UPRS Sodba IV U 144/2020-25
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2023-11-16

zaposlovanje invalidov - vzpodbujanje zaposlovanja invalidov - prispevek za vzpodbujanje zaposlovanja invalidov - kvota za zaposlovanje invalidov - podatki iz uradne evidence - pridobivanje podatkov iz uradnih evidenc - ugoditev tožbi

Če se dejansko stanje razlikuje od stanja, ki ga izkazujejo uradne evidence, po presoji sodišča odločitev ne more biti oprta samo na podatke iz uradnih evidenc, temveč je Sklad dolžan v postopku uveljavljanja pravic upoštevati oziroma ugotavljati (tudi) resnično stanje. K temu ga zavezuje določba 6. člena ZZRZI, ki določa, da se v postopku uveljavljanja pravic po tem zakonu uporabljajo določbe zakona, ki ureja splošni upravni postopek, če posamezna vprašanja po tem zakonu niso drugače urejena.

Tožbi se ugodi, izpodbijana odločba Javnega štipendijskega, razvojnega, invalidskega in preživninskega sklada Republike Slovenije št. 4932-2-2001537-65 z dne 12. 8. 2020 se odpravi in se zadeva vrne istemu organu v ponovni postopek.

1. Javni štipendijski, razvojni, invalidski in preživninski sklad Republike Slovenije, (v nadaljevanju prvostopenjski organ; Sklad) na podlagi 65. člena Zakona o zaposlitveni rehabilitaciji in zaposlovanju invalidov (v nadaljevanju ZZRZI) ter na podlagi Zakona o splošnem upravnem postopku (v nadaljevanju ZUP) in Zakona o davčnem postopku (v nadaljevanju ZDavP-2) odločil, da je A., d.o.o., zavezanec za zaposlovanje invalidov, zaradi neizpolnjevanja obveznosti po 65. členu ZZRZI, dolžan v Sklad plačati prispevek za vzpodbujanje zaposlovanja invalidov v višini 670,28 EUR in določil ostale pogoje plačila. Odločitev temelji na ugotovitvi, da je bil zavezancu izdan opomin k plačilu neplačanega prispevka št. 4932-2001537-66 z dne 15. 6. 2020, vendar zavezanec svoje obveznosti ni izpolnil, niti z vlogo pred izdajo te odločbe ni dokazal, da ni zavezanec za plačilo prispevka.

2. Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti je pritožbo zavezanca zavrnilo. Sklicevalo se je na podatke iz uradnih evidenc, ki jih je prvostopenjski organ v predmetni zadevi pridobil od Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije (v nadaljevanju ZZZS) in iz katerih izhaja, da je imel pritožnik aprila 2020 zaposlenega le enega invalida. Ker je za zavezanca določena kvota v višini 6 odstotkov, bi glede na število zaposlenih zavezanec moral zaposlovati dva invalida. V skladu z Uredbo o določitvi kvote za zaposlovanje invalidov (v nadaljevanju Uredba) se upošteva podatek o zaposlenih delavcih pri posameznem delodajalcu na zadnji dan v mesecu. V skladu s tretjim odstavkom 5. člena Uredbe mora delodajalec svojo obveznost za plačilo prispevka spremljati na spletnem mestu za elektronsko izmenjavo podatkov Sklada. V primeru, da se podatki iz evidence delodajalca razlikujejo od podatkov v uradni evidenci ZZZS, jih mora delodajalec z ZZZS uskladiti najpozneje do petnajstega v mesecu za pretekli mesec. Po izdaji opomina, določenega v tretjem odstavku 65. člena ZZRZI, dokazovanje napak v uradni evidenci za nazaj ni več mogoče. Zavezanec sicer zatrjuje, da je imel vseskozi, tako tudi v aprilu 2020 v bistvu zaposlena dva invalida. Nadalje pa priznava, da je v uradni evidenci ZZZS prišlo do spremembe in posledično napake pri zavarovanju invalida B. B., ki je bil napoten na delo v tujino, ob povratku domov in ponovni prijavi v zavarovanje pa ni bila vnesena tudi vrsta invalidnosti. Napaka je bila odpravljena šele 19. 5. 2020, ko je zavezanec ZZZS prijavil spremembo šifre zavarovalne podlage. Drugostopenjski upravni organ glede na to pojasnjuje, da gre res za spremembo zavarovanja za nazaj, v evidenco iz katere podatke zajema Sklad, pa je bila vnesena prepozno, da bi se jo lahko upoštevalo za mesec april 2020 in se jo zato lahko upošteva šele z dnem spremembe v evidenci, torej šele za mesec maj 2020. Enako izkazano stanje je razvidno tudi iz izpisa Obračun kvote iz sistema SVZI.Net. Iz petega odstavka 62. člena, ki določa, da se v kvoto štejejo le invalidi, ki jih delodajalci prijavijo v zavarovanje kot invalide skladno z Navodilom, torej izhaja, da je delodajalčeva dolžnost, da prijavi delavca invalida v zavarovanje kot invalida in le tako pravilno prijavljen invalid se lahko upošteva pri vštevanju v kvoto. Prav tako mora tudi pri vsaki spremembi zavarovanja paziti, da je invalid res pravilno prijavljen v zavarovanje kot invalid. Ker je bila torej v konkretnem primeru prijava v zavarovanje izvedena, vendar pomanjkljiva glede navedbe invalidnosti, ni razloga za vrnitev v prejšnje stanje. Glede na zgoraj navedeno je Sklad na zadnji dan v mesecu, to je na dan 30. 4. 2020 od ZZZS prejel podatek, da je imel zavezanec v aprilu 2020 zaposlenih 43 delavcev, od tega le enega zaposlenega invalida in je to tudi upošteval pri izdaji prvostopne odločbe. Iz navedenih razlogov upravni organ druge stopnje ni ugodil pritožbenim zahtevam.

Povzetek bistvenih navedb strank v upravnem sporu

3. Tožeča stranka vlaga tožbo, ker je nezakonita, saj podjetje A., d.o.o. ves čas v letu 2020 izpolnjuje kvotni sistem, ki je določen z ZZRZI. Za delavca, ki je stvar spora v tem postopku, je bila pri izpolnjevanju obrazca M-1 narejena napaka v času COVID-19, ker uslužbenka, ki je nadomeščala osebo, ki skrbi za urejanje zavarovanj (zaposlena delavka je bila zaradi razmer COVID - 19 na čakanju), v obrazcu ni označila polja, da gre za invalida. Napaka je bila slučajno ugotovljena 19. 5. 2020 in nemudoma odpravljena. Ker Sklad poprave ni sprejel, so 27. 5. 2020 poslali tudi pisni predlog za vrnitev v prejšnje stanje in vlogo za ugotovitev plačila prispevka za zaposlovanje invalidov za obdobje april 2020 v višini 0,00 EUR, vendar do dne 26. 8. 2020 odgovora niso prejeli.

4. Podrobno pojasnjuje, da je bil z dnem 20. 2. 2020 v podjetju zaposlen delavec B. B., ki je invalid. Ker je opravil delo v tujini, ga je delodajalec v skladu s predpisi za napotitev v tujino prijavil na zavarovalno podlago 002, nato pa ob vrnitvi v Slovenijo ponovno prijavil na zavarovalno podlago 001. Ob ponovni prijavi se je na obrazcu M-1 v točki 29 pozabilo navesti, da gre za invalida - vrsta invalidnosti 04. Napaka je bila odpravljena 19. 5. 2020, zato je treba naloženo denarno obveznost odpraviti. Ne glede na to, da Sklad navaja, da je kvotni sistem določen z ZZRZI in da ZUP ne uporabljajo, ker se uporablja podrejeno, bi moral Sklad v tem postopku upoštevati določbe ZUP in odločiti na podlagi popravljenih podatkov. Ker je tožeča stranka prejela opomin 18. 6. 2020, bi moral v tem obdobju Sklad upoštevati odpravljeno napako z dne 19. 5. 2020 in posledično ugotoviti višino za plačilo za obdobje april 2020 v višini 0,00 EUR. V tožbi predlaga odpravo izpodbijane odločbe .

5. Tožena stranka v odgovoru na tožbo vztraja na pravnih in dejanskih ugotovitvah, ki jih je navedla že v obrazložitvi izpodbijane odločbe. V zvezi z napako in popravo le te pojasnjuje, da je prijava in odjava v zavarovanje ZZZS možna tudi za nazaj, Sklad pa uradnih evidenc za nazaj ne more spreminjati. Sklad kot že zgoraj navedeno s strani ZZZS prejema podatke iz uradne evidence 5., 15. in 25. v mesecu za pretekli mesec. Da bi torej lahko upošteval spremenjena dejstva za mesec april 2020, bi moral popravljene podatke prejeti najpozneje do petnajstega dne v mesecu maju za pretekli mesec, kot to določa 6. člen Uredbe. Iz navedenega torej izhaja, da je zavezanec invalida pravilno prijavil v zavarovanje kot invalida šele dne 19.5.2020, zato ga Sklad ni mogel upoštevati kot invalida pri ugotavljanju izpolnjevanja kvote za mesec april 2020, temveč ga je upošteval šele pri izračunu za mesec maj 2020. Tožena stranka se za svoje trditve sklicuje tudi na izpiske iz sistema SVZI.net - Obračun kvote, ki dokazujejo stanje števila zaposlenih in števila zaposlenih invalidov na dan 30. 4. 2020. Sicer pa po izdaji opomina, določenega v tretjem odstavku 65. člena ZZRZI, dokazovanje napak v uradni evidenci za nazaj ni več mogoče. V skladu s tretjim odstavkom 5. člena Uredbe mora delodajalec svojo obveznost za plačilo prispevka spremljati na spletnem mestu za elektronsko izmenjavo podatkov Sklada. V zvezi s tem tožena stranka vztraja pri dejstvih, ki jih je navedla in obrazložila že v prvostopenjski in tudi drugostopenjski odločbi. Tožena stranka na podlagi navedenega ugotavlja, da je bil postopek pred izdajo izpodbijane odločbe pravilen, da je odločba pravilna in na zakonu utemeljena, zato sodišču predlaga zavrnitev tožbe.

6. Sodišče je v zadevi dne 6. 11. 2023 izvedlo glavno obravnavo, v odsotnosti pravilno vabljene tožene stranke, ki izostanka ni opravičila, je pa sodišču 16. 8. 2023 posredovala soglasje na podlagi 5. alineje drugega odstavka 59. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1), da sodišče odloči na podlagi pisnih vlog in pisnih dokazov strank brez glavne obravnave.

7. Sodišče je na naroku za glavno obravnavo v dokazne namene vpogledalo in prebralo vse listine upravnega spisa priloženega sodnemu spisu ter priloge tožeče stranke od A1 do A12.

9. Zaradi jasnosti obrazložitve te sodbe sodišče povzema med strankami upravnega spora nesporno pravno podlago na kateri temelji izpodbijana odločitev. Tako prvi odstavek 62. člena ZZRZI

določa dolžnost zaposlovanja invalidov v okviru določene kvote, ki jo določi Vlada Republike Slovenije na predlog ekonomsko socialnega sveta z Uredbo

(tretji odstavek citiranega člena). V skladu s petim odstavkom 62. člena ZZRZI se v kvoto štejejo invalidi prijavljeni v zavarovanje

. V kolikor delodajalec ne izpolni predpisane kvote je v skladu z določbo prvega odstavka 65. člena ZZRZI

zaradi neizpolnjevanje obveznosti zavezan k plačilu na podlagi podatkov iz uradnih evidenc upravljavcev podatkov, in sicer v višini določeni v drugem odstavku 65. člena ZZRZI

. Gre za plačilo, ki ga delodajalec plača na podlagi podatkov objavljenih na spletnem mestu Sklada ali v primeru neplačila, na podlagi opomina in na podlagi izdane odločbe, kot to določa tretji odstavek istega člena.

10. Kot je sodišče že navedlo navedena pravna podlaga ni sporna, sporna pa je izpodbijana odločitev v delu, ki se nanaša na stališče tako prvostopenjskega, kot drugostopenjskega organa, da so za ugotovitev ali je tožeča stranka za mesec april 2020 izpolnila obveznost iz 62. člena ZZRZI (in torej ni zavezanec za plačilo prispevka iz 65. člena ZZRZI), relevantni zgolj podatki iz uradnih evidenc ZZZS po stanju na zadnji dan v mesecu za pretekli mesec in da tožeča stranka za nazaj (po prejemu opomina) ne more uspešno dokazati nasprotnega, da je torej dejansko zaposlovala invalida in da je svojo obveznost izpolnila.

11. Odločitev tožene stranke temelji na sicer nesporni ugotovitvi, da ima tožeča stranka v skladu z določbami Uredbe določeno kvoto v višini 6 odstotkov. V mesecu aprilu je imela tožeča stranka zaposlenih 43 delavcev, kar prav tako ni sporno, sporno pa je ali je v relevantnem obdobju, na zadnji dan v mesecu, tožeča stranka zaposlovala enega invalida, kot so to izkazovale uradne evidence in kar v zadevi ni sporno, ali dva invalida, kot to zatrjuje tožeča stranka.

12. Sodišče pritrjuje tožeči stranki, da je stališče tožene stranke, po katerem je za odločitev o nadomestni izpolnitvi kvote odločilno zgolj stanje, ki ga v obdobju relevantnem za odločitev izkazujejo podatki v uradnih evidencah in da po izdaji opomina določenega v tretjem odstavku 65. člena ZZRZI, dokazovanje napak v uradni evidenci za nazaj ni več možno.

13. V obravnavani zadevi je izpodbijana odločitev oprta na podatke iz uradne evidence ZZZS, ki na podlagi 90. člena ZZRZI vodi podatke o zavarovancih vključenih v zdravstveno zavarovanje, iz katerih je razvidno ali je zavarovanec invalid iz 3. člena ZZRZI

. Podatke iz teh evidenc Sklad prejema 5., 15. in 25. v mesecu za pretekli mesec. V obravnavani zadevi ni sporno, da so te evidence na dan 30. 4. 2020 izkazovale podatek o enem zaposlenem invalidu, podatek za katerega je tožeča stranka v postopku pred izdajo izpodbijane odločbe zatrjevala, da je napačen in pojasnila, da je ob (ponovni) prijavi delavca B. B. prišlo do napake, ker ni bila vnesena vrsta invalidnosti, napaka pa je bila odpravljena šele 19. 5. 2020 (za nazaj), ko je tožeča stranka ZZZS prijavila spremembo šifre zavarovalne podlage.

14. Sodišče pojasnjuje, da iz XII. poglavja (vodenje zbirk podatkov) ZZRZI izhaja namen vodenja zbirk podatkov

in tudi namen evidenc, ki jih vodi ZZZS. Osebni podatki in drugi podatki iz zbirk podatkov in evidenc, ki jih pridobiva od upravljavcev, ki jih vodijo (84. člen ZZRZI), so podlaga, da Sklad lahko vodi postopke po ZZRZI oziroma izvaja nadzor nad izpolnjevanjem kvote. Predpostavlja se, da podatki iz uradnih evidenc ustrezajo dejanskemu stanju. Če se dejansko stanje razlikuje od stanja, ki ga izkazujejo uradne evidence, kot je to primer v obravnavani zadevi, ko tožeča stranka v prijavi v zavarovanje za delavca B. B. ni (pravilno) izpolnila ustrezne rubrike v skladu z Navodilom, po presoji sodišča odločitev ne more biti oprta samo na podatke iz uradnih evidenc, temveč je Sklad dolžan v postopku uveljavljanja pravic upoštevati oziroma ugotavljati tudi (resnično) dejansko stanje. K temu ga zavezuje določba 6. člena ZZRZI

, ki določa, da se v postopku uveljavljanja pravic po tem zakonu uporabljajo določbe zakona, ki ureja splošni upravni postopek, če posamezna vprašanja po tem zakonu niso drugače urejena. Po presoji sodišča iz ZZRZI, ki v petem odstavku 62. člena določa, da se v kvoto štejejo le invalidi, ki jih delodajalci prijavijo v zavarovanje skladno z Navodilom, ne izhaja, da bi bilo ugotavljanje relevantnega dejanskega stanja na podlagi preverjanja drugih evidenc in podatkov izrecno izključeno ali drugače urejeno, niti te obveze ne spreminja določba četrtega odstavka 66. člena ZZRZI

. Drugačna razlaga določb ZZRZI bi po presoji sodišča nasprotovala namenu, ki ga zasleduje ZZRZI, to je zaposlitvi invalidov v okviru določene kvote.

15. V primeru kot je obravnavani je zato treba podatke iz uradnih evidenc za relevantno obdobje uskladiti z dejanskim stanjem ugotovljenim po določbah ZUP, ki kot eno temeljnih načel upravnega odločanja določa načelo materialne resnice (8. člen ZUP). To pomeni, da je v postopku potrebno ugotoviti resnično dejansko stanje in v ta namen ugotoviti vsa dejstva, ki so pomembna za zakonito in pravilno odločitev.

16. V obravnavani zadevi tožeča stranka zatrjuje in njena trditev ni prerekana, zato jo sodišče šteje kot nesporno, da je bil delavec B. B. pri tožeči stranki zaposlen že od leta 20. 2. 2020, kot invalid. Ker je bil delavec v obdobju od 1. 4. 2020 do 9. 4. 2020 na delu v tujini in zato prijavljen na zavarovalni podlagi 002, ga je tožeča stranka po vrnitvi 10. 4. 2020 ponovno zavarovala, na zavarovalni podlagi 001 in pri tem pozabila na obrazcu M-1 v rubriki 29 vnesti podatek o delavčevi invalidnosti (vrsta invalidnosti 04). Napaka je bila odpravljena 19. 5. 2020.

17. Gre za navedbe, ki jih je tožeča stranka izkazala z ustreznimi listinami in do katerih se tožena stranka ni opredelila, saj njena odločitev temelji na nepravilni razlagi določbe tretjega odstavka 65. člena ZZZR, da po izdaji opomina odpravljanje napak v uradnih evidencah ni mogoče. Sodišče pripominja še, da je bila (ob upoštevanju tožbenih navedb in listin upravnega spisa) napaka v uradnih evidencah ZZZS odpravljena, kot zatrjuje tožeča stranka, za nazaj.

18. Ker tožeča stranka utemeljeno ugovarja, da bi morali biti v postopku pred izdajo izpodbijane odločbe upoštevani podatki iz uradne evidence tudi izven okvira določenega v 6. členu Uredbe, je sodišče izpodbijano odločbo na podlagi 4. točke prvega odstavka 64. člena ZUS-1 in 3. točke prvega odstavka 64. člena ZUS-1 odpravilo ter zadevo vrnilo toženi stranki v ponovni postopek.

Delodajalci, ki zaposlujejo najmanj 20 delavcev, razen tujih diplomatskih in konzularnih predstavništev, invalidskih podjetij in zaposlitvenih centrov, so dolžni zaposlovati invalide v okviru določenega deleža od celotnega števila zaposlenih delavcev (v nadaljnjem besedilu: kvota).

Kvoto iz prvega odstavka tega člena določi Vlada Republike Slovenije na predlog Ekonomsko socialnega sveta z Uredbo. Kvota je glede na registrirano področje glavne dejavnosti SKD delodajalca lahko različna, vendar ne more biti nižja od 2% in ne višja od 6% od skupnega števila zaposlenih delavcev.

V kvoto se štejejo invalidi, ki jih delodajalci prijavijo v zavarovanje kot invalide skladno z Navodilom za izpolnjevanje obrazca prijave v zavarovanje za invalide (Uradni list RS, št. 10/05 in 43/05).

Sklad za delodajalca, zavezanca h kvoti, ki ne izpolnjuje kvote, objavi obveznost plačila prispevka na spletnem mestu Sklada za elektronsko izmenjavo podatkov najpozneje do desetega dne v mesecu za pretekli mesec. Podlaga za objavo so podatki iz uradnih evidenc upravljavcev podatkov. Objava velja kot obvestilo zavezancem h kvoti o višini mesečnega prispevka.

Delodajalec, zavezanec h kvoti, ki ne izpolni kvote z zaposlenimi invalidi niti z nadomestno izpolnitvijo kvote, mora do vključno zadnjega dne v mesecu za pretekli mesec plačati v Sklad prispevek za vzpodbujanje zaposlovanja invalidov v višini 70 % minimalne plače za vsakega invalida, ki bi ga moral zaposliti za izpolnitev predpisane kvote.

Če delodajalec, zavezanec h kvoti, ne izpolnjuje obveznosti iz drugega odstavka tega člena, mu Sklad izda odločbo o obveznosti plačila.

Invalid oziroma invalidka (v nadaljnjem besedilu: invalid) je oseba, ki pridobi status invalida po tem zakonu ali po drugih predpisih, in oseba, pri kateri so z odločbo pristojnega organa ugotovljene trajne posledice telesne ali duševne okvare ali bolezni in ima zato bistveno manjše možnosti, da se zaposli ali ohrani zaposlitev ali v zaposlitvi napreduje (v nadaljnjem besedilu: invalid).

Podatki iz evidenc se smejo uporabljati za nadzor nad prejetimi državnimi pomočmi pri delodajalcih, ki zaposlujejo invalide, za potrebe izvajanja tega zakona, za uveljavljanje pravic s področja socialne varnosti pri pristojnih institucijah ter za statistične ali znanstveno raziskovalne namene (drugi odstavek 84.člena ZZRZI).

V postopku uveljavljanja pravic po tem zakonu se uporabljajo določbe zakona, ki ureja splošni upravni postopek, če posamezna vprašanja v tem zakonu niso drugače urejena.

Če delodajalec ugotovi, da se podatki iz njegovih evidenc razlikujejo od podatkov v uradni evidenci Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije, jih mora zaradi uveljavljanja spremembe obračuna kvote uskladiti na Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije in hkrati o tem obvestiti Sklad do 15. v mesecu za pretekli mesec.

Zakon o zaposlitveni rehabilitaciji in zaposlovanju invalidov (2004) - ZZRZI  - člen 6, 62, 62/1, 64, 65, 65/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.