UPRS Sodba I U 960/2020-13
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2023-07-19

brezplačna pravna pomoč - stroški odvetnika - napotnica - pravočasnost - zavrnjeno plačilo stroškov odvetnika

Vprašanje kdaj je storitev opravljena, je odvisno od vrste odobrene BPP oz. od njenega obsega, ki se, skladno z določbami 37. člena ZBPP določi z odločbo, s katero se odloči o prošnji za BPP. Iz določb prvega in petega odstavka 40. člena ZBPP jasno izhaja, da je rok vrnitve napotnice vezan na opravo storitve, za katero je bila BPP dodeljena. Za odločitev o tem, ali je bila napotnica pravočasno poslana organu za BPP, je torej pomembna okoliščina, kdaj je bila storitev opravljena v smislu določbe 40. člena ZBPP. Iz slednje pa ne izhaja, da bi bila popolnost napotnice vezana na datum končanja (posamezne stopnje) sodnega postopka oziroma na pravnomočnost in izvršljivost, kot to zmotno trdi tožnik.

II. Vsaka stranka trpi svoje stroške postopka.

1. Z izpodbijanim sklepom je organ za brezplačno pravno pomoč (v nadaljevanju: toženka) zavrnil zahtevek tožnika za priznanje nagrade in potrebnih izdatkov za izvajanje brezplačne pravne pomoči (v nadaljevanju: BPP) po napotnici Bpp 2528/2019 z dne 11. 10. 2019 (v nadaljevanju: napotnica). Iz obrazložitve izhaja, da je bila z odločbo Okrožnega sodišča v Ljubljani Bpp 2528/2019 z dne 11. 10. 2019 (v nadaljevanju: odločba Bpp) A. A. (v nadaljevanju: upravičenka) dodeljena redna BPP za sestavo in vložitev pritožbe zoper sodbo Okrajnega sodišča v Ljubljani III K 4710/2018 (v nadaljevanju: pritožba). Za izvajanje dodeljene BPP je bil določen tožnik. Ta je toženki dne 5. 6. 2020 vrnil originalno in s strani upravičenke podpisano napotnico. Toženka je po pregledu listin v spisu in elektronskega kazenskega vpisnika Okrajnega sodišča v Ljubljani III K 4710/2018 ugotovila, da tožnik sodišču napotnice ni vrnil v zakonsko določenem roku, to je skladno s prvim odstavkom 40. člena Zakona o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju: ZBPP). Iz predložitvenega poročila z dne 23. 12. 2019 namreč izhaja, da je tožnik predmetno pritožbo vložil dne 3. 12. 2019, s čimer je bila po toženkinem mnenju njegova storitev opravljena. Ker je tožnik napotnico vrnil 6 mesecev in dva dni po opravljeni storitvi

, je toženka z izpodbijanim sklepom njegov zahtevek za odmero nagrade in potrebnih izdatkov, na podlagi petega odstavka 40. člena ZBPP v zvezi s prvim odstavkom 40. člena ZBPP, zavrnila kot prepoznega.

2. Tožnik se z odločitvijo ne strinja in v tožbi pojasnjuje, da je toženkino stališče, da je bila upravičenki dodeljena BPP le za sestavo in vložitev pritožbe, s čimer je bila storitev tožnika opravljena, in ne tudi za pravno svetovanje in zastopanje pred sodiščem druge stopnje, napačno. Posledično je nepravilna tudi njena odločitev, to je zavrnitev tožnikove zahteve. Navaja, da je dne 3. 12. 2019 za upravičenko vložil pritožbo zoper sodbo Okrajnega sodišča v Ljubljani opr. št. III K 4710/2018, Višje sodišče v Ljubljani pa je s sodbo z dne 7. 5. 2020 pritožbo zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Tožniku je bila sodba vročena dne 3. 6. 2020. Nemudoma po seznanitvi s sodbo, to je po zaključku postopka pred sodiščem druge stopnje, za katerega je bila upravičenki dodeljena BPP, je tožnik toženki dne 5. 6. 2020 priporočeno po pošti posredoval pravilno izpolnjeno napotnico in zahteval priznanje nagrade in potrebnih izdatkov za izvajanje BPP. Ta je bila po prepričanju tožnika toženki posredovana znotraj zakonsko predpisanega roka 15 dni od opravljene storitve. V zvezi s tem pojasnjuje, da je toženka v odločbi z dne 11. 10. 2019 upravičenki dodelila redno BPP za sestavo in vložitev pritožbe zoper predmetno sodbo. Ti po njegovem prepričanju kot edini in predvsem bistveni ravnanji stranke v pritožbenem postopku, predstavljata celotno pravno svetovanje in zastopanje na tej stopnji oziroma bistveni del tega. Kar po njegovem mnenju pomeni, da je bila upravičenki, skladno s 4. alinejo prvega odstavka 26. člena ZBPP dejansko dodeljena BPP za pravno svetovanje in zastopanje v celotnem postopku pred sodiščem druge stopnje, saj omenjena določba ne vsebuje sestave in vložitve pritožbe, kot posameznega pravnega dejanja BPP. Za omejevanje BPP na posamezno pravno ali procesno dejanje posebej morajo obstajati upravičeni razlogi, ki v konkretnem primeru niso podani. Ob sklicevanju na stališče tega sodišča v sodbi opr. št. II U 330/2019 pojasnjuje, da je postopek pred sodiščem kontinuiran proces, kjer se z aktivnim delovanjem vseh udeležencev ustvarja procesni okvir, procesna dejanja ene stranke pa niso zgolj posamezna opravila, ampak ta tvorijo procesno celoto. Poudarja, da dodelitev redne BPP zgolj za opravo posameznega pravnega ali procesnega dejanja ne zagotavlja ustrezne in kakovostne pravne pomoči stranki. Nazadnje opozarja, da takšna omejitev, v konkretnem primeru, v odločbi ni bila konkretizirana oziroma obrazložena z navedbo razlogov za takšno odločitev. Po povedanem tožnik sodišču predlaga, da izpodbijani sklep odpravi, mu prizna nagrado in potrebne izdatke za izvajanje BPP in toženki naloži povrnitev stroškov postopka.

3. Toženka je sodišču skladno z 38. členom Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju: ZUS-1) poslala upravne spise, pri čemer odgovora na tožbo ni podala.

5. Predmet sodne presoje v obravnavani zadevi je prvostopenjski sklep, s katerim je toženka zavrnila zahtevek tožnika za priznanje nagrade in potrebnih izdatkov za izvajanje brezplačne pravne pomoči.

6. Med strankama ni sporno dejstvo, da je tožnik dne 3. 12. 2019 za upravičenko vložil predmetno pritožbo, ampak je sporno vprašanje, kdaj je pričel teči materialni 15 - dnevni rok za predložitev napotnice s stroškovnikom toženki (prvi odstavek 40. člena ZBPP).

. in 40. členu. Na podlagi prvega odstavka 40. člena ZBPP je izvajalec BPP pristojni strokovni službi za BPP dolžan predložiti izpolnjeno napotnico v 15 dneh po opravljeni storitvi. K napotnici morajo biti priloženi stroškovniki za opravljena dejanja pravne pomoči v izvirniku (tretji odstavek). Če izvajalec BPP ne vrne napotnice v roku 15 dni po opravljeni storitvi, ni upravičen do plačila storitev BPP (peti odstavek).

8. Po preučitvi obravnavane zadeve sodišče najprej pojasnjuje

, da je vprašanje kdaj je storitev opravljena, odvisno od vrste odobrene BPP oz. od njenega obsega, ki se, skladno z določbami 37. člena ZBPP določi z odločbo, s katero se odloči o prošnji za BPP. Iz določb prvega in petega odstavka 40. člena ZBPP jasno izhaja, da je rok vrnitve napotnice vezan na opravo storitve, za katero je bila BPP dodeljena

. Za odločitev o tem, ali je bila napotnica pravočasno poslana organu za BPP, je torej pomembna okoliščina, kdaj je bila storitev opravljena v smislu določbe 40. člena ZBPP. Iz slednje pa ne izhaja, da bi bila popolnost napotnice vezana na datum končanja (posamezne stopnje) sodnega postopka oziroma na pravnomočnost in izvršljivost

9. V konkretnem primeru je bil obseg odobrene BPP jasno določen z odločbo Okrožnega sodišča v Ljubljani št. Bpp 2528/2019 z dne 11. 10. 2019, in sicer za sestavo in vložitev pritožbe. Tožnik zato po prepričanju sodišča ne more uspeti z navedbami, da je bila upravičenki BPP dejansko dodeljena za celotno pravno svetovanje in zastopanje pred sodiščem druge stopnje in ne zgolj za posamezno pravno dejanje, to je za sestavo in vložitev pritožbe. Njegova navedba, da takšna omejitev BPP izključno na posamezno dejanje v odločbi ni bila konkretizirana oziroma obrazložena z navedbo razlogov za takšno odločitev, se nanaša na samo odločbo, s katero je bila upravičenki dodeljena BPP, ta pa ni predmet obravnave v predmetnem sporu. Drži sicer tožnikova navedba, da je v 4. alineji prvega odstavka 26. člena ZBPP določeno, da se BPP lahko dodeli za pravno svetovanje in zastopanje v postopku pred sodišči na prvi in drugi stopnji, vendar navedeno ni ovira za to, da pristojni organ za BPP določi drugačen obseg posameznih oblik BPP, če oceni, da bo tudi s posameznimi oblikami pravne pomoči dosežen pričakovani rezultat (1. alineja drugega odstavka 28. člena ZBPP). Če upravičenki ni bila dodeljena BPP v zaprošeni obliki, upravičenih razlogov za omejevanje BPP pa ni bilo, bi morala upravičenka vložiti tožbo zoper odločbo, s katero ji je bila BPP dodeljena

10. Sodišče poudarja, da je torej za presojo pravilnosti odločitve toženke relevanten obseg odobrene BPP. Glede navedenega pa je nesporno, da je bila upravičenki BPP dodeljena za sestavo in vložitev pritožbe zoper sodbo Okrajnega sodišča v Ljubljani III K 4710/2018 z dne 3. 10. 2019, obseg odobrene BPP pa se ne razteza na nadaljnja dejanja v postopku. Po povedanem je za zadnje dejanje šteti vložitev predmetne pritožbe, ki je bilo izvedeno dne 3. 12. 2019. Kar pomeni, da je zakonsko predpisani 15-dnevni rok za vrnitev napotnice potekel dne 18. 12. 2019. Zato sodišče zaključuje, da je tožnik napotnico za plačilo opravljenega dejanja BPP in zahtevo za priznanje nagrade in potrebnih izdatkov za izvajanje BPP, vložil prepozno, saj je napotnico toženki vrnil šele dne 5. 6. 2020

. Posledično ga je zadela, v petem odstavku 40. člena ZBPP, izrecno predpisana sankcija, po kateri ni več upravičen do plačila opravljenih storitev.

11. Sodišče je po ugotovitvi, da je bil postopek pred izdajo izpodbijanega sklepa pravilen, da je izpodbijani sklep pravilen in zakonit, tožbo na podlagi prvega odstavka 63. člena ZUS-1 zavrnilo.

12. Sodišče v zadevi ni odločalo na glavni obravnavi, ker pravnorelevantno dejansko stanje v zadevi med strankama ni sporno (prvi odstavek 59. člena ZUS-1).

13. Izrek o stroških temelji na četrtem odstavku 25. člena ZUS-1, v skladu s katerim, če sodišče tožbo zavrne, vsaka stranka trpi svoje stroške postopka.

vložitvi predmetne pritožbe zoper sodbo sodišča I. stopnje

takšno stališče je to sodišče že zavzelo v sodbi I U 973/2020 z dne 14. 2. 2022 v primerljivi zadevi

glej sklep Vrhovnega sodišča RS X Ips 453/2012 z dne 6. 2. 2013

glej sklep Vrhovnega sodišča RS X Ips 464/2012 z dne 12. 12. 2012 in sklep X Ips 210/2011 z dne 26. 1. 2012

glej sodbo tega sodišča opr. št. I U 973/2020 z dne 14. 2. 2023

to je 6 mesecev in 2 dni po zadnji opravljeni storitvi BPP - vložitvi pritožbe

Zakon o brezplačni pravni pomoči (2001) - ZBPP  - člen 40, 40/1, 40/5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.