UPRS Sklep I U 933/2023-6
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2023-07-17

BREZPLAČNA PRAVNA POMOČ - CIVILNO PROCESNO PRAVO

brezplačna pravna pomoč - pravdna sposobnost - delno odvzeta poslovna sposobnost - zakoniti zastopnik - zavrženje tožbe

Vloge, ki jo vloži procesno nesposobna oseba, ni mogoče obravnavati in o njej odločati kot o procesni vlogi, ne glede na njeno poimenovanje. Zato vloga, ki jo je tožnik vložil sam in poimenoval ''Tožba'', ni vloga, ki bi jo sodišče obravnavalo kot tožbo in tudi sicer ni vloga o kateri bi sodišče moralo odločiti. Je torej brez kakršnih koli pravnih učinkov in zato neupoštevna.

Ugotovi se, da vloga tožeče stranke z dne 19. 6. 2023 nima pravnega učinka tožbe.

1. Tožnik sam je 19. 6. 2023 tukajšnjemu sodišču priporočeno po pošti poslal vlogo, poimenovano "Tožba zoper sklep naslovnega sodišča št. Bpp 87/2023-5 z dne 18. 5. 2023" (v nadaljevanju vloga). Vložil jo je v zvezi s sklepom Predsednice naslovnega sodišča št. Bpp 87/2023-5 z dne 18. 5. 2023, s katerim je bila njegova prošnja za dodelitev brezplačne pravne pomoči za vložitev tožbe zoper odločbo župana občine Mengeš št. 122-1/2023-8 z dne 5. 4. 2023 zavržena.

3. Sodišče mora ves čas postopka po uradni dolžnosti paziti, ali je tisti, ki nastopa kot stranka, pravdno sposoben ter ali zastopa pravdno nesposobno stranko njen zakoniti zastopnik. To izhaja iz 80. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP), katerega določbe se v upravnem sporu uporabljajo na podlagi prvega odstavka 22. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1), če ZUS-1 ne določa drugače. V skladu s prvim odstavkom 78. člena ZPP stranko, ki nima pravdne sposobnosti, zastopa njen zakoniti zastopnik, ki je določen z zakonom ali z aktom, ki ga izda organ, pristojen za socialne zadeve, na podlagi zakona.

4. Iz sodišču že znanih podatkov ter podatkov uradnih evidenc izhaja, da je tožniku delno odvzeta poslovna sposobnost. Tožniku je bila s sklepom Okrajnega sodišča v Ljubljani št. N 53/2011 z dne 18. 5. 2012, ki je postal pravnomočen 10. 10. 2012, in sicer na podlagi pravnomočnega sklepa Višjega sodišča v Ljubljani št. II Cp 2040/2012, delno odvzeta poslovna sposobnost, in sicer za vse aktivnosti povezane s sodnimi, upravnimi in drugimi uradnimi postopki. Za vse navedene aktivnosti oziroma dejanja torej tožnik (po pravnomočnosti navedenega sklepa) nima poslovne sposobnosti, s tem pa tudi ne pravdne sposobnosti (77. člen ZPP).

5. Oseba, ki ji je odvzeta poslovna sposobnost za nastopanje v sodnih postopkih, ne more oziroma ne sme sama opravljati procesnih dejanj. To izhaja že iz samega bistva (delnega) odvzema poslovne sposobnosti, ki je v tem, da izjava volje, ki jo poda poslovno nesposobna oseba, ne more imeti nikakršnih pravnih posledic. Smiselno enako izhaja tudi iz drugega odstavka 81. člena ZPP, ki sodišču nalaga, naj takšni osebi postavi skrbnika, da bo lahko zanjo opravljal pravdna dejanja. Če oseba že ima skrbnika, ravnanje sodišča po navedeni določbi ZPP ni več potrebno in ostane le še dejstvo, da lastna dejanja osebe ne morejo imeti pravnih posledic. Procesna dejanja, ki jih pravdno nesposobna oseba opravi sama, se ne upoštevajo.

Posledično se tudi njene vloge ne upoštevajo. Vloge, ki jo vloži procesno nesposobna oseba, zato ni mogoče obravnavati in o njej odločati kot o procesni vlogi, ne glede na njeno poimenovanje. Zato vloga, ki jo je tožnik vložil sam in poimenoval "Tožba", ni vloga, ki bi jo sodišče obravnavalo kot tožbo in tudi sicer ni vloga o kateri bi sodišče moralo odločiti. Je torej brez kakršnih koli pravnih učinkov in zato neupoštevna.

6. Ker je sodišču že iz drugih zadev poznano, da je bila tožniku z odločbo Centra za socialno delo Domžale št. 1221-278/2017/123 z dne 21. 2. 2018, za skrbnico (pravnomočno) določena A. A., ki vloge samega tožnika ob vložitvi ni odobrila, v konkretnem primeru tudi ni podlage za postopanje po 82. členu ZPP oziroma za postavitev začasnega zastopnika oziroma skrbnika za poseben primer. Tožnik skrbnika že ima, zaradi česar njegova lastna ravnanja ne morejo imeti posledic, pomanjkljivosti v tožnikovem ravnanju pa ne more odpraviti niti naknadno dano soglasje njegovega skrbnika.

7. Zaradi navedenega je sodišče ob primerni uporabi tretjega odstavka 128. člena ZPP v povezavi z 78. členom ZPP (prvi odstavek 22. člena ZUS-1) odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa.

Primerjaj npr. sklep Vrhovnega sodišča RS, št. X Ips 193/2017 z dne 5. 7. 2017

Podobno tudi sklep VSRS I Up 273/2015, sklep VSRS X Ips 193/2017 z dne 5. 7. 2017 in VSRS sklep II DoR 341/2015, sklep USRS Up -246/16-8 ter VSL sklep II Cp 1980/2017.

Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP  - člen 78, 78/1, 80

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.