UPRS Sklep I U 304/2025-11
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2025-06-09

pritožba - postulacijska sposobnost - pritožba, ki jo vloži stranka sama in identična pritožba pooblaščenca

Če odvetnik pritožbo, ki jo je vložila stranka sama, naknadno le dopolni, s tem taka pritožba še ne postane pritožba, vložena po odvetniku. Taka pritožba vsebinsko ostane še vedno pritožba, ki jo je napisala stranka sama, in je zato ni mogoče upoštevati kot dejanje, opravljeno po odvetniku oziroma pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit.

1. Tožeča stranka je dne 25. 4. 2025 sodišču priporočeno po pošti poslala pritožbo zoper sklep tega sodišča opr. št. I U 304/2025-6 z dne 3. 4. 2025, s katerim je sodišče zavrglo tožbo, ki jo je tožeča stranka vložila zoper sodbo in sklep Višjega delovnega in socialnega sodišča opr. št. Psp 12/2025 z dne 23. 1. 2025.

3. Po četrtem odstavku 86. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP), ki se po prvem odstavku 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju: ZUS-1) uporablja za vprašanja postopka, ki niso urejena z ZUS-1, sme dejanja v postopku opravljati stranka sama ali pa njen zakoniti zastopnik, če imata opravljen pravniški državni izpit. Ustavnost te določbe je že presojalo Ustavno sodišče Republike Slovenije, ki je v odločbi št. U-I-69/07 z dne 4. 12. 2008 (Uradni list RS, št. 119/2008) ugotovilo, da ni v neskladju z Ustavo Republike Slovenije.

4. Glede na navedeno lahko torej pritožbo v upravnem sporu vloži stranka tudi sama, vendar samo v primeru, če ima opravljen pravniški državni izpit.

5. Po določbi četrtega odstavka 343. člena ZPP pritožba ni dovoljena, če jo vloži nekdo, ki te pravice nima. Nedovoljeno pritožbo zavrže s sklepom predsednik senata sodišča prve stopnje brez naroka (prvi odstavek 343. člena ZPP).

6. Tožeča stranka je pritožbo dne 25. 4. 2025 vložila sama, pri čemer ni zatrjevala in tudi ne izkazala, da ima opravljen pravniški državni izpit. Sodišče jo je zato z dopisom z dne 14. 5. 2025 skladno s 335. členom ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1 pozvalo na dopolnitev pritožbe v roku 8 dni od prejema poziva ter jo opozorilo, da mora sodišču predložiti potrdilo o opravljenem pravniškem državnem izpitu, sicer bo pritožbo zaradi pomanjkanja postulacijske sposobnosti kot nedovoljeno zavrglo. Poziv je bil tožeči stranki vročen dne 22. 5. 2025, kar pomeni, da je rok za dopolnitev pritožbe potekel v petek, dne 30. 5. 2025.

7. Tožeča stranka dokazila, da ima opravljen pravniški državni izpit, tudi po pozivu sodišču ni predložila. Dne 30. 5. 2025 pa je sodišču priporočeno po pošti po odvetniku A. A., ki ga je dne 26. 5. 2025 pooblastila za dopolnitev vložene pritožbe, poslala vlogo, naslovljeno kot "Dopolnitev pritožbe", v kateri vztraja pri obrazložitvi, ki jo je podala v pritožbi, in sodišču predlaga, da izpodbijani sklep razveljavi ter vrne zadevo v ponovno odločanje.

8. Glede naknadne dopolnitve pritožbe po odvetniku sodišče ugotavlja, da niti ZUS-1 niti ZPP ne določata, da bi bilo pomanjkanje postulacijske sposobnosti v času vložitve pritožbe mogoče naknadno odpraviti, odprava navedene pomanjkljivosti v primerih, kakršen je obravnavani, pa je po praksi Vrhovnega sodišča Republike Slovenije tudi pojmovno nemogoča, saj pritožbe, ki jo je vložila stranka sama, ki nima pravniškega državnega izpita, ob enaki vsebini vloge naknadno ni mogoče "spremeniti" v pritožbo, sestavljeno po odvetniku oziroma pooblaščencu, ki ima pravniški državni izpit. Če namreč odvetnik pritožbo, ki jo je vložila stranka sama, naknadno le dopolni, s tem taka pritožba še ne postane pritožba, vložena po odvetniku. Taka pritožba vsebinsko ostane še vedno pritožba, ki jo je napisala stranka sama, in je zato ni mogoče upoštevati kot dejanje, opravljeno po odvetniku oziroma pooblaščencu, ki ima opravljen pravniški državni izpit.

9. Tožeča stranka, ki sodišču tudi po pozivu ni predložila potrdila, iz katerega bi bilo razvidno, da je imela ob vložitvi pritožbe opravljen pravniški državni izpit, z naknadno dopolnitvijo pritožbe po odvetniku pomanjkanja postulacijske sposobnosti ne more sanirati.

10. Ker se šteje, da je pritožbo v obravnavani zadevi vložila oseba, ki te pravice nima, je sodišče pritožbo kot nedovoljeno zavrglo na podlagi prvega odstavka 343. člena ZPP.

Tako npr. VSRS v sklepih I Up 427/2009 z dne 16. 12. 2010, I Up 201/2010 z dne 26. 1. 2011, I Up 61/2011 z dne 14. 4. 2011.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 343

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.