UPRS Sklep II U 36/2025-8
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2025-02-24

tožba - skrbništvo - odvzeta poslovna sposobnost - zakoniti zastopnik - odobritev procesnih dejanj pravdno nesposobne stranke s strani njenega skrbnika - zavrženje tožbe

Upoštevajoč dejstvo, da tožnica nima procesne sposobnosti za vložitev tožbe pred sodiščem, njen skrbnik pa se z vložitvijo predmetne tožbe ne strinja, je sodišče na podlagi 3. točke prvega odstavka 36. člena ZUS-1 v zvezi s petim odstavkom 81. člena ZPP tožbo zavrglo.

Glede tožničine zahteve za postavitev posebnega skrbnika sodišče še pojasnjuje, da le-temu ni sledilo, saj tožnica že ima določenega skrbnika, nezadovoljstvo oziroma nestrinjanje z delom skrbnika pa samo po sebi še ni razlog, da bi sodišče postavilo drugega skrbnika. V obravnavanem primeru namreč ne gre za situacijo, ko bi šlo za očitno nasprotje interesov (kolizijo) med interesi skrbnika in tožnice.

1. Ministrstvo za finance (v nadaljevanju: toženka) je s sklepom št. DT-498-2-131/2023-8 z dne 10. 1. 2025 (v nadaljevanju: izpodbijani sklep) zavrglo pritožbo tožnice zoper sklep Finančne uprave Republike Slovenije št. DT-4933-121561/2022-13 z dne 19. 9. 2023 (I. točka izreka). Ugotovilo je tudi, da stroški postopka niso bili priglašeni (II. točka izreka).

2. Iz obrazložitve izpodbijanega sklepa izhaja, da je bila pritožba zavržena iz razloga, ker je bila tožnici delno odvzeta procesna sposobnost na področju vlaganja aktov pred policijo in pred sodnimi ter upravnimi organi (razen za postopek v pristojnosti centrov za socialno delo), funkcijo skrbnika pa na podlagi odločbe številka 1221-42/2018-PESNI-05 z dne 16. 12. 2018 izvršuje CSD Maribor, enota Pesnica. Ker pritožba ni bila vložena po tožničinem zakonitem zastopniku - skrbniku Centru za socialno delo (v nadaljevanju: CSD) Maribor, enota Pesnica, ki tudi ni odobril pritožničinih dejanj, je toženka skladno z 246. členom Zakona o splošnem upravnem postopku (ZUP) pritožbo zavrgla.

3. Tožnica je 4. 2. 2025 pri naslovnem sodišču vložila tožbo v upravnem sporu.

5. Sodišče mora med postopkom ves čas po uradni dolžnosti paziti, ali je tisti, ki nastopa kot stranka, lahko pravdna stranka in ali je pravdno sposoben, ter ali zastopa pravdno nesposobno stranko njen zakoniti zastopnik. To določa 80. člen Zakona o pravdnem postopku (ZPP), ki se v skladu s prvim odstavkom 22. členom Zakona o upravnem sporu (ZUS-1) uporablja tudi v upravnem sporu, saj ZUS-1 glede tega nima posebnih določb. Pri tem je treba pravdno sposobnost iz citirane določbe razumeti kot sposobnost samostojno in veljavno opravljati procesna dejanja v postopku upravnega spora.

6. V skladu z 81. členom ZPP v zvezi z 22. členom ZUS-1 je sodišče pozvalo skrbnika tožnice CSD Maribor, enota Pesnica, da se opredeli do vložene vloge oziroma sporoči, ali jo odobrava kot tožbo.

7. CSD Maribor, enota Pesnica, je z dopisom z dne 18. 2. 2025 sodišče obvestil, da kot skrbniki ne odobravajo vložitve tožbe v upravnem sporu.

8. Glede tožničine zahteve za postavitev posebnega skrbnika, npr. CSD Ptuj, sodišče še pojasnjuje, da le-temu ni sledilo, saj tožnica že ima določenega skrbnika, nezadovoljstvo oziroma nestrinjanje z delom skrbnika pa samo po sebi še ni razlog, da bi sodišče postavilo drugega skrbnika. V obravnavanem primeru namreč ne gre za situacijo, ko bi šlo za očitno nasprotje interesov (kolizijo) med interesi skrbnika in tožnice.

9. Upoštevajoč dejstvo, da tožnica nima procesne sposobnosti za vložitev tožbe pred sodiščem, njen skrbnik pa se z vložitvijo predmetne tožbe ne strinja, je sodišče na podlagi 3. točke prvega odstavka 36. člena ZUS-1 (ker tožnica ne more biti stranka) v zvezi s petim odstavkom 81. člena ZPP tožbo zavrglo.

10. O stroških postopka sodišče ni odločalo, saj v tem postopku niso nastali. V delu, ki se nanaša za prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči, pa je sodišče vlogo odstopilo v pristojno odločanje Službi za brezplačno pravno pomoč Upravnega sodišča RS.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 80, 81, 81/5

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 36, 36/1, 36/1-3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.