UPRS Sodba I U 1688/2023-6
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2023-12-15

brezplačna pravna pomoč - prošnja za brezplačno pravno pomoč - zavrnitev prošnje za brezplačno pravno pomoč - pravno svetovanje - nepravilno oziroma zmotno ugotovljeno dejansko stanje

Sodišče sodi, da sta poznavanje dejanskega stanja zadeve in v konkretnem primeru tudi seznanjenost s tem, ali bo odškodninske zahtevke uveljavljal tožničin lizingodajalec, šele predpogoja, da lahko pooblaščenec upravičencu do BPP pravno svetuje, kar vključuje preučitev njegovega pravnega položaja in ustreznih pravnih predpisov zaradi seznanitve upravičenca z vsemi vprašanji in okoliščinami, ki so pomembne za njegove pravice, obveznosti in pravna razmerja ter o pogojih, obliki in vsebini pravnih sredstev in postopkov za njihovo zavarovanje (tretji odstavek 26. člena ZBPP).

I. Tožbi se ugodi, odločba Okrožnega sodišča v Krškem, številka Bpp 661/2023, z dne 12. 10. 2023 se odpravi in se zadeva vrne istemu organu v ponovni postopek.

II. Tožena stranka je dolžna tožeči stranki povrniti stroške tega postopka v višini 285,00 EUR, v 15 dneh od vročitve te sodbe, od poteka tega roka dalje do plačila z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

1. Strokovna služba za brezplačno pravno pomoč Okrožnega sodišča v Krškem (v nadaljevanju organ BPP) je z izpodbijano odločbo zavrnila tožničino prošnjo za dodelitev BPP z dne 28. 9. 2023. Iz obrazložitve izhaja, da je tožnica prošnjo za BPP vložila za pravno svetovanje v zvezi z uveljavljanjem izvensodnih in sodnih zahtevkov proti izvajalcu popravila njenega vozila, ki je na vozilu povzročil škodo, ter v zvezi s sestavo opomina pred tožbo v zvezi s tem. Organ za BPP je tožničino prošnjo, sklicujoč se na določbe 11. člena Zakona o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju ZBPP), zavrnil, ker je presodil, da iz upravnega spisa izhaja, da je tožničin pooblaščenec tožnici pravni nasvet, za katerega je zaprosila za BPP, podal pred vložitvijo prošnje za BPP. To po oceni organa za BPP izhaja iz dopisa pooblaščenca tožnice z dne 28. 9. 2023, priloženega prošnji za BPP, v katerem je tožničin pooblaščenec identificiral vozilo, opisal, kako je do njegove okvare prišlo, in mu priložil dopis lizing hiše, ki je lastnik tega vozila. Iz slednjega po navedbah organa za BPP izhaja, da je tožničin pooblaščenec z lizing hišo vzpostavil stik že 6. 9. 2023 in da ji je zastavil vprašanje, ali lahko tožnica kot uporabnica vozila uveljavlja odškodninske zahtevke zoper izvajalca popravila vozila. Prav tako je organ za BPP izpostavil, da pooblaščenec s tožnico ni bil v stiku le po telefonu, saj mu je morala ta podpisati pooblastilo in predložiti vse listine, povezane s pričujočo zadevo. V nadaljevanju iz obrazložitve izhaja, da pa je organ za BPP tožničino prošnjo za BPP za sestavo opomina pred tožbo, sklicujoč se na 31. a člen ZBPP, zavrnil, ker v tem primeru ne gre za sodni postopek ali postopek pred organom, ki je pristojen za zunajsodno poravnavanje sporov.

2. Tožnica se z izpodbijano odločitvijo ne strinja in vlaga tožbo. V njej v bistvenem zatrjuje, da je njen pooblaščenec, še preden je njen primer prevzel, od lizing hiše želel izvedeti, kdo bo odgovornost avtomehanične delavnice uveljavljal, za kar je potreboval podatke o vozilu in o tem, kako je do njegove okvare prišlo. Te podatke pa je pridobil v telefonskem pogovoru z njo in njenim sinom A. A., ki mu je po SMS sporočilu poslal tudi fotografijo prometnega dovoljenja. Pooblaščenec je njenemu sinu A. A. izročil tudi pet pooblastil z naročilom, naj jih tožnica podpiše. Slednja pa jih je prek sina A. A. po elektronski poti posredovala svojemu pooblaščencu. Tožnica opozarja, da ji pooblaščenec s tem, da je lizing hiši 6. 9. 2023 poslal dopis, da bo verjetno treba zoper avtomehanično delavnico (zunaj)sodno ukrepati, ni pravno svetoval, in dalje navaja, da je - ko je bil njen pooblaščenec s strani lizing hiše obveščen, da naj postopke zoper avtomehanično delavnico vodi sama - potrebovala pravno svetovanje. To je bilo izvedeno na sestanku 9. 10. 2023 v pisarni njenega pooblaščenca, ki je trajal nekaj manj kot eno uro. Na tej podlagi je zatem njen pooblaščenec avtomehanični delavnici poslal opomin pred tožbo, v prihodnjih tednih pa bo vložena tudi tožba. Tožnica navaja še, da je že v dopisu z dne 6. 10. 2023 po njenem pozivu vse to pojasnila strokovni službi za BPP. Glede na opisano po njenem mnenju nikakor ne drži, da ji je pooblaščenec (po telefonu) pravno svetoval že pred vložitvijo prošnje za BPP. Prepričana je, da je bila kot prejemnica denarne socialne pomoči upravičena do BPP v obliki pravnega svetovanja v skladu s prvo alinejo prvega odstavka 26. člena ZBPP. Sodišču predlaga, naj tožbi ugodi, izpodbijano odločbo odpravi, vrne zadevo toženki v ponovni postopek in ji naloži povrnitev njenih stroškov postopka.

3. Toženka odgovora na tožbo ni podala, sodišču pa je predložila upravni spis.

5. V obravnavani zadevi je predmet presoje odločitev toženke, da tožnici zavrne prošnjo za BPP za pravno svetovanje v zvezi z uveljavljanjem zunajsodnih in sodnih zahtevkov proti izvajalcu popravila njenega vozila, ki naj bi na vozilu povzročil škodo, ter v zvezi s sestavo opomina pred tožbo v zvezi s to škodo. Toženka je tožničino prošnjo za BPP zavrnila, ker je ocenila, da je tožničin pooblaščenec navedeno pravno svetovanje opravil že pred vložitvijo prošnje za BPP, in ker ZBPP BPP za pravno svetovanje za sestavo opomina pred tožbo ne predvideva. Tožnica ugovarja, da pravno svetovanje pred vložitvijo prošnje za BPP 28. 9. 2023 ni bilo opravljeno ter je bilo načrtovano (in nato tudi izvedeno) 9. 10. 2023.

6. Po ZBPP se BPP (med drugim) lahko dodeli za pravno svetovanje (prvi odstavek 7. člena ZBPP). Za pravno svetovanje se šteje preučitev pravnega položaja in ustreznih pravnih predpisov zaradi seznanitve upravičenca z vsemi vprašanji in okoliščinami, ki so pomembne za njegove pravice, obveznosti in pravna razmerja ter o pogojih, obliki in vsebini pravnih sredstev in postopkov za njihovo zavarovanje (tretji odstavek 26. člena ZBPP). V 11. členu pa ZBPP (med drugim) določa, da lahko oseba, ki je po 10. členu ZBPP lahko upravičenec do BPP, zaprosi za BPP v katerikoli fazi postopka (na primer ob začetku izvensodnega ali sodnega postopka, kakor tudi v katerikoli fazi postopka, ki že teče; prvi odstavek). Dodeljena BPP zajema tiste stroške sodnega postopka, ki so nastali po dnevu vložitve prošnje za dodelitev BPP ter plačilo za dejanja pravne pomoči, ki do dneva vložitve prošnje za dodelitev BPP še niso bila opravljena (drugi odstavek).

7. Sodišče pritrjuje tožnici, da je napačen zaključek toženke, da iz dopisa tožničinega pooblaščenca, priloženega prošnji za BPP (A3), izhaja, da je bilo pravno svetovanje opravljeno že pred vložitvijo prošnje za BPP. Slednje namreč iz tega dopisa ne izhaja. V tem dopisu je tožničin pooblaščenec le opisal dejansko stanje, to je, kako je prišlo do okvare tožničinega vozila in kakšna ta okvara je (v zvezi s čemer je tožnica vložila prošnjo za BPP za pravno svetovanje v zvezi z uveljavljanjem zunajsodnih in sodnih zahtevkov ter s sestavo opomina pred tožbo). Da bi bilo pravno svetovanje opravljeno pred vložitvijo prošnje za BPP, pa ne izhaja niti iz elektronske korespondence med tožničinim pooblaščencem in njenim lizingodajalcem (priloga A2 v upravnem spisu), kot to zmotno ocenjuje toženka. Iz slednje izhaja le, da je tožničin pooblaščenec pri tožničinem lizignodajalcu želel izvedeti, ali bo lizingodajalec uveljavljal odškodninske zahtevke zoper avtomehanično delavnico ali naj to stori sama tožnica kot uporabnica tega vozila.

8. Sodišče sodi, da sta poznavanje dejanskega stanja zadeve in v konkretnem primeru tudi seznanjenost s tem, ali bo odškodninske zahtevke uveljavljal tožničin lizingodajalec, šele predpogoja, da lahko pooblaščenec upravičencu do BPP pravno svetuje, kar vključuje preučitev njegovega pravnega položaja in ustreznih pravnih predpisov zaradi seznanitve upravičenca z vsemi vprašanji in okoliščinami, ki so pomembne za njegove pravice, obveznosti in pravna razmerja ter o pogojih, obliki in vsebini pravnih sredstev in postopkov za njihovo zavarovanje (tretji odstavek 26. člena ZBPP). Da pa bi to pooblaščenec tožnice v obravnavani zadevi napravil že pred vložitvijo prošnje za BPP, iz upravnega spisa, kot je pojasnjeno zgoraj, ne izhaja. Na to pa po presoji sodišča ni mogoče sklepati niti na podlagi tega, ker pooblaščenec pozna dejansko stanje zadeve ali ker se je informiral, ali bo odškodninske zahtevke uveljavljal lizingodajalec ali naj jih uveljavlja tožnica sama (to je, kot je pojasnilo sodišče, šele predpogoj za pravno svetovanje). Prav tako po presoji sodišča na to, da bi bilo pravno svetovanje opravljeno pred vložitvijo prošnje za BPP, ni mogoče sklepati niti na podlagi tega, da je tožnica pooblaščencu podpisala pooblastila za zastopanje ali mu morebiti izročila relevantne dokumente.

9. Ker so torej glede na predstavljeno ugotovljena dejstva v nasprotju s podatki spisa, je sodišče na podlagi 2. točke prvega odstavka 64. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) tožbi ugodilo in izpodbijano odločbo odpravilo ter na podlagi četrtega odstavka 64. člena ZUS-1 vrnilo zadevo toženki v ponovni postopek. V ponovnem postopku bo morala toženka v 30 dneh od prejema te sodbe znova odločiti o tožničini prošnji za BPP z dne 28. 9. 2023, pri tem pa je vezana na zgoraj predstavljena stališča sodišča (peti odstavek 64. člena ZUS-1).

10. Sodišče je odločilo brez glavne obravnave na podlagi prve alineje drugega odstavka 59. člena ZUS-1, po kateri lahko sodišče odloči brez glavne obravnave, če je že na podlagi tožbe, izpodbijanega akta in upravnih spisov očitno, da je treba tožbi ugoditi in upravni akt odpraviti na podlagi prvega odstavka 64. člena ZUS-1, pa v upravnem sporu ni sodeloval tudi stranski udeleženec z nasprotnim interesom.

11. Sodišče je v zadevi odločilo po sodnici posameznici na podlagi prvega odstavka 13. člena ZUS-1.

12. Ker je sodišče tožbi ugodilo, je v skladu s tretjim odstavkom 25. člena ZUS-1 tožnica upravičena do povračila stroškov sodnega postopka v pavšalnem znesku po Pravilniku o povrnitvi stroškov tožniku v upravnem sporu (v nadaljevanju: Pravilnik). Tožnico je zastopal pooblaščeni odvetnik, zato se ji priznajo stroški v znesku 285,00 EUR (drugi odstavek 3. člena v zvezi z drugo povedjo prvega odstavka 2. člena Pravilnika)

. Toženka je dolžna tožnici stroške povrniti v 15 dneh od vročitve sodbe. Zakonske zamudne obresti od stroškov sodnega postopka tečejo od poteka roka za njihovo prostovoljno plačilo (prvi odstavek 299. člena Obligacijskega zakonika). Preveč plačana sodna taksa za postopek se vrne po uradni dolžnosti (Opomba 6.1: c) Taksne tarife Zakona o sodnih taksah).

Pooblaščenec ni izkazal, da bi bil zavezanec za DDV.

Zakon o brezplačni pravni pomoči (2001) - ZBPP  - člen 26, 26/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.