UPRS Sodba I U 800/2020-39
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2023-03-28

uporabno dovoljenje - postopek izdaje uporabnega dovoljenja - projektna dokumentacija

Zahtevi za izdajo uporabnega dovoljenja so morale biti (med drugim) priložene tako izjave projektanta, nadzornika in izvajalca, da so dela dokončana, skladna z izdanim gradbenim dovoljenjem in da so izpolnjene predpisane bistvene zahteve (prva alineja drugega odstavka 68. člena GZ), kot tudi dokumentacija za pridobitev uporabnega dovoljenja z označenimi odstopanji od dokumentacije za pridobitev gradbenega dovoljenja (druga alineja drugega odstavka 68. člena GZ). V primeru, da ni prišlo do odstopanj od projektne dokumentacije za pridobitev mnenj ter gradbenega dovoljenja in od projektne dokumentacije za izvedbo gradnje, so se za načrte projektne dokumentacije izvedenih del šteli načrti projektne dokumentacije za izvedbo gradnje (prvi odstavek 25. člena Pravilnika o podrobnejši vsebini dokumentacije in obrazcih, povezanih z graditvijo objektov).

Stališče tožeče stranke, da je zadoščala že navedba načrtov projektne dokumentacije za izvedbo gradnje, ni pravilno.

1. Tožeča stranka je zahtevala izdajo uporabnega dovoljenja za večstanovanjski objekt Rezidenca ... na naslovu ..., ..., ... Upravna enota Ljubljana (v nadaljevanju: Upravna enota) jo je pozvala, da svojo vlogo dopolni z navedbo investitorjev iz gradbenega dovoljenja oziroma njihovimi pisnimi soglasji, pravilnim seznamom zemljišč, navedbo projektanta, dokumentacijo z označenimi odstopanji od gradbenega dovoljenja in dokazilom o zanesljivosti objekta z vodilno mapo. Tožeča stranka je izročila novo zahtevo za izdajo uporabnega dovoljenja, kazalo vsebine projekta, dopis Upravne enote z dne 12. 2. 2019, digitalni del dokazila o zanesljivosti objekta in njegovo tabelarično kazalo. Po pregledu prejetega in uradnih evidenc je Upravna enota sklenila, da tožeča stranka ni sledila njenemu pozivu. Manjkala je dokumentacija za pridobitev uporabnega dovoljenja; investitorji, njihove davčne številke in pooblastila niso bili posredovani, niti zahteva ni vsebovala pravilnega podpisa tožeče stranke. Upravna enota jo je zato ponovno opozorila, da te pomanjkljivosti odpravi. Ker tožeča stranka tega ni storila, je njeno zahtevo za izdajo uporabnega dovoljenja zavrgla. Ministrstvo za okolje in prostor (v nadaljevanju: Ministrstvo) je Upravni enoti pritrdilo.

2. Z opisanimi odločitvam se tožeča stranka ni strinjala. V tožbi je trdila, da je mednarodna štampiljka ustrezna in da Ministrstvo na ta očitek ni odgovorilo. Po Pravilniku o podrobnejši vsebini dokumentacije in obrazcih, povezanih z graditvijo objektov (v nadaljevanju: Pravilnik

) ni bilo treba predložiti projektne dokumentacije za izvedbo gradnje, temveč jo le navesti. To izhaja iz dopisa Upravne enote z dne 12. 2. 2019. Tožeča stranka je bila edini investitor. Sicer pa lahko uporabno dovoljenje pridobi vsak, ki ima za to pravni interes, torej tudi solastnik. Pogoj je le, da predloži ustrezno dokumentacijo. Pasivnost ostalih solastnikov ne sme biti ovira za izdajo uporabnega dovoljenja. Tožeča stranka je večinska solastnica stavbe.

3. Med drugim odloča sodišče po sodniku posamezniku, če gre za enostavno dejansko in pravno stanje (tretja alineja drugega odstavka 13. člena Zakona o upravnem sporu; v nadaljevanju: ZUS-1

). Gre za izjemo od kolegialne (senatne) sestave sodišča (prvi odstavek 13. člena ZUS-1); kriterij zanjo pa je pravni standard: enostavno dejansko in pravno stanje.

4. Za rešitev tega upravnega spora je ključno, ali so bila spoštovana pravila Gradbenega zakona (v nadaljevanju: GZ

) o izdaji uporabnega dovoljenja. Tožbeni razlogi so v tem pogledu preprosti. Ne odpirajo se (nove) relevantne pravne dileme, niti ni dejansko stanje zahtevno (ni večjega števila pravno pomembnih dejstev, niti ni potrebe po obseženem dokaznem postopku). Senat je zato presodil, da je izpolnjena predpostavka iz tretje alineje drugega odstavka 13. člena ZUS-1 in sklenil, da o zadevi odloča sodnica posameznica (sklep z dne 8. 12. 2022, listovna številka spisa 31).

5. S soglasjem strank je sodišče odločilo na podlagi njunih vlog in pisnih dokazov, brez glavne obravnave (prvi odstavek 279.a člena Zakona o pravdnem postopku; v nadaljevanju: ZPP

v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1). Slednji so se namreč odpovedale (listovni številki spisa 45 in 48; drugi odstavek 279.a člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 22. člena ZUS-1).

6. V tožbi lahko tožeča stranka navaja nova dejstva in nove dokaze, vendar pa mora obrazložiti, zakaj jih ni navedla že v postopku izdaje upravnega akta. Nova dejstva in novi dokazi se lahko upoštevajo kot tožbeni razlogi le, če so obstajali v času odločanja na prvi stopnji postopka izdaje upravnega akta in če jih stranka upravičeno ni mogla predložiti oziroma navesti v postopku izdaje upravnega akta (tretji odstavek 20. člena in 52. člen ZUS-1).

7. Z vlogo z dne 19. 12. 2022 je tožeča stranka sodišču poslala šest zahtev za izdajo uporabnega dovoljenja (priloge A4 do A9). Teh listin sodišče ni vzelo v obzir. V prvi vrsti je izostala razlaga, zakaj jih ni predložila že v upravnem postopku, torej pred izdajo sklepa o zavrženju (tretji odstavek 20. člena in 52. člen ZUS-1).

Sicer pa zahteve za izdajo uporabnega dovoljenja niso bile priložene tožbi.

Povrh tega so bile vse, z izjemo ene, ki ni imela datuma, oblikovane po izdaji izpodbijanega sklepa (priloge A4 do A6, A8 in A9).

8. Sodišče je prebralo ostale listine, ki sta jih stranki izročili (priloge A1 do A3, B1, B2 in upravni spis številka 351-3103/2019).

10. Investitor mora po dokončanju gradnje vložiti zahtevo za izdajo uporabnega dovoljenja, ki se vloži na obrazcu (prvi odstavek 68. člena GZ). Zahtevi za izdajo uporabnega dovoljenja se priložijo tudi: izjave projektanta, nadzornika in izvajalca, da so dela dokončana, skladna z izdanim gradbenim dovoljenjem in da so izpolnjene predpisane bistvene zahteve (prva alineja drugega odstavka 68. člena GZ), dokumentacija za pridobitev uporabnega dovoljenja z označenimi odstopanji od dokumentacije za pridobitev gradbenega dovoljenja (druga alineja drugega odstavka 68. člena GZ), dokazilo o zanesljivosti objekta (tretja alineja drugega odstavka 68. člena GZ). V postopku izdaje uporabnega dovoljenja je stranka le investitor (šesti odstavek 68. člena GZ). Investitor je udeleženec pri graditvi objektov, ki vloži zahtevo za pridobitev gradbenega dovoljenja ali prijavi gradnjo, jo naroči ali jo za lastne potrebe izvaja sam (11. točka prvega odstavka 3. člena GZ).

11. Vsebino obrazca za pridobitev uporabnega dovoljenja določa Pravilnik (1. člen Pravilnika). Zahteva za izdajo uporabnega dovoljenja se vloži na obrazcu iz priloge 15, ki je sestavni del Pravilnika (10. točka prvega odstavka 3. člena Pravilnika).

12. Projektna dokumentacija izvedenih del je namenjena pridobitvi uporabnega dovoljenja, evidentiranju objekta ter uporabi in vzdrževanju objekta (prvi odstavek 23. člena Pravilnika). Prikazuje odstopanja od projektne dokumentacije za pridobitev mnenj in gradbenega dovoljenja, ki je bila sestavni del gradbenega dovoljenja, in od projektne dokumentacije za izvedbo gradnje, ki je bila priložen prijavi začetka gradnje, na način, ki omogoča jasno prepoznavnost spremenjenih delov ali lastnosti objekta (drugi odstavek 23. člena Pravilnika). Vsebuje vodilni načrt in druge načrte s strokovnih področij pooblaščenih arhitektov in inženirjev (tretji odstavek 23. člena Pravilnika). Če med gradnjo ni prišlo do odstopanj od projektne dokumentacije za pridobitev mnenj in gradbenega dovoljenja, ki je bila sestavni del gradbenega dovoljenja, in od projektne dokumentacije za izvedbo gradnje, se načrti projektne dokumentacije izvedenih del ne izdelujejo. Za načrte projektne dokumentacije izvedenih del štejejo načrti projektne dokumentacije za izvedbo gradnje (prvi odstavek 25. člena Pravilnika).

13. Z dokazilom o zanesljivosti objekta izvajalec dokazuje, da objekt izpolnjuje bistvene in druge zahteve ter je skladen z izdanim gradbenim dovoljenjem (prvi odstavek 28. člena Pravilnika). Vsebuje vodilno mapo dokazila o zanesljivosti objekta, mape s prilogami in navodila za obratovanje in vzdrževanje objekta (prvi odstavek 29. člena Pravilnika).

14. Vloga mora biti razumljiva in mora obsegati vse, kar je treba, da se lahko obravnava. Predvsem mora obsegati: navedbo organa, kateremu se pošilja, zadevo, katere se tiče, zahtevek oziroma predlog, navedbo o tem, kdo je morebitni zastopnik ali pooblaščenec, osebno ime, firmo oziroma osebno ime vlagatelja, prebivališče (naslov) oziroma sedež vložnika oziroma njegovega zastopnika ali pooblaščenca (prvi odstavek 66. člena Zakona o upravnem postopku; v nadaljevanju: ZUP

). Vloga mora vsebovati tudi druge sestavine, ki jih določa zakon ali drug predpis (drugi odstavek 66. člena ZUP). Če je vloga nepopolna ali nerazumljiva, je samo zaradi tega ni dovoljeno zavreči. Organ, mora v roku petih delovnih dni zahtevati, da se pomanjkljivosti odpravijo, in določiti vložniku rok, v katerem jo mora popraviti. Zahtevo v obliki dopisa za odpravo pomanjkljivosti se pošlje ali izroči vložniku, če je podal vlogo neposredno pri organu (prvi odstavek 67. člena ZUP). Če stranka pomanjkljivosti odpravi v roku, se šteje, da je vloga vložena takrat, ko je bila vložena vloga, s katero so pomanjkljivosti odpravljene. Če stranka v tem roku pomanjkljivosti ne odpravi, organ s sklepom zavrže vlogo. Zoper ta sklep je dovoljena pritožba (drugi odstavek 67. člena ZUP).

15. Tožeča stranka je (kot investitorka) 11. 11. 2019 vložila zahtevo za izdajo uporabnega dovoljenja (v nadaljevanju: Zahteva). To je storila na obrazcu priloga 15. Zraven je priložila: lasten dopis z dne 8. 11. 2019 (naslovljen zadeva: zahteva za pridobitev uporabnega dovoljenja (dodatna pojasnila)), dopis Ministrstva za okolje in prostor številka 35101-2/2019/2 z dne 12. 3. 2019, dopis Ministrstva za okolje in prostor številka 35101-821/2019/2 z dne 16. 10. 2019, odgovor Upravne enote Ljubljana številka 092-2/2019-302 z dne 12. 2. 2019, dodatni odgovor Upravne enote Ljubljana številka 092-2/2019-302 z dne 12. 2. 2019, podatke o udeležencih, gradnji in dokumentaciji (obrazec priloga 1A), kazalo vsebine projekta (obrazec priloga 3), izjave projektanta in vodje projekta ter nadzornika in vodje nadzora v PID (obrazec priloga 2C), vodilno mapo dokazila o zanesljivosti objekta (obrazec priloga 5) in dokazilo o zanesljivosti objekta.

16. Upravna enota je 6. 12. 2019 pozvala tožečo stranko k dopolnitvi opisane Zahteve.

V slednji niso bili navedeni investitorji oziroma ni vsebovala njihovih pisnih soglasij, niti ni imela pravilnega seznam zemljišč in prilog. V sami dokumentaciji (prilogah) je izostalo več: navedba projektanta v obrazcu 2C, načrti projektne dokumentacije za izvedbo gradnje (če med gradnjo ni prišlo do odstopanj), dokazilo o zanesljivosti objekta (vodilna mapa dokazila v pisni obliki, s sestavinami, kot jih predpisuje Pravilnik), mape s prilogami in navodila za obratovanje in vzdrževanje objekta ter navedba investitorjev, ali njihovo soglasje. Tožečo stranko je Upravna enota še poučila o posledicah, če se na dana opozorila ne bo odzvala v določenem roku (zavrženje Zahteve).

17. Dne 30. 12. 2019 je tožeča stranka posredovala novo Zahtevo s seznamom solastnikov objekta, zemljišč in prilog, kazalom vsebine projekta (obrazec priloga 3) in odgovorom Upravne enote Ljubljana številka 092-2/2019-302 z dne 12. 2. 2019. Poudarila je, da je bila projektant gospodarska družba A., d. o. o., Ljubljana, ki pomotoma ni bila navedena v izjavi. Kasneje, 8. 1. 2020, je izročila še skenograme dokazila o zanesljivosti objekta na ploščku in čistopis tabelaričnega kazala dokazil vodilne mape dokazila o zanesljivosti objekta (priloga 5).

18. Sledil je še en poziv Upravne enote, v katerem je 16. 1. 2020 ponovno seznanila tožečo stranko z vsebino prvega in drugega odstavka 66. člena ter 68. člena GZ. Med drugim jo je opozorila, da mora uskladiti in odpraviti pomanjkljivosti dokumentacije (kot v prvotnem pozivu). Tožeča stranka tokrat ni odgovorila.

19. Upravna enota je nato zavrgla njeno Zahtevo (izpodbijani sklep). Ugotovila je, da so bili na Zemljiško knjigo naslovljeni trije predlogi za vpis lastninske pravice. Sklenila je, da bi morali vlogo za pridobitev uporabnega dovoljenja vložiti vsi solastniki, dejanski lastniki objekta. Tožeča stranka tudi ni izročila načrtov projektne dokumentacije za izvedbo gradnje po prvem odstavku 25. člena Pravilnika, niti popolne izjave projektanta, nadzornika in izvajalca, da so dela dokončana, skladna z izdanim gradbenim dovoljenjem ter da so izpolnjene predpisane bistvene zahteve (prva alineja drugega odstavka 68. člena GZ). Ministrstvo je soglašalo z Upravno enoto.

20. V tožbi je tožeča stranka priznala, da ni predložila načrtov projektne dokumentacije za izvedbo gradnje. Sklicevala se je na dopis Upravne enote številka 092-2/2019-302 z dne 12. 2. 2019, po katerem naj bi zadostovala navedba načrtov. Toda pri tem je prezrla, da je Upravna enota še istega dne posredovala dodaten odgovor (dopis Upravne enote številka 092-2/2019-302 z dne 12. 2. 2019 - dodatno), v katerem je pojasnila, da je treba predložiti načrte projektne dokumentacije za izvedbo gradnje.

21. Ne glede na to, pa je GZ popolnoma jasen. Zahtevi za izdajo uporabnega dovoljenja so morale biti (med drugim) priložene tako izjave projektanta, nadzornika in izvajalca, da so dela dokončana, skladna z izdanim gradbenim dovoljenjem in da so izpolnjene predpisane bistvene zahteve (prva alineja drugega odstavka 68. člena GZ), kot tudi dokumentacija za pridobitev uporabnega dovoljenja z označenimi odstopanji od dokumentacije za pridobitev gradbenega dovoljenja (druga alineja drugega odstavka 68. člena GZ). V primeru, da ni prišlo do odstopanj od projektne dokumentacije za pridobitev mnenj ter gradbenega dovoljenja in od projektne dokumentacije za izvedbo gradnje, so se za načrte projektne dokumentacije izvedenih del šteli načrti projektne dokumentacije za izvedbo gradnje (prvi odstavek 25. člena Pravilnika).

22. Stališče tožeče stranke, da je zadoščala že navedba načrtov projektne dokumentacije za izvedbo gradnje, ni pravilno. Kot rečeno, omenjeno zakonsko pravilo ne pušča dvoma; tožeča stranka je bila dolžna predložiti načrte projektne dokumentacije za izvedbo gradnje. Prvotno mnenje Upravne enote številka 092-2/2019-302 z dne 12. 2. 2019 je v tem pogledu brezpredmetno.

23. Prav tako ne drži ocena tožeče stranke, da Upravna enota ni razložila, zakaj je treba izročiti načrte projektne dokumentacije za izvedbo gradnje. Ravno nasprotno, Upravna enote je v obeh pozivih, kot tudi v izpodbijanem sklepu povzela drugo alinejo 68. člena GZ in prvi odstavek 25. člena Pravilnika ter tožečo stranko izrecno pozvala, da v tej luči dopolni svojo dokumentacijo.

Ker tega ni storila, je pravilno zavrgla njeno Zahtevo (drugi odstavek 67. člena ZUP).

24. Na tem mestu sodišče se dodaja, da je uporabno dovoljenje odločba, s katero se dovoljuje uporaba objekta (38. točka prvega odstavka 3. člena GZ).

To pomeni, da je postopek za pridobitev uporabnega dovoljenja posebna vrsta upravnega nadzora brez pooblastil inšpekcijskega organa.

Po svoji vsebini uporabno dovoljenje (kot javnopravni akt) dovoljuje začetek uporabe objekta, je torej javnopravna odobritev uporabe objekta. Kot tako zagotavlja, da v dovoljeno uporabo objekta ne bo posegla država v okviru svojih oblastvenih pristojnosti (na primer z ukrepom inšpektorja).

Razglabljanja tožeče stranke o odgovornosti projektanta, nadzornika, izvajalca in gradbeni inšpekciji, zato nimajo teže.

25. Z nadaljnjimi razlogi za zavrženje Zahteve tožeče stranke se sodišče ni ukvarjalo; sodna presoja v tem oziru ni bila potrebna. Izpodbijana odločba je pravilna in zakonita. Sodišče je tožbo zavrnilo (prvi odstavek 63. člena ZUS-1).

Objavljen v Uradnih listih Republike Slovenije, številki: 36/2018 z dne 30. 5. 2018 in 51/2018 z dne 20. 7. 2018. To je različica, veljavna v času izpodbijanega sklepa.

Objavljen v Uradnih listih Republike Slovenije, številke: 105/2006 z dne 12. 10. 2006, 62/2010 z dne 14. 8. 2010, 109/2012 z dne 31. 12. 2012 in odločba Ustavnega sodišča Republike Slovenije, številka U-I-147/08-16 z dne 11. 11. 2009.

Objavljen v Uradnih listih Republike Slovenije, številki: 61/2017 z dne 2. 11. 2017 in 72/2017 z dne 15. 12. 2017. To je različica, veljavna v času izpodbijanega sklepa.

Objavljen v Uradnih listih Republike Slovenije, številke: 26/1999 z dne 15. 4. 1999, 96/2002 z dne 14. 11. 2002, 110/2002 z dne 18. 12. 2002, 2/2004 z dne 15. 1. 2004, 52/2007 z dne 12. 6. 2007, 45/2008 z dne 8. 5. 2008, 74/2012 z dne 8. 10. 2012, 10/2017 z dne 27. 2. 2017, 32/2018 z dne 11. 5. 2018 in odločbe Ustavnega sodišča Republike Slovenije številke U-I-255/99-28 z dne 5. 6. 2003, U-I-145/03-9 z dne 23. 6. 2005, Up-258/03-14 z dne 22. 9. 2005, U-I-55/04-10 ter Up-90/04-15 z dne 6. 4. 2006, U-I-146/07-34 z dne 13. 11. 2008, U-I-279/08-8 z dne 17. 12. 2008, U-I-279/08-14 z dne 9. 7. 2009, U-I-164/09-13 z dne 4. 2. 2010, U-I-200/09-14 z dne 20. 5. 2010, U-I-161/10-12 z dne 9. 12. 2010, U-I-74/12-6 z dne 13. 9. 2012, U-I-290/12-9 z dne 25. 4. 2013, U-I-134/10-28 z dne 24. 10.2013 ter U-I-48/11-10, Up-274/11-9 z dne 16. 1. 2014, U-I-74/14-9 z dne 17. 6. 2016 in U-I-5/16-9 z dne 19. 1. 2017.

Primerjaj sodbe Vrhovnega sodišča X Ips 232/2017 z dne 30. 1. 2019, 12. točka, X Ips 147/2016 z dne 24. 1. 2018, 10. točka, X Ips 265/2015 z dne 30. 8. 2017, 16. točka, X Ips 341/2015 z dne 7. 12. 2016, 10. in 11. točka ter številne druge.

Primerjaj sodbo in sklep Vrhovnega sodišča Republike Slovenije I Up 476/2013 z dne 5. 2. 2015, 32. točka ter sodbo I Up 168/2019 z dne 9. 10. 2019, 14. točka.

Datirane so 7. 6. 2021, 12. 12. 2022 in 14. 12. 2022.

Uradni listi Republike Slovenije, številke: 80/1999 z dne 1. 10. 1999, 70/2000 z dne 8. 8. 2000, 52/2002 z dne 14. 6. 2002, 73/2004 z dne 5. 7. 2004, 119/2005 z dne 28. 12. 2005, 126/2007 z dne 31. 12. 2007, 65/2008 z dne 30. 6. 2008, 8/2010 z dne 5. 2. 2010 in 82/2013 z dne 8. 10. 2013.

Vse vidno iz zahteve za izdajo uporabnega dovoljenja številka 351-3103/2019-1 z dne 11. 11. 2019.

Poziv za dopolnitev zahteve in dokumentacije številka 351-3103/2019-3 z dne 6. 12. 2019.

Po drugem odstavku 66. člena ZUP mora imeti vloga tudi druge sestavine , ki jih določa zakon ali predpis, v pričujoči zadevi torej GZ in Pravilnik.

Sodba Vrhovnega sodišča Republike Slovenije II Ips 129/2018 z dne 4. 10. 2018, 12. točka: „“

Namen uporabnega dovoljenja je namreč tudi v tem, da se zagotovi varno uporabo objekta

Janez Breznik in ostali: Zakon o graditvi objektov s komentarjem, GV Založba, Ljubljana, 2010, stran 221.

Primerjaj sodbo Vrhovnega sodišča Republike Slovenije X Ips 14/2019 z dne 8. 7. 2020, 17. točka.

Gradbeni zakon (2017) - GZ  - člen 68, 68/2

Pravilnik o podrobnejši vsebini dokumentacije in obrazcih, povezanih z graditvijo objektov (2018) - člen 25, 25/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.