UPRS Sodba I U 820/2022-6
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2022-07-06

dr. Boštjan Zalar (preds.), mag. Darinka Dekleva Marguč (poroč.), mag. Nadja Marolt

BREZPLAČNA PRAVNA POMOČ - UPRAVNI POSTOPEK

dodelitev brezplačne pravne pomoči - pravica do izjave - absolutna bistvena kršitev določb postopka

Glede pravice do izjave na splošno v postopkih odločanja o brezplačni pravni pomoči mora pristojni organ za brezplačno pravno pomoč subsidiarno uporabljati določila ZUP o zagotavljanju možnosti stranki, da se pred izdajo odločbe izjavi o sporni okoliščini glede izgleda za uspeh oziroma glede datuma vložitev prošnje za brezplačno pravno pomoč, ker gre za dejstvo oziroma okoliščino, ki je pomembna za odločitev.

I. Tožbi se ugodi tako, da se odločba Okrožnega sodišča v Ljubljani - organa za brezplačno pravno pomoč št. Bpp 3194/2021 z dne 6. 6. 2022 odpravi in se zadeva vrne istemu organu v ponovni postopek.

II. Tožena stranka je dolžna tožeči stranki povrniti stroške postopka v višini 285,00 EUR, povečane za 22% DDV, kar skupaj znaša 347,70 EUR, v roku 15 dni od vročitve te sodbe, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki začnejo teči od poteka paricijskega roka dalje.

1. Z izpodbijano odločbe je organ za brezplačno pravno pomoč (v nadaljevanju: organ za BPP, sedaj tožena stranka) na podlagi 2., 31., 31.a, 34. in 37. člena Zakona o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju: ZBPP) v zvezi z Zakonom s splošnem upravnem postopku (v nadaljevanju: ZUP) v prvi točki izreka zavrnil prošnjo tožnika za dodelitev brezplačne pravne pomoči z dne 10. 11. 2021 za sestavo in vložitev ugovora po izteku roka zoper sklep Okrajnega sodišča v Ljubljani I 1394/2020 z dne 14. 7. 2021 in v drugi točki izreka zavrnil prošnjo tožnika za dodelitev brezplačne pravne pomoči z dne 10. 11. 2021 za sestavo in vložitev pritožbe zoper sklep o ugovoru Okrajnega sodišča v Ljubljani I 1394/2020 z dne 28. 10. 2021 ter za sestavo in vložitev predloga za izvršbo z drugim milejšim izvršilnim sredstvom ter za sestavo in vložitev predloga za odlog izvršbe.

2. V obrazložitvi k prvi točki izreka navaja, da drugi odstavek 11. člena ZBPP določa, da dodeljena brezplačna pravna pomoč zajema tiste stroške sodnega postopka, ki so nastali po dnevu vložitve prošnje za dodelitev brezplačne pravne pomoči ter plačilo za dejanje pravne pomoči, ki do dneva vložitve prošnje za dodelitev brezplačne pravne pomoči še niso bila opravljena. Ker je ugotovila, da je tožnik po odvetniku zoper sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani I 1394/2020 z dne 14. 7. 2021 dne 10. 11. 2021 vložil ugovor, pri čemer je prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči vložil tudi dne 10. 11. 2021, zaradi česar tožena stranka zaključuje, da je prošnja tožnika prepozna in zato neutemeljena, glede na sodno prakso (VSRS X Ips 296/2014 z dne 13. 11. 2014), iz katere izhaja, da dodeljena brezplačna pravna pomoč zajema tiste stroške sodnega postopka, ki so nastali po dnevu vložitve prošnje za dodelitev brezplačne pravne pomoči.

3. V obrazložitvi k drugi točki izreka navaja, da se pri presoji dodelitve brezplačne pravne pomoči, kot pogoji upoštevajo okoliščine in dejstva o zadevi, v zvezi s katero tožnik vlaga prošnjo za odobritev brezplačne pravne pomoči (24. člen ZBPP), predvsem da zadeva ni očitno nerazumna, oziroma, da ima prosilec v zadevi verjetne izglede za uspeh, tako da je razumno začeti postopek oziroma se ga udeleževati ali vlagati v postopku pravna sredstva in da je zadeva pomembna za prosilčev osebni in socialno-ekonomski položaj oziroma je pričakovani izid zadeve za prosilca ali njegovo družino življenjskega pomena. Tožena stranka navaja, da je tožnik dolžnik v izvršilnem postopku pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani I 1394/2020, ki teče na podlagi sklepa o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani I 1394/2020, izdanega na predlog upnika za izvršbo, na podlagi izvršilnega naslova (sodna poravnava Okrožnega sodišča v Ljubljani P 1494/2014 z dne 17. 11. 2014). ZBPP v 4. alineji 8. člena določa, da se brezplačna pravna pomoč ne dodeli, kadar je prosilec dolžnik v izvršilnem postopku, začetem na podlagi izvršilnega naslova po zakonu, ki ureja izvršbo, razen če verjetno izkaže obstoj razlogov za ugovor zoper sklep o izvršbi, ki po določbah zakona, ki ureja izvršbo, preprečuje izvršbo. Razlogi za ugovor zoper sklep o izvršbi so našteti v 55. členu Zakona o izvršbi in zavarovanju. Tožena stranka je na podlagi uradnih poizvedb ugotovila, da je tožnik kot dolžnik v izvršilnem postopku Okrajnega sodišča v Ljubljani I 1394/2020 dne 25. 11. 2020 vložil ugovor zoper sklep o izvršbi in s tem je tožnik že izrabil vlaganje tistih pravnih sredstev (ugovor zoper sklep o izvršbi), za katera je po ZBPP prosilcu kot dolžniku v izvršilnem postopku razumno dodeliti brezplačno pravno pomoč. Na podlagi navedenega tožena stranka zaključuje, da udeleževanje postopka in vlaganje pravnih sredstev v predmetnem izvršilnem postopku nima verjetnega izgleda za uspeh in jih ni razumno vlagati in posledično ni mogoče dodeliti brezplačne pravne pomoči. Tožena stranka tako ugotavlja, da ni izpolnjen eden izmed zakonskih pogojev iz 24. člena ZBPP in je prošnja za dodelitev brezplačne pravne pomoči neutemeljena, zato je tožena stranka tudi v drugi točki izreka zavrnila prošnjo tožnika.

4. Tožnik se z izpodbijano odločbo ne strinja in v tožbi očita toženi stranki nepravilno in nepopolno ugotovljeno dejansko stanje, kršitve določb postopka in zmotno uporabo materialnega prava. Tožnik navaja, da je njegov pooblaščenec po vloženi prošnji za brezplačno pravno pomoč vložil pravno sredstvo, to je ugovor po izteku roka, navedeno prošnjo pa je tožena stranka zavrnila. Tožnik navaja, da je bil z izpodbijano odločbo diskriminiran v primerjavi z drugimi upravičenci do brezplačne pravne pomoči, ki se jim v dohodek ne štejejo otroški dodatki in kmetijske subvencije, če izpolnjujejo materialni in vsebinski pogoj za dodelitev brezplačne pravne pomoči. Tožnik trdi, da je bil zaradi svojega stanu (...) diskriminiran ter mu je bila kršena pravica do enakosti pred zakonom po 14. členu Ustave v povezavi s 1. členom ZBPP. Tožnik še navaja, da v izpodbijani odločbi manjkajo razlogi, zakaj konkretno je tožena stranka zavrnila prošnjo za brezplačno pravno pomoč tožnika, čeprav izpolnjuje vsebinski in materialni pogoj. Tožnik predlaga sodišču, da po opravljenem naroku tožbi ugodi in izpodbijano odločbo odpravi in odloči, da se v celoti ugodi njegovi prošnji za brezplačno pravno pomoč za pravno svetovanje in zastopanje pred sodiščem 1. in 2. stopnje v zadevi I 1394-2021, oziroma podrejeno, da zadevo vrne v ponovno odločanje toženi stranki in določi, da je tožena stranka dolžna tožniku povrniti stroške postopka.

5. Tožena stranka je sodišču poslala upravni spis, na tožbo pa vsebinsko ni odgovorila.

7. Med strankama je sporna zavrnitev tožnikove prošnje za dodelitev brezplačne pravne pomoči za sestavo in vložitev ugovora po izteku roka zoper sklep Okrajnega sodišča v Ljubljani I 1394/2020 z dne 14. 7. 2021 (prva točka izreka izpodbijane odločbe) ter zavrnitev tožnikove prošnje za dodelitev brezplačne pravne pomoči za sestavo in vložitev pritožbe zoper sklep o ugovoru Okrajnega sodišča v Ljubljani I 1394/2020 z dne 28. 10. 2021 ter za sestavo in vložitev predloga za izvršbo z drugim milejšim izvršilnim sredstvom ter za sestavo in vložitev predloga za odlog izvršbe (druga točka izpodbijane odločbe).

8. Tožena stranka je zavrnitev, navedeno v prvi točki izreka izpodbijane odločbe, utemeljila z navedbo, da je bila prošnja tožnika za dodelitev brezplačne pravne pomoči prepozna, ker je bila prošnja vložena 10. 11. 2021, ugovor zoper sklep o izvršbi Okrajnega sodišča v Ljubljani I 1394/2020 pa je bil 10. 11. 2021 že vložen, zaradi česar je tožena stranka zaključila, da je prošnja v skladu z drugim odstavkom 11. člena ZBPP prepozna. Tožnik v tožbi navaja, da je pooblaščenec tožnika šele po vloženi prošnji za brezplačno pravno pomoč vložil tudi pravno sredstvo, to je ugovor po izteku roka. Iz posredovanega upravnega spisa izhaja, da je pooblaščenec tožnika Organu za brezplačno pravno pomoč dne 10. 11. 2021 poslal elektronsko sporočilo, v katerem navaja, da je tožnik ''včeraj'', torej dne 9. 10. 2021, vložil prošnjo za brezplačno pravno pomoč. Prav tako je v popisu predloženega upravnega spisa št. Bpp 3194/2021 označeno, da je bila prošnja tožnika za brezplačno pravno pomoč prejeta dne 9. 11. 2021. Sodišče ugotavlja, da tožena stranka o svojih ugotovitvah glede domnevno prepozno vložene prošnje za brezplačno pravno pomoč ni obvestila tožnika, ki tako ni imel možnosti, da se izjavi o dejstvih in okoliščinah, pomembnih za izdajo odločbe v skladu z določilom tretje alineje drugega odstavka 237. člena ZUP.

9. Nadalje je zavrnitev druge točke izpodbijane odločbe tožena stranka utemeljila z navedbo, da je tožnik v predmetnem izvršilnem postopku, s tem, ko je vložil ugovor, že izrabil možnost vlaganja tistih pravnih sredstev, za katera je v skladu z ZBPP tožniku kot dolžniku v izvršilnem postopku razumno dodeliti brezplačno pravno pomoč, na podlagi česar je tožena stranka zaključila, da udeleževanje postopka in vlaganje pravnih sredstev v predmetnem izvršilnem postopku nima verjetnega izgleda za uspeh in jih ni razumno vlagati in posledično ni mogoče tožniku dodeliti zaprošene brezplačne pravne pomoči. Tudi v tem primeru tožena stranka tožnika ni obvestila o navedenih ugotovitvah v skladu z določilom tretje alineje drugega odstavka 237. člena ZUP.

10. Glede pravice do izjave na splošno v postopkih odločanja o brezplačni pravni pomoči je Upravno sodišče že večkrat razsodilo, da mora pristojni organ za brezplačno pravno pomoč, ob upoštevanju 2. odstavka 34. člena ZBPP, subsidiarno uporabljati določila ZUP o zagotavljanju možnosti stranki, da se pred izdajo odločbe izjavi o sporni okoliščini glede izgleda za uspeh oziroma glede datuma vložitev prošnje za brezplačno pravno pomoč, ker gre za dejstvo oziroma okoliščino, ki je pomembna za odločitev (prvi in četrti odstavek 9. člena ZUP). Organ za brezplačno pravno pomoč odločbe ne sme opreti na dejstva, glede katerih stranki ni bila dana možnost, da se o njih izjavi. Brez uporabe citiranih določb ZUP, bi imel tožnik šele v upravnem sporu prvič možnost, da odgovori oziroma pojasni ključne sporne okoliščine in bi sodišče v upravnem sporu originarno presojalo dejstva. To ne bi bilo v skladu z namenom upravnega spora, ki je v zagotavljanju sodnega varstva pravic in obveznosti in hkrati s tem izvajanje sodnega nadzora nad zakonitostjo delovanja subjektov javnega prava.

11. Na tej podlagi je sodišče tožbi ugodilo, izpodbijano odločbo odpravilo in zadevo vrnilo toženi stranki v ponoven postopek (2. in 3. točka prvega odstavka 64. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju: ZUS-1).

12. Sodišče je v navedeni zadevi odločilo brez glavne obravnave, kot to omogoča prva alineja drugega odstavka 59. člena ZUS-1, ki določa, da sodišče odloči brez glavne obravnave, če je že na podlagi tožbe, izpodbijanega akta ter upravnih spisov očitno, da je potrebno tožbi ugoditi in upravni akt odpraviti na podlagi prvega odstavka 64. člena ZUS-1, pa v upravnem sporu ni sodeloval tudi stranski udeleženec z nasprotnim interesom.

13. Odločitev o stroških postopka temelji na določbi tretjega odstavka 25. člena ZUS-1 in na njegovi podlagi sprejetem Pravilniku o povrnitvi stroškov tožeči stranki v upravnem sporu (v nadaljevanju Pravilnik). Po določbi drugega odstavka 3. člena Pravilnika se tožniku priznajo stroški v višini 285,00 EUR z 22% DDV, ker je bila zadeva rešena na seji in je tožnika v postopku zastopal pooblaščenec, ki je odvetnik. Tožniku se tako priznajo stroški v višini 347,70 EUR.

Zakon o brezplačni pravni pomoči (2001) - ZBPP  - člen 34, 34/2

Zakon o splošnem upravnem postopku (1999) - ZUP  - člen 237, 237/2, 237/2-3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.