UPRS Sodba II U 30/2022-18
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2024-05-20

komunalni prispevek - odmera komunalnega prispevka - pravna podlaga za odmero - veljavnost predpisov - napačna uporaba materialnega prava - dopustnost derogacije

V tej zadevi gre za vprašanje dejanskega (posrednega) prenehanja veljavnosti predpisov (indirektna derogacija), torej ko nov predpis (ki ureja isto materijo) nadomesti prejšnjega, ne da bi prejšnjega tudi izrecno razveljavil. V takšnih primerih pravila o razlagi predpisov nadomestijo manjkajočo formalno (direktno) derogacijo. Ustrezno podlago za odmero komunalnega prispevka za obstoječo komunalno opremo na območju celotne MOL, vključno z območjem ŠS 8/5 Srednje Gameljne, predstavlja Odlok o podlagah za odmero komunalnega prispevka za obstoječo komunalno opremo na območju Mestne občine Ljubljana (Ur. l. RS, št. 58/21, v nadaljevanju Odlok 2021).

I. Tožbi se ugodi in se odločba Mestne uprave Mestne občine Ljubljana št. 3541-678/2021-02 z dne 15. 11. 2021 odpravi in se zadeva vrne istemu organu v ponovno odločanje.

II. Tožena stranka je dolžna tožeči stranki povrniti stroške postopka v znesku 347,70 EUR EUR v roku 15 dni od prejema sodbe, od poteka tega roka dalje do plačila z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

1. Mestna uprava Mestne občine Ljubljana (v nadaljevanju MOL) je tožnikoma za novogradnjo enostanovanjskega objekta (po klasifikaciji CC-SI: 11100 enostanovanjska stavba), na zemljiščih parc. št. 000 in 111 - del obe k.o. Gameljne, odmerila komunalni prispevek v višini 132.252,19 EUR, ki predstavlja obveznost plačila investitorjev pred izdajo gradbenega dovoljenja (1. točka izreka). Odločila je še, da se s to odločbo odmerjen komunalni prispevek nakaže na podračun MOL št. SI56 01261-4616223308 (sklic na Št. S11 75604-7141050-1678102) - prihodki od komunalnih prispevkov (2. točka izreka), ter da stroškov postopka ni (3. točka izreka).

2. V obrazložitvi je navedla, da sta tožnika kot investitorja po pooblaščencu 9. 11. 2021 vložila zahtevek, komunalni prispevek pa je bil tožnikoma odmerjen na podlagi 217. in 220. člena Zakona o urejanju prostora (v nadaljevanju ZUreP-2), določb Gradbenega zakona (v nadaljevanju GZ), 4. člena Uredbe o razvrščanju objektov (Ur. l. RS, št. 37/18) ter na podlagi Odloka o programu opremljanja stavbnih zemljišč za območje urejanja ŠS 8/5 Srednje Gameljne (Ur. l. RS, št. 43/08 in 101/09, v nadaljevanju Odlok za območje urejanja ŠS 8/5 Srednje Gameljne). Na podlagi projekta, ki ga je izdelalo projektantsko podjetje B., d.d., aprila 2008 in novembra 2009, št. naloge 43/2008 in 101/2009, znaša komunalni prispevek za celotno območje 1.621.452,02 EUR (brez indeksacije). Obračunski stroški znašajo 1.549.088,59 EUR (brez indeksacije) in iz drugih virov MOL znašajo 72.363,43 EUR (brez indeksacije). Za oznako parcele št. 31 je obračunski strošek 175.679,44 EUR (brez indeksacije). Glede na površino parcele 659,00 m2, neto tlorisno površino 410,09 m2, se je za izračun uporabila formula KP = A (parcela) x Cp x Dp + K (dejavnost) x A (tlorisna površina) x Ct x Dt. Razmerje med upoštevanjem merila parcele (Dp - delež gradbene parcele pri izračunu komunalnega prispevka) in merila neto tlorisne površine (Dt - delež neto tlorisne površine objekta pri izračunu komunalnega prispevka) parcele je 0,3:0,7. Faktor dejavnosti je 1. Zapisano je še, da je izračunani znesek komunalnega prispevka v višini 95.892,88 EUR (15.986,02 EUR + 79.906,86 EUR) treba še indeksirati za obdobje od 26. 12. 2009 do 15. 11. 2021, tako da znesek komunalnega prispevka za navedeno gradnjo znaša 132.252,19 EUR, kar predstavlja obveznost plačila za investitorje. Obveznost investitorjev mora biti poravnana pred izdajo gradbenega dovoljenja.

3. Pritožba tožnikov zoper odločbo je bila zavrnjena s strani toženke. Toženka ponavlja pravno podlago organa prve stopnje ter zavrača navedbe tožnice, da bi organ prve stopnje moral odločati na podlagi Odloka o podlagah za odmero komunalnega prispevka za obstoječo komunalno opremo na območju Mestne občine Ljubljana (Ur. l. RS, št. 58/21, v nadaljevanju Odlok 2021) in ne Odloka za območje urejanja ŠS 8/5 Srednje Gameljne). Pritožbeni organ ugotavlja, da iz prehodnih in končnih določb v 19. členu Odloka 2021 izhaja, da z dnem uveljavitve tega odloka preneha veljati Odlok o programu opremljanja stavbnih zemljišč za območje Mestne občine Ljubljana (Uradni list RS, št. 27/11). Iz Odloka 2021 nikjer ne izhaja, da bi prenehal veljati tudi Odlok za območje urejanja ŠS 8/5 Srednje Gameljne. Slednji je še vedno v veljavi in določa, da obračunska območja zajemajo obračunska območja za novo komunalno opremo gradbene parcele znotraj območja urejanja ŠS 8/5 in parceli z oznako A. C., ki se nahajata znotraj območja ŠG 8/2 in ŠP 8/1. Nepremičnina pritožnice se nahaja v tem območju.

4. Sklicuje se na načelo zakonitosti iz 6. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (v nadaljevanju ZUP) ter zaključuje, da je organ prve stopnje pravilno postopal po Odloku oziroma podzakonskem predpisu, ki je v veljavi. Upravni organ ne more odkloniti uporabe veljavnega predpisa in zgolj dejstvo, da je bil Odlok za območje urejanja ŠS 8/5 Srednje Gameljne sprejet v letu 2008 ni razlog, zaradi katerega organ prve stopnje tega Odloka ne bi uporabil. Zavrača navedbo tožnikov, da ne gre za novo komunalno infrastrukturo. Poudarja, da glede na to, da gre za novogradnjo, se na novo priključuje na komunalno opremo, zato je navedba, da gre za obstoječo komunalno opremo, neutemeljena. Zavrača tudi pritožbeno navedbo, da je indeksacija nezakonita. Indeksacija izračunanega zneska komunalnega prispevka ureja tudi v tretjem odstavku 35. člena Uredba o programu opremljanja stavbnih zemljišč in odloku o podlagah za odmero komunalnega prispevka za obstoječo komunalno opremo ter o izračunu in odmeri komunalnega prispevka

(v nadaljevanju Uredba), katera je bila podlaga za sprejem Odloka. Zaključuje,da iz navedenega izhaja, da indeksiranje pritožnice ne postavlja v neenakopraven položaj.

Povzetek bistvenih navedb strank v upravnem sporu

5. Tožnika v tožbi navajata, da izpodbijata odločbo o odmeri komunalnega prispevka v višini 132.252,19 EUR. Poudarjata, da odločbo izpodbijata zaradi zmotne uporabe materialnega prava, bistvene kršitve določb postopka in nepravilno oziroma nepopolno ugotovljenega dejanskega stanja. Iz izpodbijane odločbe izhaja, da se bo novogradnja investitorjev priključila na obstoječo komunalno infrastrukturo. V nasprotnem bi bil v obrazložitvi izpodbijane odločbe citiran 216. in ne 217. člen ZUreP- 2. Izpostavljata, da ker se bo torej objekt navezal zgolj na obstoječo komunalno opremo, je potrebno komunalni prispevek odmeriti kot prispevek za obremenitev obstoječe komunalne opreme.

6. Poudarja, da se podlage za odmero komunalnega prispevka za obstoječo komunalno opremo določijo za oskrbna območja posamezne vrste obstoječe komunalne opreme na območju celotne občine. Oskrbna območja posamezne vrste obstoječe komunalne opreme so poselitvena območja, na katerih se zagotavlja priključevanje oziroma uporaba posamezne vrste obstoječe komunalne opreme. Podlage za odmero komunalnega prispevka za obstoječo komunalno opremo sprejme občinski svet z odlokom (218. člen ZUreP-2).

7. Dodaja, da je 14. 4. 2021 Mestni svet MOL sprejel Odlok 2021, ki je stopil v veljavo z dnem 29. 4. 2021. Tožnika menita, da je z uveljavitvijo Odloka 2021 za celotno območje MOL začela veljati enotna pravna podlaga (pravila) za izračun komunalnega prispevka. Vsi drugi, prej sprejeti odloki, ki so opredeljevali podlage in merila za izračun komunalnega prispevka so se od 29. 4. 2021 veljavno uporabljali izključno v upravnih zadevah, ki so se začele pred navedenim datumom. Glede na navedeno je izpodbijana odločba nezakonita zaradi tega, ker kot pravna podlaga za odmero komunalnega prispevka ni uporabljen Odlok 2021, saj se v izpodbijani odločbi organ nanj ne sklicuje.

8. Zadnje spremembe Občinskega prostorskega načrta (v nadaljevanju OPN) za območje MOL so bile sprejete v letu 2018 z Odlokom o spremembah in dopolnitvah Odloka o občinskem prostorskem načrtu Mestne občine Ljubljana - strateški del (Ur. l. RS, št. 42/18). To je pomembno zaradi ugotovitve, da je bil MOL na podlagi 219. člena ZUreP-2 zavezan k sprejemu novega odloka za odmero komunalnega prispevka za obstoječo komunalno infrastrukturo, sicer bi se komunalni prispevek obračunaval na podlagi predpisa, ki ga je sprejel pristojni minister.

9. Pritožbeni organ pa je pritožbeni ugovor, da se uporablja napačen materialni predpis, zavrnil, ne da bi odgovoril na pritožbene argumente tožnikov. V upravnem postopku odmere komunalnega prispevka je bil na prvi stopnji uporabljen napačen materialni predpis. Posledično je bilo tožnikoma odmerjen (večkratno) previsok komunalni prispevek, kot bi ga bila dolžna plačati investitorja, če bi bil komunalni prispevek odmerjen na podlagi Odloka 2021. Tožnika sta bila postavljena v neenakopraven položaj v razmerju z vsemi drugimi investitorji na območju MOL in jima je bila kršena ustavna pravica enakosti pred zakonom (14. člen Ustave RS).

10. Pritožbeni organ je v svoji odločbi z dne 21. 12. 2021 navedel, da iz Odloka 2021 ne izhaja, da z njegovo uveljavitvijo preneha veljati Odlok za območje urejanja ŠS 8/5 Srednje Gameljne. Pri tem se sklicuje na 19. člen Odloka 2021, ki določa prenehanje veljavnosti Odloka o programu opremljanja stavbnih zemljišč za območje Mestne občine Ljubljana (Ur. l. RS, št. 27/11). Odlok 2021 je v končnih določbah v zvezi s prenehanjem do tedaj veljavnih predpisov omejil zgolj na prenehanje odloka, ki ga je v zvezi s povsem identično materijo v celoti nadomestil Odlok 2021. To pa ne pomeni, da se z uveljavitvijo Odloka 2021 niso prenehali uporabljati tudi vsi prej sprejeti odloki, ki urejajo podlage za odmero komunalnega prispevka za obstoječo komunalno infrastrukturo na (posameznem) območju MOL. Taksativno navajanje predpisov, ki prenehajo zaradi sprejetja novega predpisa namreč ni edini način prenehanja uporabe drugih materialnih predpisov z isto materijo.

11. Tožnica opominja, da je z uveljavitvijo Odlok za območje urejanja ŠS 8/5 Srednje Gameljne bil uveljavljen Program opremljanja stavbnih zemljišč za omenjeno območje urejanja (1. člen), kar je bil tudi temeljni namen predpisa. Šele sprejeti program opremljanja in izvedba programa pa je predstavljalo podlago za odmero komunalnega prispevka (2. člen). Iz prvega odstavka 19. člena citiranega odloka izhaja, da MOL lahko gradnjo komunalne opreme odda zavezancu za plačilo komunalnega prispevka. Dne 31. 7. 2008 je bila tako sklenjena Pogodba o opremljanju za območje urejanja ŠS 8/5 Srednje Gameljne med MOL in D., d.o.o. Ta pogodba dokazuje, da se je komunalna oprema po sprejetju tega odloka dejansko gradila, pa tudi, da se je program opremljanja s tem v celoti realiziral. Z izgradnjo nove komunalne opreme na tem območju urejanja in predajo novo zgrajene komunalne infrastrukture v uporabo, je Odlok iz leta 2008 zgubil svoj ratio potrebnosti. Z izgradnjo in prenosom komunalne opreme v uporabo, so se bistveno spremenile okoliščine na območju urejanja ŠS 8/5 Srednje Gameljne: načrtovana komunalna oprema se je realizirala. Po več kot 10-ih letih od dograditve in uporabe komunalne infrastrukture je odlok iz leta 2008 v delu, ki se nanaša na "skupne stroške nove komunalne opreme" in "obračunske stroške nove komunalne opreme" zgubil svojo življenjsko podlago. Pravno nevzdržno bi bilo, če bi določbe, ki se nanašajo na načrtovano, še ne zgrajeno komunalno infrastrukturo, uporabljali kot podlago za izračun komunalnega prispevka tudi več desetletij po dograditvi in uporabi komunalne opreme.

12. Izpodbijana odločba je za izračun komunalnega prispevka uporabila določbo 10. člena Odloka za območje urejanja ŠS 8/5 Srednje Gameljne iz leta 2008. Torej določbo, ki se nanaša na obračunske stroške za novo komunalno infrastrukturo. Pravno to pomeni, da naj bi se komunalna infrastruktura še vedno gradila oz. da s pravnega vidika gradnja ni zaključena. Pri tem opozarjajo na protislovje v sami izpodbijani odločbi, ki istočasno navaja, da se bo objekt investitorjev priključil (zgolj) na obstoječo komunalno infrastrukturo.

13. V zvezi z obstoječo komunalno infrastrukturo je potrebno ugotoviti, da to opredeljuje tako Odlok za območje urejanja ŠS 8/5 Srednje Gameljne iz leta 2008, kakor Odlok 2021. To pomeni, da je ista pravna materija opredeljena v dveh, hierarhično enakih predpisih: v Odloku za območje urejanja ŠS 8/5 Srednje Gameljne iz leta 2008 (11. člen), kakor v Odloku 2021. Po načelu lex posterior derogat legi priori, je potrebno tudi za obstoječo komunalno infrastrukturo uporabiti novejši predpis.

14. Zaključuje, da četudi Odlok 2021 v končnih določbah nima derogativne določbe o prenehanju veljavnosti odloka iz leta 2008, pa je zaradi razlogov navedenih zgoraj, vsaka njegova uporaba nezakonita oz. v nasprotju z namenom, zaradi katerih je bil Odlok za območje urejanja ŠS 8/5 Srednje Gameljne v letu 2008 sprejet. Oporeka tudi višini komunalnega prispevka in indeksaciji. Tožnika predlagata odpravo odločbe ter priglašata stroške.

15. Toženka v odgovoru na tožbo vztraja pri sprejeti odločitvi in pravnih podlagah zanjo ter predlaga zavrnitev tožbe.

17. V obravnavani zadevi je predmet sodne presoje pravilnost in zakonitost odločbe prvostopenjskega organa o odmeri komunalnega prispevka za priključitev na obstoječo komunalno opremo za novogradnjo enostanovanjskega objekta na zahtevo tožnikov kot investitorjev na parc. št. 000 in 111, k. o. Gameljne.

18. Med strankama je sporno, ali je toženka uporabila pravilno pravno podlago za odmero komunalnega prispevka, in sicer, ali je to Odlok za območje urejanja ŠS 8/5 Srednje Gameljne, ali pa bi moral uporabiti določbe Odloka 2021, kot menita tožnika, in ki se nanaša na celotno območje MOL.

19. Pravna podlaga za odmero komunalnega prispevka je določena v ZUreP-2. 217. člen ZUreP-2, ki je veljal v času izpodbijane odločbe, je komunalni prispevek za obstoječo komunalno opremo prispevek za obremenitev obstoječe komunalne opreme, ki ga zavezanec plača občini (prvi odstavek). Komunalni prispevek za obstoječo komunalno opremo se odmerja na območju celotne občine (drugi odstavek). Komunalni prispevek za posamezno vrsto obstoječe komunalne opreme se odmeri, kadar se obstoječ ali načrtovan objekt posredno ali neposredno priključi na posamezno vrsto komunalne opreme oziroma prične bremeniti posamezno vrsto komunalne opreme (tretji odstavek). Komunalni prispevek za obstoječo komunalno opremo se določi na podlagi podlag za odmero komunalnega prispevka za obstoječo komunalno opremo (četrti odstavek). S plačilom komunalnega prispevka za obstoječo komunalno opremo je zavezancu zagotovljena možnost priključitve na obstoječo komunalno opremo oziroma možnost njene uporabe (peti odstavek). Šteje se, da so s plačilom komunalnega prispevka za obstoječo komunalno opremo poravnani vsi stroški priključevanja objekta na obstoječo komunalno opremo v razmerju do občine, razen gradnje tistih delov priključkov, ki so v zasebni lasti (šesti odstavek).

20. V 218. členu ZUreP-2 so navedene podlage za odmero komunalnega prispevka za obstoječo komunalno opremo, in sicer stroški obstoječe komunalne opreme, preračun stroškov obstoječe komunalne opreme na enoto mere in merila za odmero komunalnega prispevka za obstoječo komunalno opremo (prvi odstavek). Podlage za odmero komunalnega prispevka za obstoječo komunalno opremo se določijo za oskrbna območja posamezne vrste obstoječe komunalne opreme na območju celotne občine; oskrbna območja posamezne vrste obstoječe komunalne opreme so poselitvena območja, na katerih se zagotavlja priključevanje oziroma uporaba posamezne vrste obstoječe komunalne opreme (drugi odstavek). Podlage za odmero komunalnega prispevka za obstoječo komunalno opremo sprejme občinski svet z odlokom (tretji odstavek).

21. Določba 218. člena ZUreP-2 zahteva, da mora občina za primer odmere komunalnega prispevka zaradi obremenitve obstoječe komunalne opreme sprejeti odlok in v njem določiti podlage za njegovo odmero. Vsebino takšnega odloka predpisuje 21. člen Uredbe, ki se uporablja od 30. 3. 2019.

22. V obravnavani zadevi je najprej ugotoviti, da je bil Odlok za območje urejanja ŠS 8/5 Srednje Gameljne sprejet na podlagi prej veljavnega 74. in 79. člena Zakona o prostorskem načrtovanju (ZPNačrt) ter Uredbe o vsebini programa opremljanja stavbnih zemljišč (Ur. l. RS, št. 80/07), ki pa v konkretnem primeru glede na določbo 218. člena ZUreP-2 ne predstavlja ustrezne podlage za odmero komunalnega prispevka za obstoječo komunalno opremo.

Odlok za območje urejanja ŠS 8/5 Srednje Gameljne se namreč ni nanašal na območje celotne občine, kot je predvideno v drugem odstavku 218. člena ZUreP-2, temveč je veljal le za območje Srednjih Gameljn kot enega od predelov MOL. Poleg tega pa je iz njegove vsebine, kot tudi že iz samega datuma izdaje in spremembe (sprejete v letu 2009), jasno razvidno, da le-ta ni bil usklajen skladno z določili Uredbe

, čeprav bi moral biti skladno s prvim odstavkom 34. člena Uredbe Odlok za območje urejanja ŠS 8/5 Srednje Gameljne usklajen z določili te uredbe najkasneje do 17. novembra 2019.

23. Tožnika upravičeno opozarjata, da gre v zadevi za vprašanje dejanskega (posrednega) prenehanja veljavnosti predpisov (indirektna derogacija), torej ko nov predpis (ki ureja isto materijo) nadomesti prejšnjega, ne da bi prejšnjega tudi izrecno razveljavil. V takšnih primerih pravila o razlagi predpisov nadomestijo manjkajočo formalno (direktno) derogacijo (npr. lex posterior derogat legi priori, lex specialis derogat legi generali). Ustrezno podlago za odmero komunalnega prispevka za obstoječo komunalno opremo na območju celotne MOL, vključno z območjem ŠS 8/5 Srednje Gameljne, pa torej predstavlja Odlok 2021. Tožnika tudi upravičeno opozarjata, da glede na navedeno tudi ni podlage za indeksacijo komunalnega prispevka. Indeksacijo sicer omenja tretji odstavek 35. člena Uredbe, vendar v prehodnih in končnih določbah. In sicer izrecno pravi, da ureditev velja do uskladitve veljavnih programov opremljanja ter odlokov o merilih in odmeri komunalnega prispevka z določbami te uredbe se pri odmeri komunalnega prispevka obračunski stroški na enoto mere iz veljavnih programov opremljanja indeksirajo ob uporabi povprečnega letnega indeksa cen za posamezno leto, ki ga objavlja Združenje za gradbeništvo v okviru Gospodarske zbornice Slovenije, pod "Gradbena dela - ostala nizka gradnja". Dejstvo je, da pa je prehodno obdobje uskladitve, kot omenjeno že zgoraj, poteklo 17. 11. 2019, kar pomeni, da je s sprejemom Odloka 2021 prišlo do uskladitve in indeksacija ne velja.

24. Ker izpodbijana odločba temelji na napačni uporabi materialnega prava (1. točka prvega odstavka 27. člena Zakona o upravnem sporu; v nadaljevanju ZUS-1), je sodišče v skladu s 4. točko prvega odstavka in tretjim odstavkom 64. člena ZUS-1 tožbi ugodilo in izpodbijano odločbo odpravilo ter zadevo vrnilo v ponovni postopek prvostopenjskemu organu, ki bo moral ob upoštevanju stališča sodišča (četrti odstavek 64. člena ZUS-1) odmeriti komunalni prispevek na podlagi Odloka 2021.

25. Sodišče je v zadevi odločilo brez glavne obravnave, saj sta se obe stranki tej pravici izrecno odpovedali. Sodišče je zato skladno s 5. alinejo 59. člena drugega odstavka ter prvim odstavkom 279.a člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1 odločilo na podlagi pisnih vlog strank in pisnih dokazov.

26. Povrnitev stroškov postopka v upravnem sporu je urejena v določbi 25. člena ZUS-1. Čeprav se po Zakonu o odvetništvu (v nadaljevanju ZOdv) pri odločanju o določitvi plačila in povračilu stroškov odvetniškega zastopanja v postopkih uporablja odvetniška tarifa, je ZUS-1 kot kasnejši in specialni zakon vprašanje ugotavljanja višine stroškov odvetniškega zastopanja v upravnem sporu, ki naj jih uspelemu tožniku povrne nasprotna stranka, uredil drugače kot ZOdv.

Tako je pri odmeri višine tožnikovih stroškov, čeprav sta jih stranki priglasili na podlagi Odvetniške tarife, sodišče, ker je tožbi ugodilo in izpodbijani akt odpravilo, o stroških odločilo skladno z določbo tretjega odstavka 25. člena ZUS-1 in na njegovi podlagi izdanega Pravilnika o povrnitvi stroškov tožnika v upravnem sporu (v nadaljevanju Pravilnik). V skladu z drugim odstavkom 3. člena Pravilnika pripadajo tožnikoma, ker je bila zadeva rešena brez glavne obravnave in ju je v postopku zastopal pooblaščenec, ki je odvetnik, stroški v višini 285,00 EUR. Prisojeni znesek se poveča še za 22% DDV (odvetnik je zavezanec za DDV), kar skupaj znaša 347,70 EUR. Zakonske zamudne obresti od stroškov sodnega postopka tečejo od poteka roka za njihovo prostovoljno plačilo dalje (prvi odstavek 299. člena v zvezi s 378. členom Obligacijskega zakonika - enako tudi načelno pravno mnenje Vrhovnega sodišča RS z dne 13. 12. 2006).

27. Plačana sodna taksa za postopek v višini 148,00 EUR bo vrnjena po uradni dolžnosti (opomba 6.1/c taksne tarife Zakona o sodnih taksah, ZST-1).

Ur. l. RS, št. 20/19, 30/19 - popr., 34/19 in 199/21.

Smiselno tako tudi npr. sodbe Upravnega sodišča RS II U 88/2020-24 z dne 1. 3. 2023, II U 11/2020-28 z dne 22. 2. 2023, II U 89/2020-15 z dne 2. 11. 2022, I U 523/2020 z dne 8. 6. 2022 in št. I U 592/2020 z dne 1. 2. 2022.

Prvi odstavek 21. člena Uredbe določa, da se z odlokom o podlagah za odmero komunalnega prispevka za obstoječo komunalno opremo za posamezne vrste obstoječe komunalne opreme določijo naslednje podlage za odmero komunalnega prispevka za obstoječo komunalno opremo: - stroški obstoječe komunalne opreme- preračun stroškov obstoječe komunalne opreme na enoto mere in- merila za odmero komunalnega prispevka za obstoječo komunalno opremo.

Tako sklep VSRS I Up 141/2017 z dne 6. 9. 2017.

Zakon o urejanju prostora (2017) - ZUreP-2  - člen 217, 218

Odlok o programu opremljanja stavbnih zemljišč za območje urejanja ŠS 8/5 Srednje Gameljne (2008) - člen 2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.