UPRS Sodba II U 127/2022-12
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2022-08-24

Nevenka Đebi (preds.), Violeta Tručl (poroč.), Mojca Medved Ladinek

brezplačna pravna pomoč - pogoji za dodelitev brezplačne pravne pomoči - pred vložitvijo prošnje nastali stroški

Upravičenec do brezplačne pravne pomoči lahko zaprosi za brezplačno pravno pomoč v katerikoli fazi postopka, ki že teče, vendar pa dodeljena brezplačna pravna pomoč zajema tiste stroške sodnega postopka, ki so nastali po dnevu vložitve prošnje za dodelitev brezplačne pravne pomoči.

1. Z izpodbijano odločbo je organ za brezplačno pravno pomoč zavrnil tožnikovo prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči za pritožbo zoper sodbo Okrajnega sodišča v Slovenski Bistrici št. VIII K 45415/2020 z dne 9. 2. 2022. Organ za brezplačno pravno pomoč je ugotovil, da je Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici dne 9. 2. 2022 izreklo sodbo v zadevi št. VIII K 45415/2020, s katero je bil tožnik obsojen storitve kaznivega dejanja grožnje po prvem odstavku 135. člena Kazenskega zakonika (v nadaljevanju KZ-1) ter mu je bila izrečena pogojna sodba, v kateri se mu je določila kazen pet mesecev zapora, ki ne bo izrečena, če v preizkusni dobi dveh let po pravnomočnosti sodbe ne bo storil novega kaznivega dejanja. Zoper to sodbo je tožnik že vložil pritožbo, kar pomeni, da bo sodišče druge stopnje odločalo o pritožbi prosilca. Glede na navedeno organ za brezplačno pravno pomoč meni, da je tožnikova prošnja nerazumna, saj v tej fazi kazenskega postopka odvetnik ne vlaga več nobenih vlog, razen kolikor je bil pozvan s strani sodišča, niti se ne razpisuje obravnav v zadevi, razen kolikor bi sodišče druge stopnje razpisalo sejo senata, zaradi česar bi bila pomoč odvetnika neutemeljena. Če bo sodišče druge stopnje razpisalo sejo senata, na katero bo vabljen tožnik, bo lahko takrat zaprosil za dodelitev brezplačne pravne pomoči. Glede na zgoraj navedene razloge je organ za brezplačno pravno pomoč s sklicevanjem na 24. člen Zakona o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju ZBPP) tožnikovo prošnjo kot preuranjeno in s tem neutemeljeno zavrnil.

2. Tožnik v vloženi tožbi navaja, da prosi, da se vloga za brezplačno pravno pomoč nadaljuje, saj so sedaj izpolnjeni vsi manjkajoči pogoji, ker je sodišče na naslednji stopnji že odločilo. Navedbe in pojasnila v izpodbijani odločbi so nestvarne in zmotne, kar dokazujejo njegovi dopisi. Smiselno prelaga, da sodišče izpodbijano odločbo odpravi. V dopolnitvi tožbe je še pojasnil, da upa, da mu bo sodišče dodelilo brezplačno pravno pomoč za pritožbo.

3. Tožena stranka v odgovoru na tožbo vztraja pri izpodbijani odločbi iz razlogov, ki so v njej navedeni. Pojasnjuje, da je tožnik dne 22. 2. 2022 vložil pritožbo v zadevi III K 45415/2020 Okrajnega sodišča v Slovenski Bistrici, v kateri je med drugim navedel, da prosi, da sodišče določi odvetnika za brezplačno pravno pomoč, saj je izpod minimalnega dohodka in premoženja. Hkrati pa je 28. 2. 2022 pri istem sodišču vložil dopis, naslovljen kot vloga za brezplačno pravno pomoč, v kateri je navedel, da je bil obtožen protizakonito, na osnovi izmišljenih izjav in dokumentov, zato je upravičen do nadaljnjega postopka na osnovi pritožbe, ki je že bila vložena. To vlogo je Okrajno sodišče v Slovenski Bistrici odstopilo službi za brezplačno pravno pomoč Okrožnega sodišča v Mariboru. Tožena stranka je tožnika pozvala, da svojo prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči ustrezno dopolni. Tožnik je dne 21. 3. 2022 poslal sporočilo, da dostavlja predpisane obrazce za vlogo za brezplačno pravno pomoč in dodal, da se strinja, ker je pritožba že vložena, da se počaka do odločbe sodišča druge stopnje. Tožena stranka predlaga, da sodišče tožbo kot neutemeljeno zavrne.

5. Pogoje za odobritev brezplačne pravne pomoči določa ZBPP, ki v tretjem odstavku 11. člena pravi, da se pri odločanju o prošnji za dodelitev brezplačne pravne pomoči ugotavljajo materialni položaj prosilca in drugi pogoji določeni z zakonom. Organ za brezplačno pravno pomoč torej ne ugotavlja samo materialnega položaja prosilca, ampak mu zakon nalaga, da ugotovi tudi obstoj drugih pogojev, določenih z zakonom. Druge pogoje, to je okoliščine in dejstva o zadevi, ki se upoštevajo pri dodelitvi brezplačne pravne pomoči, določa 24. člen ZBPP. Na to določbo je tožena stranka oprla svojo odločitev. Po tem členu se pri presoji dodelitve brezplačne pravne pomoči kot pogoji upoštevajo okoliščine in dejstva o zadevi, v zvezi s katero prosilec vlaga prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči, predvsem, da zadeva ni očitno nerazumna oziroma, da ima prosilec v zadevi verjetne izglede za uspeh tako, da je razumno začeti postopek oziroma se ga udeleževati ali vlagati v postopku pravna sredstva oziroma nanje odgovarjati in da je zadeva pomembna za prosilčev osebni in socialno ekonomski položaj oziroma, da je pričakovani izid zadeve za prosilca ali njegovo družino življenjskega pomena (prvi odstavek). Šteje se, da je zadeva očitno nerazumna, če je pričakovanje ali zahtevek prosilca v očitnem nesorazmerju z dejanskim stanjem stvari, če je očitno, da stranka zlorablja možnost brezplačne pravne pomoči za zadevo, za katero ne bi uporabila pravnih sredstev, tudi če bi ji njen materialni položaj to omogočal, ali če je pričakovanje ali zahteva prosilca očitno v nasprotju z izidom v zadevah s podobnim dejanskim stanjem in pravno podlago ali če je pričakovanje ali zahteva osebe v nasprotju z načeli pravičnosti in morale (tretji odstavek).

6. Določbe 24. člena ZBPP se torej nanašajo na možnosti, ki jih ima prosilec v zadevi, za katero želi brezplačno pravno pomoč, da v njej uspe. Kadar organ za brezplačno pravno pomoč odloča na podlagi 24. člena ZBPP, mora v okviru preizkusa, ki ga zahteva odločanje o prošnji za dodelitev brezplačne pravne pomoči, preveriti ali niso podane

, ki kažejo, da možnosti za uspeh v zadevi ni. Kadar te ugotovi, prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči kot neutemeljeno zavrne.

7. Predmetna odločitev ne temelji na tem, saj se organ za brezplačno pravno pomoč s tožnikovimi možnostmi za uspeh s pritožbo ni ukvarjal. Organ za brezplačno pravno pomoč je glede dejanske podlage ugotovil, da je tožnik pritožbo v navedeni kazenski zadevi že vložil, drugega procesnega dejanja pa v tej fazi postopka ni pričakovati. Zoper tožnika je bila namreč izdana sodba Okrajnega sodišča v Slovenski Bistrici v zadevi št. VIII K 45415/2020 z dne 9. 2. 2022, s katero je bil tožnik obsojen storitve kaznivega dejanja grožnje po prvem odstavku 135. člena KZ-1, zoper to pa je tožnik sam vložil pritožbo in

zahteval dodelitev brezplačne pravne pomoči za pritožbo. Na osnovi tega je organ za brezplačno pravno pomoč zaključil, da v tej fazi postopka ni več nobenega dejanja, ki bi ga zanj lahko opravil odvetnik, saj bo višje sodišče odločilo o njegovi pritožbi, če pa bi se kasneje pokazalo, da bi to sodišče razpisalo javno sejo, bo tožnik takrat lahko (ponovno) zaprosil za dodelitev brezplačne pravne pomoči. Takšne dejanske podlage pa ni mogoče subsumirati pod določbe 24. člena ZBPP.

8. ZBPP v prvem odstavku 11. člena določa, da lahko oseba, ki je lahko upravičenec do brezplačne pravne pomoči, sicer zaprosi za brezplačno pravno pomoč v katerikoli fazi postopka, ki že teče (prvi odstavek), vendar pa dodeljena brezplačna pravna pomoč zajema tiste stroške sodnega postopka, ki so nastali po dnevu vložitve prošnje za dodelitev brezplačne pravne pomoči ter plačilo za dejanja pravne pomoči, ki do dneva vložitve prošnje za dodelitev brezplačne pravne pomoči še niso bila opravljena (drugi odstavek 11. člena ZBPP).

9. Na tej (sicer drugačni) materialnopravni podlagi (kot jo navaja organ za brezplačno pravno pomoč) in izhajajoč iz zgoraj navedenega dejanskega stanja sodišče pritrjuje organu za brezplačno pravno pomoč, da ni podlage, da se tožniku v tej fazi pritožbenega postopka dodeli brezplačna pravna pomoč. Tožnik je pritožbo že vložil, dodeljena brezplačna pravna pomoč pa zajema tiste stroške, ki nastanejo po dnevu vložitve prošnje za dodelitev brezplačne pravne pomoči. Za pritožbo, ki jo je tožnik že vložil sam, torej brezplačna pravna pomoč ni mogoča, tožnik pa svoje prošnje ni označil kot prošnje za nujno brezplačno pravno pomoč

, zato vprašanje trajanja pritožbenega roka in eventualna dopolnitev pritožbe

v predmetni zadevi niso predstavljali relevantne podlage za odločitev. V fazi pritožbenega postopka, v kateri je o vlogi za dodelitev brezplačne pravne pomoči odločal organ za brezplačno pravno pomoč, pa drugih procesnih dejanj ni bilo pričakovati, zato razlogi za dodelitev brezplačne pravne pomoči niso bili podani.

10. Po obrazloženem sodišče zaključuje, da je izhajajoč iz enakih dejanskih ugotovitev, kot so navedene v izpodbijani odločbi, vendar na drugačni materialnopravni podlagi, to je po drugem odstavku 11. člena ZBPP, izpodbijana odločitev pravilna.

11. Na gornji zaključek tudi tožbene navedbe ne vplivajo. Tožnik v tožbi navaja, da je sodišče druge stopnje na naslednji stopnji že odločilo, kar potrjuje pravilnost gornjega zaključka, da za ta pritožbeni postopek brezplačne pravne pomoči ni mogoče dodeliti. Kolikor za to obstajajo druge okoliščine ali razlogi, pa lahko tožnik vloži novo prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči. V predmetni zadevi se namreč odloča o dodelitvi brezplačne pravne pomoči za pritožbeni postopek zoper sodbo Okrajnega sodišča v Slovenski Bistrici v zadevi št. VIII K 45415/2020 z dne 9. 2. 2022, kolikor pa želi tožnik brezplačno pravno pomoč za kak drug postopek, pa lahko to uveljavlja z novo prošnjo.

12. Po obrazloženem je sodišče tožbo zavrnilo, saj je ugotovilo, da je izpodbijani akt po zakonu utemeljen, vendar iz drugih razlogov, oziroma na drugi materialnopravni podlagi, kot je navedena v izpodbijanem aktu, in jih je sodišče zgoraj obrazložilo (tretja alineja drugega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu - v nadaljevanju ZUS-1).

V obširni in ustaljeni upravnosodni praksi gre pri tem predvsem za zadeve, v katerih obstaja formalna ovira za začetek ali nadaljevanje postopka (npr. zamuda roka ali nedovoljenost pravnega sredstva). Organ za brezplačno pravno pomoč pa nima zakonske podlage, da bi podrobno opravil vsebinsko presojo verjetnosti uspeha, ki bi presegala standard očitnosti.

ZBPP v 36. členu predvideva možnost, da prosilec, kadar je neko pravno dejanje, za katerega želi dodelitev brezplačne pravne pomoči, vezano na rok, prosi za nujno brezplačno pravno pomoč pod pogoji iz tega člena, pri tem pa mora takšno prošnjo vložiti vsaj tri delovne dni pred iztekom tega roka.

Ta je sicer tekom odprtega pritožbenega roka še mogoča.

Zakon o brezplačni pravni pomoči (2001) - ZBPP  - člen 11, 24

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.