UPRS Sodba I U 130/2024-6
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2024-02-27

brezplačna pravna pomoč - objektivni pogoji za dodelitev brezplačne pravne pomoči - veriženje prošenj za dodelitev brezplačne pravne pomoči

Sodišče ugotavlja, da v obravnavani zadevi gre za situacijo iz pete alineje 8. člena ZBPP. Tožnik je namreč zaprosil za BPP za pravno svetovanje in zastopanje za sestavo in vložitev pritožbe na Vrhovno sodišče Republike Slovenije in ustavne pritožbe zoper tri sodbe Upravnega sodišča Republike Slovenije zaradi dodelitve BPP ter za sestavo in vložitev ustavne pritožbe zoper en sklep Vrhovnega sodišča Republike Slovenije, s katerim je bila zavržena njegova pritožba zoper sklep Upravnega sodišča Republike Slovenije, s katerim je bila zavržena njegova pritožba zoper sodbo Upravnega sodišča Republike Slovenije zaradi dodelitve BPP. V vseh teh primerih je torej tožnik prosil za dodelitev BPP za sestavo in vložitev (rednih in izrednih) pravnih sredstev (to je pritožb in ustavnih pritožb) zoper odločitve v upravnih sporih zaradi dodelitve BPP.

1. Predsednica Upravnega sodišča Republike Slovenije je z izpodbijano odločbo zavrnila tožnikovo prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči (v nadaljevanju BPP) v obliki in obsegu pravnega svetovanja in zastopanja za sestavo in vložitev pritožbe na Vrhovno sodišče Republike Slovenije in ustavne pritožbe zoper sodbo Upravnega sodišča Republike Slovenije v zadevi I U 1535/2023 z dne 18. 12. 2023, sodbo Upravnega sodišča Republike Slovenije v zadevi I U 1580/2023 z dne 18. 12. 2023 in sodbo Upravnega sodišča Republike Slovenije v zadevi I U 1503/2023 z dne 3. 1. 2024 ter ustavne pritožbe zoper sklep Vrhovnega sodišča Republike Slovenije v zadevi I Up 296/2023 z dne 21. 12. 2023 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča Republike Slovenije v zadevi I U 693/2023 z dne 6. 10. 2023.

2. Iz obrazložitve izhaja, da je bila s sodbo v zadevi I U 1535/2023 z dne 18. 12. 2023 zavrnjena tožnikova tožba zoper odločbo Delovnega in socialnega sodišča v zadevi Bpp 349/2023 z dne 28. 9. 2023, s katero je bila zavrnjena njegova prošnja za dodelitev BPP. S sodbo v zadevi I U 1580/2023 z dne 18. 12. 2023 je bila zavrnjena tožnikova tožba zoper odločbo Delovnega in socialnega sodišča v zadevi Bpp 353/2023 z dne 28. 9. 2023, s katero je bila zavrnjena njegova prošnja za dodelitev BPP. S sodbo v zadevi I U 1503/2023 z dne 3. 1. 2024 je bila zavrnjena tožnikova tožba zoper odločbi Upravnega sodišča Republike Slovenije v zadevah Bpp 202/2023 z dne 11. 10. 2023 in Bpp 195/2023 z dne 11. 10. 2023, s katerima sta bili zavrnjeni njegovi prošnji za dodelitev BPP. S sklepom v zadevi I Up 296/2023 z dne 21. 12. 2023 pa je bila zavržena tožnikova pritožba zoper sklep Upravnega sodišča Republike Slovenije v zadevi I U 693/2023 z dne 13. 11. 2023, s katerim je bila zavržena tožnikova pritožba zoper sodbo Upravnega sodišča Republike Slovenije v zadevi I U 693/2023 z dne 6. 10. 2023, s katero je bila obravnavana tožnikova tožba zoper odločbo Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani v zadevi Bpp 103/2023 z dne 4. 4. 2023, s katero je bila zavrnjena njegova prošnja za dodelitev BPP. Organ za BPP je zato tožnikovo prošnjo zavrnil po peti alineji 8. člena Zakona o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju ZBPP), ki določa, da se BPP po ZBPP ne dodeli v upravnih sporih zaradi dodelitve BPP. Sklicujoč se na sodno prakso je štel, da ta prepoved velja tudi za vložitev pravnih sredstev v upravnem sporu zaradi dodelitve BPP in tudi za vložitev ustavne pritožbe zoper odločitve v takem upravnem sporu.

Povzetek bistvenih navedb strank v upravnem sporu

3. Tožnik se z izpodbijano odločbo ne strinja in vlaga tožbo. V njej v bistvenem zatrjuje, da v tej zadevi ne gre za veriženje prošenj za BPP ter da mu je kot prava neuki osebi zaradi nedodelitve BPP onemogočeno vlaganje rednih in izrednih pravnih sredstev, čeprav so redna pravna sredstva njegova ustavna pravica. Ker mu BPP ni odobrena, je prisiljen, da redna pravna sredstva vlaga sam, saj je izčrpanje slednjih pogoj za vložitev izrednih in nadaljevanje postopkov tudi pred Evropskim sodiščem za človekove pravice. Tožnik se ne strinja s prepovedjo iz pete alineje 8. člena ZBPP, ki preprečuje veriženje prošenj pri dodeljevanju BPP, ter ocenjuje, da ta krši 21., 22., 23. in 25. člen Ustave Republike Slovenije. Sodišču (smiselno) predlaga, naj izpodbijano odločbo odpravi in mu BPP dodeli.

4. Toženka na tožbo ni odgovorila, sodišču pa je predložila upravni spis.

6. V obravnavani zadevi je predmet presoje odločitev toženke, da tožniku po peti alineji 8. člena ZBPP zavrne prošnjo za dodelitev BPP v obliki in obsegu pravnega svetovanja in zastopanja za sestavo in vložitev pritožbe na Vrhovno sodišče Republike Slovenije in ustavne pritožbe zoper prej navedene sodbe Upravnega sodišča Republike Slovenije, s katerimi je to zavrnilo njegove tožbe zoper odločbe, s katerimi so bile zavrnjene njegove prošnje za dodelitev BPP, ter za sestavo in vložitev ustavne pritožbe zoper sklep Vrhovnega sodišča Republike Slovenije, s katerim je to zavrglo njegovo pritožbo zoper sklep Upravnega sodišča Republike Slovenije, s katerim je bila zavržena njegova pritožba zoper sodbo Upravnega sodišča Republike Slovenije, s katero je bilo odločeno o njegovi tožbi zoper odločbo, s katero je bila zavrnjena njegova prošnja za dodelitev BPP. Tožnik ugovarja, da v tej zadevi ne gre za situacijo iz pete alineje 8. člena ZBPP ter ocenjuje, da je ta prepoved v nasprotju z 21., 22., 23. in 25. členom Ustave.

7. ZBPP v 8. členu (med drugim) določa, da se BPP po ZBPP ne dodeli v upravnih sporih zaradi dodelitve BPP (peta alineja). Po ustaljeni sodni praksi to ne velja le za vložitev tožbe in zastopanje v upravnem sporu zaradi dodelitve BPP, temveč tudi za vložitev (rednih in izrednih) pravnih sredstev v takem upravnem sporu.

S takšno ureditvijo se preprečuje veriženje prošenj za BPP.

8. Sodišče ugotavlja, da v obravnavani zadevi gre za situacijo iz pete alineje 8. člena ZBPP. Tožnik je namreč zaprosil za BPP za pravno svetovanje in zastopanje za sestavo in vložitev pritožbe na Vrhovno sodišče Republike Slovenije in ustavne pritožbe zoper tri sodbe Upravnega sodišča Republike Slovenije zaradi dodelitve BPP ter za sestavo in vložitev ustavne pritožbe zoper en sklep Vrhovnega sodišča Republike Slovenije, s katerim je bila zavržena njegova pritožba zoper sklep Upravnega sodišča Republike Slovenije, s katerim je bila zavržena njegova pritožba zoper sodbo Upravnega sodišča Republike Slovenije zaradi dodelitve BPP. V vseh teh primerih je torej tožnik prosil za dodelitev BPP za sestavo in vložitev (rednih in izrednih) pravnih sredstev (to je pritožb in ustavnih pritožb) zoper odločitve v upravnih sporih zaradi dodelitve BPP. Organ za BPP je zato tožnikovo prošnjo za dodelitev BPP pravilno zavrnil.

9. Kolikor pa tožnik, sicer pavšalno in neargumentirano, zatrjuje neustavnost prepovedi dodeljevanja BPP, kot jo določa peta alineja 8. člena ZBPP, sodišče odgovarja, da je namen BPP uresničevanje pravice do sodnega varstva (prvi odstavek 1. člena ZBPP). Vendar pa ta pravica ni absolutna. Zato tudi pravica do BPP ni absolutna. Dodeli se lahko le na način, pod pogoji in v skladu z merili, ki jih določa ZBPP (prvi odstavek 2. člena ZBPP). Ta (med drugim) določa, da se BPP po ZBPP ne dodeli v upravnih sporih zaradi dodelitve BPP (za kar gre tudi v obravnavani zadevi). Takšna prepoved pa je po presoji sodišča ustavnoskladna, saj se z njo preprečuje veriženje prošenj za BPP, kar izpolnjuje elemente zlorabe tega instituta.

Zloraba pravice pa ni (ustavno)pravno varovana.

Zato ne držijo tožnikove (pavšalne) trditve, da ta prepoved krši 21. člen (varstvo človekove osebnosti in dostojanstva), 22. člen (enako varstvo pravic), 23. člen (pravica do sodnega varstva) ter 25. člen Ustave (pravica do pravnega sredstva).

10. Glede na navedeno je sodišče po prvem odstavku 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) tožbo kot neutemeljeno zavrnilo.

11. Sodišče je odločilo brez glavne obravnave, saj dejansko stanje, ki je bilo podlaga za izdajo izpodbijane odločbe, med tožnikom in toženko ni sporno (prvi odstavek 59. člena ZUS-1). Sporna je bila le pravna presoja, ali v obravnavani zadevi (ob nespornem dejanskem stanju) gre za primer iz pete alineje 8. člena ZBPP in ustavnost prepovedi iz te alineje 8. člena ZBPP.

12. Sodišče je v tej zadevi odločilo po sodnici posameznici po prvem odstavku 13. člena ZUS-1.

Glej na primer sodbo Upravnega sodišča Republike Slovenije v zadevi I U 881/2022 z dne 24. 8. 2022, sodbo Upravnega sodišča Republike Slovenije v zadevi I U 1860/2021 z dne 12. 1. 2022, sodbo Upravnega sodišča Republike Slovenije v zadevi II U 187/2020 z dne 2. 9. 2020 in sodbo Upravnega sodišča Republike Slovenije v zadevi I U 1998/2018 z dne 18. 10. 2018.

Glej Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o brezplačni pravni pomoči (ZBPP-C), EVA 2013-2030-0118, str. 21, in na primer sodbo Upravnega sodišča Republike Slovenije v zadevi I U 694/2016 z dne 28. 6. 2016.

Tako tudi sodba Upravnega sodišča Republike Slovenije v zadevi I U 694/2016 z dne 28. 6. 2016.

Glej smiselno odločbo Ustavnega sodišča Republike Slovenije v zadevi U-I-85/16-15, Up-398/16-9 z dne 14. 7. 2016.

Zakon o brezplačni pravni pomoči (2001) - ZBPP  - člen 8, 8-5

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.