UPRS Sodba IV U 97/2023-8
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2023-09-19

dodelitev brezplačne pravne pomoči - zavrnitev prošnje za brezplačno pravno pomoč - materialni pogoj - subjektivni pogoj - dohodek

Tožnik pravno odločilnega dejstva o višini povprečnega mesečnega dohodka ne prereka, zato sodišče zaključuje, da je toženka v izpodbijani odločbi ustrezno ugotovila vsa pravno relevantna dejstva, ki jih tožnik ne izpodbija ter ustrezno ugotovila, da tožnikov povprečni mesečni dohodek na družinskega člana v obdobju zadnjih treh mesecev pred vložitvijo prošnje presega z zakonom določenim cenzus, ki je v višini 930,68 EUR. Toženka je prošnjo tožnika za odobritev BPP upravičeno zavrnila.

1. Toženka je zavrnila prošnjo tožnika, prej prosilca za brezplačno pravno pomoč (v nadaljevanju BPP) kot neutemeljeno. V obrazložitvi je navedla, da tožnik ne izpolnjuje materialnega pogoja za pridobitev BPP iz 13. člena Zakona o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju ZBPP). Iz prošnje tožnika ter uradnih evidenc Finančne uprave Republike Slovenije (v nadaljevanju FURS) izhaja, da je imel tožnik zadnje tri mesece pred vložitvijo prošnje za dodelitev BPP, torej za mesec april, maj in junij 2023, prihodke iz naslova pokojnin v poprečni neto mesečni višini 1.326,49 EUR. Torej je povprečni mesečni dohodek na družinskega člana pri tožniku 1.326,49 EUR. Glede na navedeno je toženka zaključila, da povprečni mesečni dohodek na družinskega člana v obdobju zadnjih treh mesecev pred vložitvijo prošnje presega z zakonom določenem cenzus (930,68 EUR), zaradi česar je toženka prošnjo prosilca kot neutemeljeno zavrnila (na podlagi 2. točke drugega odstavka 37. člena ZBPP).

2. Tožnik v laični in pravočasni tožbi navaja, da vlaga tožbo zaradi velikega števila zahtev, ki jih je treba rešiti čim prej. Navaja, da mu sorodniki kradejo pokojnino, zato bi bilo potrebno čim prej ugotoviti katero veliko škodo mu delajo in jih je treba ustaviti. Zato poziva, da lahko vloži tožbo čim prej, proti sorodnikom, ki mu delajo škodo. Ne želi več solastništva in je veliko zadev, ki jih je treba urediti, zato prosi za odobritev BPP takoj, ker težko shaja in je pretrpel veliko goljufij. V nadaljevanju navaja osebe, ki so mu vzele denar. Poudarja, da težko živi, njegovi sorodniki pa lažejo in mu kradejo.

4. Tožnik želi s tožbo doseči, da se mu dodeli BPP.

5. Izpodbijana odločba je po presoji sodišča pravilna in zakonita, sodišče se strinja tudi z razlogi, s katerimi je odločitev utemeljena, zato se po pooblastilu iz drugega odstavka 71. člena Zakon o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) nanje sklicuje in jih ne ponavlja.

6. ZBPP v 13. členu določa, da je do BPP upravičena oseba, ki glede na svoj materialni položaj in glede na materialni položaj svoje družine brez škode za svoje socialno stanje in socialno stanje svoje družine ne bi zmogla stroškov sodnega postopka oziroma stroškov nudenja pravne pomoči. Nadalje se šteje, da je socialno stanje prosilca in njegove družine zaradi stroškov sodnega postopka oziroma stroškov nudenja pravne pomoči ogroženo, če mesečni dohodek prosilca (lastni dohodek) oziroma mesečni povprečni dohodek na člana družine (lastni dohodek družine) ne presega višine dveh osnovnih zneskov minimalnega dohodka, določenega z zakonom, ki ureja socialnovarstvene prejemke.

7. Minimalni dohodek od 1. marca 2023 dalje znaša 465,34 EUR po Zakonu o socialno varstvenih prejemkih, kar pomeni, da povprečni dohodek na člana družine (lastni dohodek) ne sme presegati 930,68 EUR.

8. V konkretni zadevi tožnik ne izpodbija ugotovitev, da je navajal, da je njegov prihodek pokojnina. Zanj tudi ni sporno, da ta znaša v povprečni mesečno neto višini 1.326,49 EUR ter da znaša povprečni mesečni dohodek na družinskega člana 1.326,49 EUR, kar je pogoj za pridobitev BPP.

9. Ob dejstvu, da tožnik pravno odločilnega dejstva o višini povprečnega mesečnega dohodka ne prereka, sodišče zaključuje, da je toženka v izpodbijani odločbi ustrezno ugotovila vsa pravno relevantna dejstva, ki jih tožnik ne izpodbija ter ustrezno ugotovila, da tožnikov povprečni mesečni dohodek na družinskega člana v obdobju zadnjih treh mesecev pred vložitvijo prošnje presega z zakonom določenim cenzus, ki je v višini 930,68 EUR. Zaradi nesporno ugotovljenih podatkov glede višine povprečnega mesečnega dohodka je tako toženka prošnjo tožnika za odobritev BPP upravičeno zavrnila.

10. Glede preostalih navedb tožnika, ki se nanašajo na morebitne obstoječe spore, ki jih bo sprožil tožnik pa je ugotoviti, da navedene navedbe niso relevantne za odločitev v konkretni zadevi, zato se sodišče do njih ni opredeljevalo.

11. Glede na obrazloženo je sodišče presodilo, da je izpodbijana odločitev pravilna in zakonita, zato je tožbo na podlagi prvega odstavka 63. člena ZUS-1 kot neutemeljeno zavrnilo.

12. Ker dejansko stanje, ki je bilo podlaga za izdajo upravnega akta, med tožnikom in toženko ni bilo sporno, saj tožnik ni prerekal višino povprečnega mesečnega dohodka, sodišče ni izvedlo glavne obravnave (prvi odstavek 59. člena ZUS-1).

Zakon o brezplačni pravni pomoči (2001) - ZBPP  - člen 13

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.