost (točka (f) drugega odstavka 9. člena SUVP). V tem primeru je do posredovanja dokumentov prišlo kot odziv na poziv C. za razjasnitev glede prijave, ki je bila podana s strani tožnika zaradi nepravilnosti v B. Tožena stranka je po presoji sodišča osebne podatke obdelovala za uveljavljanje, izvajanje in obrambo pravnih zahtevkov, zlasti glede na okoliščino, da je prijavo podal tožnika, ki je v svoji izjavi jasno pojasnil namen informiranja tožene stranke s svojimi osebnimi podatki.

32. Glede na to, da je tožena stranka osebne podatke tožnika obdelovala zakonito, ni prišlo do "Kršitve osebnih podatkov", ki je definirana kot kršitev varnosti, ki povzroči nenamerno ali nezakonito uničenje, izgubo, spremembo, nepooblaščeno razkritje ali dostop do osebnih podatkov, ki so poslani, shranjeni ali kako drugače obdelani (dvanajsta alineja prvega odstavka 4. člena SUVP).

33. Iz 82. člena SUVP izhaja, da le kršitev SUVP, če bi do nje res prišlo, ne zadostuje za priznanje pravice do odškodnine. Za to morajo biti skladno s sodno prakso SEU kumulativno izpolnjeni trije pogoji: (1) kršitev SUVP, (2) nastanek škode in (3) vzročna zveza med škodo in kršitvijo.

Glede na to, da v obravnavani zadevi ni prišlo do kršitve SUVP, tožnik ni upravičen do zahtevane odškodnine.

34. Ker sodišče ni ugotovilo kršitve tožnikovih osebnih podatkov, je zavrnilo vse tožnikove zahtevke.

35. Skladno s četrtim odstavkom 25. člena ZUS-1 trpi vsaka stranka svoje stroške postopka, saj je sodišče tožbo tožeče stranke zavrnilo.

Tudi IP v mnenju številka 07121-1/2024/269 z dne 12. 3. 2024, s katerim se sodišče strinja, pojasnjuje, da je že dejanje same seznanitve z osebnimi podatki ravnanje, ki pomeni obdelavo osebnih podatkov.

Glej tudi sodbo SEU z dne 4. 10. 2022, Koninklijke Nederlandse Lawn Tennisbond, zadeva C-621/22, 38. - 40. točka obrazložitve.

Glej sodbo SEU z dne 4. 7. 2023, Meta Platforms in drugi, zadeva C-252/21, 112. točka obrazložitve.

Glej primeroma sodbo SEU z dne 25. 1. 2024, BL, zadeva C-687/21, 58. točka obrazložitve sodbe.

Zakon o varstvu osebnih podatkov (2022) - ZVOP-2  - člen 11

EU - Direktive, Uredbe, Sklepi / Odločbe, Sporazumi, Pravila

Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES - člen 82

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.