UPRS Sodba I U 1653/2023-7
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2023-12-19

BREZPLAČNA PRAVNA POMOČ - UPRAVNI POSTOPEK

brezplačna pravna pomoč - poziv k dopolnitvi vloge - podaljšanje roka

Tožnik v tožbi utemeljeno opozarja, da bi morala tožena stranka pred odločanjem o utemeljenosti njegove prošnje za dodelitev BPP odločiti o njegovi vlogi za podaljšanje roka za dopolnitev prošnje za BPP. Puščanje vloge - prošnje za podaljšanje roka za dopolnitev vloge, brez odločitve in brez točno določenega datuma, do kdaj lahko stranka vlogo po pozivu dopolni, ustvarja negotovost, do kdaj in ali sploh lahko stranka kasneje dopolni vlogo. Poleg tega se stranka ne more zanašati, da bo s kakršno koli vlogo že tudi dosegla podaljšanje roka oziroma odpravo posledic njegove morebitne zamude.

I. Tožbi se ugodi tako, da se izpodbijana odločba Strokovne službe za brezplačno pravno pomoč Okrožnega sodišča v Krškem, opr. št. Bpp 858/2023 z dne 10. 10. 2023 odpravi in se zadeva vrne istemu organu v ponoven postopek.

II. Tožena stranka je dolžna tožeči stranki povrniti stroške tega postopka v znesku 347,70 EUR v roku 15 dni od vročitve te sodbe, od poteka tega roka dalje do plačila z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

1. Okrožno sodišče v Novem mestu (v nadaljevanju: tožena stranka) je z izpodbijano odločbo št. Bpp 858/2023 z dne 10. 10. 2023 (v nadaljevanju: izpodbijana odločba), iz razloga po tretjem odstavku 24. člena Zakona o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju: ZBPP), zavrnilo prošnjo tožnika z dne 11. 9. 2023 za dodelitev brezplačne pravne pomoči (v nadaljevanju: BPP) za postopek preklica pogojne obsodbe na prvi stopnji na Okrajnem sodišču v Trebnjem opr. št. II K 19806/2023.

2. V obrazložitvi odločbe je tožena stranka navedla, da se pri odločanju o prošnji za dodelitev BPP po tretjem odstavku 11. člena ZBPP ugotavljajo materialni položaj prosilca in drugi pogoji, določeni s tem zakonom. Kumulativno morata biti izpolnjena subjektivni oziroma dohodkovno premoženjski kriterij in objektivni oziroma vsebinski kriterij. Neizpolnitev enega izmed obeh pogojev predstavlja okoliščino, da se BPP prosilcu ne more dodeliti. Tožena stranka poudarja, da se dejstva, ki so pomembna za izdajo odločbe, ugotavljajo po uradni dolžnosti in z vpogledom v uradne evidence je ugotovila, da je v obravnavanem primeru za ustavitev postopka preklica bilo sodišču potrebno dostaviti pisno dokazilo o plačilu 30,01 EUR. Zaradi nadaljnjega odločanja je tožnika po pooblaščencu dne 18. 9. 2023 pozvala, naj navede konkretne razloge, zakaj ni plačal tega zneska, oziroma, da navede druge razloge, ki utemeljujejo vložitev prošnje. Tožena stranka je s strani odvetnika dne28. 9. 2023 dobila prošnjo za podaljšanje roka za odgovor do dne 7. 10. 2023 za pogovor s tožnikom. Tožena stranka kljub podaljšanemu roku za odgovor, le-tega s strani odvetnika ali tožnika ni prejela. Pri tem poudarja, da pri tej zadevi ne gre za obravnavo zapletenih pravnih in dejanskih vprašanj in zato ni okoliščin, ki bi narekovale, da se tožniku zagotovi strokovna pomoč pri njegovi obrambi. Ker tožnik ne izpolnjuje že tega kriterija za dodelitev BPP, se organ v presojo izpolnjevanja materialnega kriterija ni spuščal.

3. Tožnik zoper izpodbijano odločbo vlaga tožbo zaradi nepravilno in nepopolno ugotovljenega dejanskega stanja, nepravilne uporabe materialnega prava in bistvenih kršitev določb postopka. Tožena stranka je tožnika z dopisom z dne 18. 9. 2023 pozvala za dopolnitev prošnje, pri čemer je zagovornik tožnika z vlogo z dne 28. 9. 2023 prosil za podaljšanje roka za dopolnitev za dodatnih osem dni, saj v danem času ni uspel stopiti v stik s tožnikom. Pri tožniku kot pripadniku romske narodne skupnosti je takšna neodzivnost povsem običajna. Tožnik naj bi bil takrat bolan in naj bi se nahajal v okolici A. Predlagal je podaljšanje roka najmanj do dne 7. 10. 2023 oziroma bo zagovornik takoj, ko uspe stopiti v stik s tožnikom, o tem obvestil sodišče. Pojasnil je, da ga je tožnik zgolj seznanil s kazensko zadevo in želel, da zagovornik pristopi na narok, kamor naj bi tudi prišel tožnik. Tožnik naj bi pred narokom zagovorniku tudi pojasnil okoliščine primera, vendar pa tožnika na narok ni bilo in je kasneje zagovorniku sporočil, da ni imel prevoza, za taksi pa naj ne bi imel denarja. Takšna pasivnost oziroma način ravnanja je za Rome običajen. Zagovornik je nato z dopisom z dne 6. 10. 2023 sodišče obvestil, da s tožnikom še vedno ni uspel vzpostaviti kontakta. Predlagal je, da se prošnji za BPP ugodi, saj je tožnik zagovornika pooblastil za zastopanje pred sodiščem prve stopnje in je zagovornik z vidika obrambe in zagotovitve pravnih jamstev obdolžencu po določbah ZKP tudi opravil vsa potrebna procesna dejanja oziroma se je po zaprosilu in pooblastilu tožnika kot obdolženca udeležil naroka za glavno obravnavo pred Okrajnim sodiščem v Trebnjem dne 13. 9. 2023, katerega pa se obdolženi spet ni udeležil, za kar pa zagovornik ne more trpeti negativnih posledic s stroškovnega vidika. Razlogov, zakaj tožnik ni izpolnil posebnega pogoja v postopku, zagovornik ne pozna, saj je tožnik zagovorniku po telefonu obljubil, da se sestaneta pol ure pred obravnavo na sodišču, ko mu bo vse obrazložil in da bo vse povedal na sodišču, pri čemer je dejal, da nima denarja in da bi zaprosil za podaljšanje roka za plačilo oziroma ukinitev posebnega pogoja po pogojni obsodbi. Zagovornik je tako na narok pristopil, tožnika pa na narok ni bilo in je bil povsem neodziven. Sodišče navedb tožnika oziroma zagovornika v dopolnitvah ni upoštevalo, niti ni odločilo o podaljšanju roka, temveč je z izpodbijano odločbo enostavno prošnjo za BPP zavrnilo. Tožnik je zaprosil za dodatno podaljšanje roka za 8 dni, o čemer pa tožena stranka ni odločila oziroma ni obvestila tožnika ali bo rok podaljšan ali ne. Postopek preklica pogojne obsodbe ima lahko hude posledice za tožnika, obdolženec pa ima različne procesne možnosti glede preklica pogojne obsodbe, vključno z odpravo posebnega pogoja. Tožnik kot pripadnik romske skupnosti, brez končane OŠ in nesocializiran, ki živi v romskem naselju v baraki brez vode in elektrike, še toliko bolj potrebuje pomoč odvetnika pri varstvu njegovih pravic in pravnih interesov v sodnem kazenskem postopku. Odločilni razlogi izpodbijane odločbe, ki minimalizirajo in zmanjšujejo pomen postopka za preklic pogojne obsodbe, so z vidika procesnih in materialnih pravic obdolženca, nesprejemljivi in arbitrarni. Obdolženi na naroke ne pristopa, zagovornik, ki pa na naroke mora pristopiti, nima kritih stroškov zastopanja, saj jih obdolženi kot pripadnik romske skupnosti in prejemnik denarne socialne pomoči nedvomno ni zmožen plačati, vsled česar je edina opcija, da zagovornik obdolžencu odpove pooblastilo za nadaljnje zastopanje. Glede na navedeno tožnik sodišču predlaga, da tožbi ugodi, izpodbijano odločbo odpravi in zadevo vrne v ponovno odločanje organu prve stopnje. Zahteva tudi povrnitev stroškov postopka v roku 15 dni od izdaje sodbe, v primeru zamudne, z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

4. V odgovoru na tožbo tožena stranka ponavlja, da je tožnika pozvala, da se opredeli in navede konkretne razloge, zakaj ni plačal zneska 30,01 EUR, oziroma naj navede druge utemeljene razloge, ki utemeljujejo vložitev prošnje. Pooblaščenec je prosil za podaljšanje roka do dne 7. 10. 2023. Pred dnem 7. 10. 2023 bi lahko še enkrat prosil za podaljšanje. Do dne 10. 10. 2023 ni bilo odgovora niti s strani tožnika ne s strani njegovega pooblaščenca. Nezmožnost komunikacije med pooblaščencem in tožnikom ni odločujoče pri odobritvi prošnje za BPP. Organ je podaljšanje vseeno upošteval ter o zadevi odločil 10. oktobra z zavrnilno odločbo skladno s tretjim odstavkom 24. člena ZBPP. Prosilec je izpodbijano odločbo prejel dne 12. 10. 2023. Dne 2. 11. 2023 je raje ponovno vložil prošnjo za brezplačno pravno pomoč, ki jo je organ s sklepom Bpp 1076/2023, v skladu s prvim odstavkom 129. člena Zakona o upravnem postopku (ZUP) zavrgel. Pooblaščenec hodi na naroke zaradi pooblastila s strani tožnika. Nikjer ni določeno, da bo stroške krilo sodišče, v kolikor organ oceni, da prošnja ni utemeljena. Tožena stranka je upoštevala rok za odgovor in še dva dni počakala na odgovor. Pooblaščenec je vedno navajal, da ni bilo mogoče stopiti v stik s prosilcem, vendar organ ugotavlja, da ko je potrebno vložiti prošnjo za Bpp, vedno uspe. Pooblaščenec pavšalno in brez dokazil navaja, da ni bila mogoča komunikacija s stranko.

6. V obravnavani zadevi je sporno, ali je organ za BPP pravilno zavrnil tožnikovo prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči. V tožbi tožnik poleg ostalega navaja tudi ugovor, ki se nanaša na presojo, ali je bil postopek izdaje izpodbijane odločbe voden pravilno. Pri tem poudarja, da organ ni upošteval njegovih navedb v dopolnitvah vloge niti ni odločil o vloženem predlogu za podaljšanje roka za dopolnitev vloge za BPP.

7. Na podlagi prvega odstavka 67. člena ZUP organ zahteva od vložnika, če je njegova vloga nepopolna, da se pomanjkljivosti odpravijo, in mu določi rok, v katerem mora vlogo popraviti. Gre za procesni instrukcijski rok, ki ga glede na okoliščine primera določi uradna oseba, ki vodi postopek (drugi odstavek 99. člena ZUP). Tak rok se lahko podaljšata na prošnjo, ki jo vloži prizadeta oseba pred iztekom roka, če so podani opravičeni razlogi za podaljšanje (tretji odstavek 99. člena ZUP).

8. V obravnavanem primeru je tožnik zaprosil za dodelitev BPP za postopek preklica pogojne obsodbe na prvi stopnji na Okrajnem sodišču v Trebnjem opr. št. II K 19806/2023. Tožena stranka je tožnika, na podlagi določb 67. člena ZUP

, z dopisom z dne 18. 9. 2023 pozvala, da v roku 8 dni od prejema poziva dopolni prošnjo za dodelitev BPP z navedbo konkretnih razlogov, zakaj ni plačal zneska 30,01 EUR oziroma da navede druge utemeljene razloge, ki utemeljujejo vložitev prošnje za BPP. Navedeni dopis je pooblaščenec tožnika prejel dne 21. 9. 2023 in v danem 8 dnevnem roku zaprosil za podaljšanje roka za odgovor na poziv do dne 7. 10. 2023 oziroma bo pooblaščenec takoj, ko bo uspel stopiti v stik s tožnikom to sporočil organu. Takšno dejansko stanje med strankama ni sporno. Prav tako ni sporno, da tožena stranka o predlogu za podaljšanje roka ni odločila s posebnim upravnim aktom, ampak je izdala izpodbijano odločbo z dne 10. 10. 2023, ki je bila tožniku vročena 12. 10. 2023 in z njo prošnjo za BPP zavrnila. Dan pred tem, torej dne 11. 10. 2023, pa je tožnik po pooblaščencu poslal sodišču dopolnitev vloge za BPP, ki jo je organ prejel dne 13. 10. 2023 in tako dopolnitev ni bila upoštevana pri izdaji izpodbijane odločbe.

9. Glede na takšno nesporno dejansko stanje sodišče ugotavlja, da tožnik v tožbi utemeljeno opozarja, da bi morala tožena stranka pred odločanjem o utemeljenosti njegove prošnje za dodelitev BPP odločiti o njegovi vlogi za podaljšanje roka za dopolnitev prošnje za BPP. Puščanje vloge - prošnje za podaljšanje roka za dopolnitev vloge, brez odločitve in brez točno določenega datuma, do kdaj lahko stranka vlogo po pozivu dopolni, ustvarja negotovost, do kdaj in ali sploh lahko stranka kasneje dopolni vlogo. Poleg tega se stranka ne more zanašati, da bo s kakršno koli vlogo že tudi dosegla podaljšanje roka oziroma odpravo posledic njegove morebitne zamude.

10. Glede na navedeno je sodišče presodilo, da organ v postopku pred izdajo izpodbijane odločbe ni ravnal po pravilih postopka, in sicer bi moral ravnati v skladu s tretjim in četrtim odstavkom 99. člena ZUP, kar je moglo vplivati na zakonitost in pravilnost izpodbijane odločbe. Zato je na podlagi 3. točke prvega odstavka 64. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1), tožbi ugodilo ter izpodbijano odločbo odpravilo in v skladu s četrtim odstavkom istega člena ZUS-1 zadevo vrnilo toženi stranki v ponovni postopek. V ponovljenem postopku bo tožena stranka, ki je vezana na pravno mnenje in stališča sodišča iz te sodbe, morala najprej odločiti o tožnikovi prošnji za podaljšanje roka z dne 29. 9. 2023 in šele nato ponovno odločiti o glavni stvari. Ker je sodišče sklep odpravilo zaradi bistvenih kršitev določb postopka, se do ostalih navedb tožnika v tožbi ni opredeljevalo.

11. Izrek o stroških temelji na tretjem odstavku 25. člena ZUS-1, po katerem je tožnik, ki s tožbo uspe, glede na opravljena procesna dejanja in način obravnavanja zadeve upravičen do povračila stroškov postopka v pavšalnem znesku, v skladu s pravilnikom o povrnitvi stroškov tožniku v upravnem sporu (v nadaljevanju Pravilnik). Ker je bila zadeva rešena brez glavne obravnave, tožnika pa je v upravnem sporu zastopal odvetnik, se mu priznajo stroški v višini 285,00 EUR (drugi odstavek 3. člena Pravilnika), povečano za davek na dodano vrednost. Zakonske zamudne obresti od stroškov sodnega postopka tečejo od poteka roka za njihovo prostovoljno plačilo (prvi odstavek 299. člena Obligacijskega zakonika).

Če ZBPP ne določa drugače, postopa pristojni organ za BPP po zakonu, ki ureja splošni upravni postopek (drugi odstavek 34. člena ZBPP).

Zakon o splošnem upravnem postopku (1999) - ZUP  - člen 67, 67/1, 99

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.