UPRS Sklep in sodba II U 331/2021-16
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2023-02-16

zavarovalno zastopanje - odvzem dovoljenja za opravljanje poslov zavarovalnega zastopanja - začetek stečajnega postopka

Z začetkom postopka osebnega stečaja se na podlagi 1. točke prvega odstavka 386. člena ZFPPIPP poslovna sposobnost stečajnega dolžnika omeji tako, da ne more sklepati pogodb in opravljati drugih pravnih poslov, kar pomeni, da oseba nad katero je začet stečajni postopek ima omejeno poslovno sposobnost in ne more sklepati pogodb/poslov v imenu in za račun drugih. Oseba, ki je v postopku osebnega stečaja, ne sme razpolagati niti s svojim lastnim premoženjem, zato tudi ne more sklepati pogodb v imenu in za račun drugih. Posli zavarovalnega zastopanja pa so zlasti sklepanje zavarovalnih pogodb v imenu in za račun zavarovalnice, aktivnosti v zvezi s pripravo na sklenitev zavarovalne pogodbe in pomoč pri izvrševanju pravic iz pogodbe, zlasti pri reševanju zahtevkov do zavarovalnice

I. Sklep Upravnega sodišče RS, oddelek v Mariboru, št. II U 331/2021-14 z dne 1. 2. 2023 se razveljavi.

III. Vsaka stranka trpi svoje stroške postopka.

1. Z izpodbijano odločbo je Agencija za zavarovalni nadzor (v nadaljevanju Agencija) izdala izpodbijano odločbo, s katero je ugotovila, da je podan razlog iz 6. točke osmega odstavka 561. člena Zakona o zavarovalništvu (v nadaljevanju ZZavar-1) za odvzem dovoljenja za opravljanje poslov zavarovalnega zastopanja zavarovalnemu zastopniku A. A., ki ga je pridobil z odločbo, št. 40110-1875/12-4 z dne 13. 11. 2012, saj je s sklepom Okrožnega sodišča na Ptuju, št. St ... z dne 19. 3. 2021 bil nad dolžnikom A. A. začet postopek osebnega stečaja (1. točka izreka odločbe). A. A. se odvzame dovoljenje za opravljanje poslov zavarovalnega zastopanja, ki ga je pridobil z odločbo Agencije, št. 40110-1875/12-4 z dne 13. 11. 2012 (2. točka izreka). A. A. je dolžan Agenciji na njen račun v roku 15 dni od vročitve odločbe plačati pavšalno nadomestilo stroškov za opravljanje nadzora v višini 294,00 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi od zapadlosti plačila nadomestila do plačila (3. točka izreka odločbe).

2. Iz izpodbijane odločbe izhaja, da je Agencija ugotovila iz podatkov, s katerimi razpolaga, da obstaja utemeljen sum, da je podan razlog iz 6. točke 561. člena ZZavar-1, zato je izdala odločbo, št. 40114-44/2021-3 z dne 26. 5. 2021 o začetku postopka za odvzem dovoljenja za opravljanje poslov zavarovalnega zastopanja (v nadaljevanju odločba o začetku postopka). Odločba o začetku postopka je bila tožniku vložena v hišni predalčnik in stečajni upraviteljici mag. B. B. dne 28. 5. 2021. A. A. je na podlagi prvega odstavka 469. člena ZZavar-1 podal izjavo o razlogih za odvzem dovoljenja. Agencija je ugotovila, da iz njegovih navedb ni podan razlog za ustavitev postopka odvzema dovoljenja po 6. točki osmega odstavka 561. člena ZZavar-1, zato je odločila kot izhaja iz izreka in naložila plačilo pavšalno nadomestilo stroškov postopka na podlagi prvega odstavka 511. člena ZZavar-1.

3. Tožnik je podal tožbo v upravnem sporu in predlaga, da sodišče izpodbijano odločbo o odvzemu dovoljenja in z njo povezano odločbo o začetku postopka za odvzem dovoljenja z dne 26. 5. 2021 odpravi v celoti, toženi stranki pa naloži plačilo stroškov upravnega postopka. Navaja, da opravlja poklic zavarovalnega zastopnika in od tega živi. Posle sme opravljati samostojno samo tisti, ki ima dovoljenje Agencije. Odvzem dovoljenja tako pomeni, da tožnik ne sme več opravljati poklica zavarovalnega zastopnika, s čemer je poseženo v njegove pravice in koristi. Navedeno odločbo tožnik izpodbija v celoti v vseh treh točkah izreka, in sicer iz razloga po 1. točki prvega odstavka 27. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1), ker v postopku za izdajo izpodbijanega sklepa zakon ni bil pravilno uporabljen. Tožnik je pridobil dovoljenje za opravljanje poslov zavarovalnega zastopnika leta 2012, to je celotno svojo delovno dobo opravlja ta poklic. Tožnik se je z zavarovalnim zastopanjem najprej ukvarjal kot samostojni podjetnik. Storitve zavarovalnega zastopanja je opravljal za zavarovalnico C., d.d. na podlagi Pogodbe o opravljanju zavarovalnih storitev z dne 5. 6. 2014, ki je prenehala marca 2015, vendar je tožnik sklepal zavarovalne posle in opravljal druge posle za isto zavarovalnico še naprej, do julija 2015. Tožnikove težave so se pričele marca 2015 ob prenehanju pogodbe, sklenjene z C., d.d. Slednja je prenehala tožniku kot samostojnemu podjetniku plačevati provizijo za že sklenjene posle, torej že zaslužene provizije. Prav tako zavarovalnica ni plačala provizij za tiste zavarovalne pogodbe, ki jih je zanjo sklenil po prenehanju pogodbe, niti za izvajanje skrbi za stranke. Tožnik je moral iz naslova sklenjenih zavarovalnih pogodb vseeno plačati provizije svojim delavcem. Te jim je tudi plačal, ni pa plačal prispevkov in davkov zase, saj ni imel kje vzeti. Okrožno sodišče v Mariboru je s sodbo, opr. št. I Pg 356/2018 z dne 4. 5. 2021 že razsodilo, da je C., d.d. dolžna plačati tožniku glavnico 42.964,50 EUR ter obresti, vendar sodba še ni pravnomočna. Republika Slovenija, Ministrstvo za finance, Finančna uprava RS, Finančni urad Ptuj pa je pred Okrožnim sodiščem na Ptuju zoper tožnika predlagal pričetek stečajnega postopka, ki je bil pričet s sklepom, opr. št. St 3209/2019 z dne 19. 3. 2021.

4. Tožena stranka v odgovoru na tožbo prereka navedbe tožeče stranke v celoti in predlaga, da sodišče tožbo zavrne kot neutemeljeno in naloži tožeči stranki plačilo vseh stroškov postopka. Iz seznama preizkušenih terjatev izhaja, da ima tožnik poleg navedenih terjatev izkazane tudi druge številne terjatve in pojasnjuje, da tudi če bi vse navedbe tožnika držale, v tem postopku niso relevantne. Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (v nadaljevanju ZFPPIPP) je krovni zakon, ki ureja postopke zaradi insolventnosti nad pravnimi in fizičnimi osebami. Z začetkom postopka osebnega stečaja se na podlagi 1. točke prvega odstavka 386. člena ZFPPIPP poslovna sposobnost stečajnega dolžnika omeji tako, da ne more sklepati pogodb in opravljati drugih pravnih poslov ali dejanj, katerih predmet je razpolaganje z njegovim premoženjem, ki spada v stečajno maso. Posli zavarovalnega zastopanja v skladu s 1. točko prvega odstavka 543.b člena ZZavar-1 zajemajo zlasti sklepanje zavarovalnih pogodb v imenu in za račun zavarovalnice, aktivnosti, ki so povezane s pripravo na sklenitev zavarovalne pogodbe ter pomoč pri izvrševanju pravic iz pogodbe, še posebno pri reševanju odškodninskih zahtevkov, naslovljenih na zavarovalnico. Posameznik, ki je v osebnem stečaju, ne more biti finančni svetovalec potrošnikom na trgu, ker ni izkazal zadosti skrbnosti glede lastnega finančnega položaja. Glede navedbe tožeče stranke, da je protiustavna določba 5. točke tretje odstavka 561. člena ZZavar-1, pa ne držijo navedbe, če je bil enkrat zoper osebo pričet postopek osebnega stečaja, pomeni hkrati tudi doživljenjsko prepoved opravljanja poklica. Sodišče namreč na podlagi 376. člena ZFPPIPP izda sklep o končanju stečajnega postopka, s katerim odloči, da se stečajni postopek ustavi in razreši upravitelja. Tožena stranka še navede, da je potrebno tožbo v delu, ki se nanaša na odločbo o začetku postopka za odvzem dovoljenja z dne 26. 5. 2021 zavreči, ker zoper njo ni zagotovljeno sodno varstvo po določbah ZZavar-1, glede izpodbijane določbe pa tožbo v celoti zavrniti.

5. Sodišče je s sklepom, opr. št. II U 331/2021 z dne 1. 2. 2023 sklenilo, da bo v predmetni zadevi odločalo po sodnici posameznici. Po pregledu zadeve je ugotovilo, da ZZavar-1 v 443. členu določa, da v postopku sodnega varstva odloča Upravno sodišče RS v senatu treh sodnikov. Gre za procesni sklep vodenja, na katerega sodišče ni vezano

, zato je odločilo kot izhaja iz izreka sklepa.

7. V obravnavani zadevi sodišče odloča o zakonitosti in pravilnosti izpodbijane odločbe v zvezi z odločbo o začetku postopka za odvzem dovoljenja. Z izpodbijano odločbo je tožena stranka odvzela dovoljenje za opravljanje poslov zavarovalnega zastopanja tožniku, ki ga je pridobil z odločbo Agencije, št. 40110-1875/12-4 z dne 13. 11. 2012.

8. Na podlagi prejetega obvestila o oklicu in vpisu začetka stečajnega postopka nad tožnikom, s sklepom Okrožnega sodišča na Ptuju, opr. št. St ... z dne 19. 3. 2021, je Agencija začela postopek za odvzem dovoljenja z odločbo, št. 40114-44/2012-3 z dne 26. 5. 2021 (468. člen ZZavar-1). Tožnik izpodbija navedeno odločbo s tožbo v tem postopku sodnega varstva proti izpodbijani odločbi o odvzemu dovoljenja, kot to določa 442. člen ZZavar-1.

9. V skladu z določbo 6. točke osmega odstavka 561. člena ZZavar-1 Agencija odvzame dovoljenje za opravljanje poslov zavarovalnega zastopanja ali zavarovalnega posredovanja med drugim tudi, če je bil nad zavarovalnim zastopnikom ali posrednikom začet postopek osebnega stečaja. Tožnik zatrjuje, da takšna ureditev posega v pravico do svobode dela iz 49. člena Ustave RS.

10. Status podjetnika ali zasebnika preneha po ZFPPIPP z dnem začetka osebnega stečaja

(prvi odstavek 387. člena ZFPPIPP). Navedeno pomeni, da tožnik ne more opravljati dela kot podjetnik ali zasebnik, lahko pa se zaposli in prejema dohodek iz delovnega razmerja in tako s svojim dohodkom prispeva v stečajno maso za poplačilo upnikov. Glede na navedeno je neutemeljen tožbeni ugovor, da z določili o odvzemu dovoljenja za opravljanje poslov zavarovalnega zastopstva ZZavar-1 nedopustno posega v človekove pravice in svoboščine, in sicer v pravico do dela iz 49. člena Ustave RS.

11. Z začetkom postopka osebnega stečaja se na podlagi 1. točke prvega odstavka 386. člena ZFPPIPP poslovna sposobnost stečajnega dolžnika omeji tako, da ne more sklepati pogodb in opravljati drugih pravnih poslov, kar pomeni, da oseba nad katero je začet stečajni postopek ima omejeno poslovno sposobnost in ne more sklepati pogodb/poslov v imenu in za račun drugih. Oseba, ki je v postopku osebnega stečaja, ne sme razpolagati niti s svojim lastnim premoženjem, zato tudi ne more sklepati pogodb v imenu in za račun drugih. Posli zavarovalnega zastopanja pa so zlasti sklepanje zavarovalnih pogodb v imenu in za račun zavarovalnice, aktivnosti v zvezi s pripravo na sklenitev zavarovalne pogodbe in pomoč pri izvrševanju pravic iz pogodbe, zlasti pri reševanju zahtevkov do zavarovalnice (1.,2.,3. točka prvega odstavka 543.b člena ZZavar-1).

12. Nadalje sodišče ugotavlja, da je neutemeljeno navajanje tožnika, da tožnik zaradi osebnega stečaja dovoljenja za opravljanje poslov zavarovalnega zastopanja ne bo nikoli več dobil, saj je pogoj po 5. točki tretjega odstavka 561. člena ZZavar-1 za izdajo dovoljenja, da nad osebo ni bil začet postopek osebnega stečaja. V 6. točki tretjega odstavka 561. člena ZZavar-1 dodatno določa, da je mogoče dovoljenje za opravljanje poslov zavarovalnega zastopanja ali zavarovalnega posredovanja izdati po obdobju petih let, po tem ko je Agencija za zavarovalni nadzor odvzela dovoljenje za opravljanje poslov zavarovalnega zastopanja ali zavarovalnega posredovanja iz katerega koli razloga iz 1. do 11. točke osmega odstavka tega člena.

13. Glede na obrazloženo sodišče ni sledilo predlogu tožnika, da v smislu 156. člena Ustave RS in 23. člena Zakona o ustavnem sodišču začne postopek za oceno ustavnosti določbe 6. točke osmega odstavka i 561. člena ZZavar-1 in 5. točke tretjega odstavka 561. člena ZZavar-1, v delu, v katerem se ti določbi nanašata na zavarovalne zastopnike.

14. V tem upravnem sporu je relevantno le, ali je bil nad tožnikom začet postopek osebnega stečaja, kar je nesporno. Ob takšnem dejanskem stanju Agencijo prvi odstavek 468. člena ZZavar-1 zavezuje, da začne postopek za odvzem dovoljenja in po drugem odstavku 468. člena ZZavar-1 izda odločbo o začetku postopka za odvzem dovoljenja. Glede na nesporno dejstvo o začetku osebnega stečaja nad tožnikom in jasno zakonsko določbo 6. točke osmega odstavka 561. člena ZZavar-1, je Agencija tožniku utemeljeno odvzela dovoljenje za opravljanje poslov zavarovalnega zastopanja in posredovanja. Razlogi zaradi katerih se je nad tožnikom začel postopek osebnega stečaja, pa niso relevantni za odločitev v tem upravnem sporu.

15. Upoštevaje vse navedeno je zato izpodbijana odločitev pravilna in zakonita, tožena stranka pa je za svojo odločitev navedla tudi pravilne razloge, s katerimi sodišče soglaša in se nanje izrecno sklicuje na podlagi pooblastila iz drugega odstavka 71. člena ZUS-1. Sodišče je izpodbijano odločbo preizkusilo v skladu s 447. členom ZZavar-1 in tožbo zavrnilo na podlagi prvega odstavka 63. člena ZUS-1.

16. V zadevi je sodišče odločilo brez glavne obravnave v skladu s 448. členom ZZavar-1. Dejansko stanje, ki je za zadevo relevantno, torej dejstvo začetka stečajnega postopka nad tožnikom, pa med strankama tudi sicer ni sporno (prvi odstavek 59. člena ZUS-1).

17. Odločitev o stroških temelji na četrtem odstavku 25. člena ZUS-1, po katerem v primeru, če sodišče tožbo zavrne, vsaka stranka trpi svoje stroške postopka.

Tretji odstavek 298. člena Zakona o pravdnem postopku – ZPP v zvezi z 22. členom Zakona o upravnem sporu - ZUS-1.

Zagotovljena je svoboda dela, vsakdo prosto izbira zaposlitev (imenovanje na določeno delovno mesto ni pravica, temveč je treba za to izpolnjevati predpisane pogoje), vsakomur je pod enakimi pogoji dostopno vsako delovno mesto, prisilno delo je prepovedano.

Z začetkom stečajnega postopka nad podjetnikom ali zasebnikom stečajnemu dolžniku preneha status podjetnika ali zasebnika in s tem dnem ne glede na datum izbrisa iz registra prenehajo tudi vsa obvezna socialna zavarovanja, v katera je bil stečajni dolžnik vključen na podlagi statusa podjetnika ali zasebnika.

Zakon o zavarovalništvu (2015) - ZZavar-1  - člen 468, 561

Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP  - člen 386, 387

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.