UPRS Sodba I U 1546/2018-20
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2020-06-04

Irena Grm (preds.), mag. Jonika Marflak Trontelj (poroč.), Andrej Kmecl

brezplačna pravna pomoč - odmera stroškov in nagrade odvetniku - mediacija

Iz četrtega odstavka 28. člena ZBPP izhaja, da je soglasje za mediacijo obvezno, saj v nasprotnem primeru upravičenec do BPP skladno z določbo petega odstavka 28. člena ZBPP izgubi pravico do BPP. Poleg tega gre v tem primeru za izpolnitev sodnega formularja z obkrožitvijo možnosti „DA“ ali „NE“ . Tako sodišče soglaša z odločitvijo organa za BPP v izpodbijanem sklepu, da v tem primeru soglasja za mediacijo ni mogoče obravnavati kot samostojne storitve v smislu tar. št. 39 OT.

II. Vsaka stranka trpi svoje stroške postopka.

1. Organ za brezplačno pravno pomoč (BPP) je z izpodbijanim sklepom tožniku za opravljeno delo po napotnici Bpp 166/2017 z dne 5. 6. 2017 priznal nagrado in stroške v znesku 474,67 EUR, višji zahtevek pa kot neutemeljen zavrnil. Glede zavrnjenega dela zahtevka za povrnitev stroškov v obrazložitvi navaja, da tožniku ni priznal 100 točk nagrade za dopis in posvet s stranko, niti ne 50 točk za končno poročilo stranki, ker ne gre za samostojne storitve v smislu tar. št. 39/1-2 Odvetniška tarifa (OT), pač pa za storitve, ki so vsebovane že v samem razmerju zastopanja. Priznal tudi ni 300 točk nagrade za izvensodni zahtevek, naslovljen na toženo stranko v sodnem postopku uveljavljanja odškodnine in niti ne 100 točk za sestavo predloga za taksno oprostitev, saj oboje presega obseg dodeljene BPP. Računa glede stroškov za parkiranje v Novi Gorici v znesku 5,00 EUR tožnik ni priložil, zato mu ga kot neizkazanega ni priznal. Prav tako mu ni priznal nagrade v višini 300 točk za pristop k mediaciji 18. 4. 2018, saj se takšna nagrada po tar. št. 4/1 OT prizna le v primeru, ko ne pride do sklenitve poravnave. Za štiri dopise mediatorki mu je priznal za vsakega po 10 točk po tar. št. 39/4 OT v smislu kratkih dopisov. K napotnici je priložil le elektronski izpis, iz katerega izhaja, da je mediatorki dopise res pošiljal, ne gre pa iz tega razbrati, ali so bili dopisi obrazloženi. Priznal tudi ni 50 točk za soglasje za mediacijo, saj ne predstavlja samostojne odvetniške storitve, presegajoče pojem zastopanja, poleg tega je bil k pristanku na mediacijo (k obkrožitvi odgovora "da") zavezan že po sami zakonski določbi četrtega odstavka 28. člena Zakona o brezplačni pravni pomoči (ZBPP). Pri odmeri nagrade je organ uporabil peti odstavek 17. člena Zakona o odvetništvu (ZOdv).

2. Tožnik se s takšno odločitvijo ne strinja in vlaga tožbo z dopolnitvijo. Med drugim navaja, da mu organ neupravičeno ni priznal več vlog, ki so bile utemeljene, potrebne in podkrepljene z ustreznimi dokazi. Z upravičencem do BPP si je glede konkretnega spora, v katerem ga je zastopal, izmenjal cca 20 e-mailov ter z njim opravil 10 pogovorov po telefonu, vsaj dva sestanka v pisarni, skupaj cca 15 poizvedb, kar bi organ za BPP moral šteti med potrebne stroške zastopanja. Tako je prepričan, da mu mora priznati nagrado za pregled spisa in poročilo stranki po tar. št. 39 OT. Določbe V. poglavja OT ne utemeljujejo zaključka organa, da je pregled spisa in posvet s stranko zajet že v postavkah tega poglavja. Meni, da je ta storitev zajeta v XXI. poglavju OT, v tar. št. 39/2. S tem v zvezi se sklicuje na sodbo Upravnega sodišča I U 203/2016. Za končno poročilo stranki, ki je samostojno opravilo, bi mu moral priznati vsaj 50 točk po tar. št. 39 OT (tako tudi sodna odločba Višjega sodišča v Ljubljani II Cp 2599/2016). Za parkiranje v Novi Gorici v času mediacijskega srečanja je plačal 1,00 EUR, kar izhaja iz priloženega računa, zato mu organ tega stroška neutemeljeno ni priznal. Poleg tega je nasprotni stranki poslal dva izvensodna zahtevka, ki sta bila potrebna, da se je toženec v odškodninski zadevi seznanil s svojo obveznostjo in prišel v zamudo, zato bi mu organ po tar. št. 38 OT moral priznati vsaj 300 točk. Prav tako je bil potreben predlog za taksno oprostitev, podaja soglasja za mediacijo in urnina za mediacijsko srečanje, zato mu gre tudi nagrada s tem v zvezi. Izpostavlja, da je imel več pogovorov z mediatorko in elektronsko korespondenco z njo, zato bi mu organ iz tega naslova moral priznati 100 točk. Meni, da je bil v izpodbijanem sklepu diskriminiran z vsemi drugimi izvajalci BPP, ki jim je bila v celoti priznana nagrada za BPP po priglašenih stroških, s čimer mu je bila kršena pravica do enakosti pred zakonom po 14. členu Ustave v povezavi s 1. členom ZBPP. Prepričan je tudi, da je izpodbijani sklep neobrazložen, zato se ga ne da preizkusiti. Sodišču predlaga, naj tožbi ugodi in izpodbijani sklep v zavrnilnem delu spremeni ter mu prizna vse priglašene stroške; podrejeno naj zadevo v tem delu vrne istemu organu v ponovni postopek. Hkrati zahteva povrnitev stroškov postopka z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Toženka v odgovoru na tožbo v celoti vztraja pri razlogih izpodbijanega sklepa in dodatno utemeljuje svojo odločitev. Sodišču predlaga zavrnitev tožbe.

4. Stranka z interesom, upravičenec do BPP A.A., na tožbo ni odgovoril.

5. V vlogi z dne 19. 1. 2020 tožnik dodatno pojasnjuje tožbene navedbe in vztraja pri tožbi.

7. Med strankama ni sporno, da je bil tožnik z odločbo organa za BPP št. Bpp 166/2017 z dne 5. 6. 2017 določen za zastopanje A.A. v obsegu pravnega svetovanja in zastopanja v postopku pred sodiščem na prvi stopnji zaradi uveljavljanja odškodnine za poškodbe, pridobljene pri fizičnem napadu na OŠ ... Prav tako ni sporno, da je tožnik odobrene storitve BPP opravil in stroškovnik tudi pravočasno vložil, organ za BPP pa je delno sledil predloženemu stroškovniku in tožniku odmeril in priznal nagrado ob sklicevanju na 17. člen ZOdv in določbe OT.

8. Spor je glede nepriznanja stroškov izvensodnega zahtevka, naslovljenega na toženo stranko v odškodninski zadevi, za katero je bil tožnik določen kot odvetnik, v priglašeni višini 300 točk, za štiri dopise mediatorki v priglašeni višini 200 točk, za soglasje za mediacijo v priglašeni višini 50 točk, za predlog za taksno oprostitev v priglašeni višini 100 točk, za urnino v priglašeni višini 150 točk, za parkirnino za parkiranje v Novi Gorici v času mediacijskega srečanja v priglašenem znesku 5,00 EUR, za dopis stranki in posvet s stranko v priglašeni višini 100 točk, za poravnalni predlog, poslan pooblaščenki tožene stranke, v priglašeni višini 300 točk, za sklenitev sodne poravnave v priglašeni višini 600 točk ter za končno poročilo stranki v priglašeni višini 50 točk.

9. Po drugem odstavku 11. člena ZBPP dodeljena BPP zajema tiste stroške sodnega postopka, ki so nastali po dnevu vložitve prošnje za dodelitev BPP ter plačilo za dejanja pravne pomoči, ki do dneva vložitve prošnje za dodelitev BPP še niso bila opravljena. Kot rečeno se v skladu z odločbo Okrožnega sodišča v Novi Gorici Bpp 166/2017 z dne 5. 6. 2017 BPP v tej zadevi po vsebini razteza na pravno svetovanje in zastopanje upravičenca do BPP pred sodiščem na prvi stopnji v pravdni zadevi Okrajnega sodišča v Ajdovščini P 105/2017. Iz tega sledi, da tožnik neutemeljeno uveljavlja izplačilo nagrade za postavitev izvensodnega zahtevka. S tem v zvezi ne more uspeti s sklicevanjem na sklep Višjega sodišča v Ljubljani II Cp 3318/2010 z dne 5. 1. 2011, saj ne gre za primerljivo situacijo - to je za povrnitev stroškov postopka, v katerem je imela stranka odobreno BPP, ko je treba upoštevati določbe ZBPP glede obsega dodelitve BPP. Okvir dodeljene BPP v tej zadevi pa presega tudi sestava predloga za taksno oprostitev. Oprostitev plačila sodnih taks namreč ni predmet instituta BPP

. Drugače povedano: za oprostitev plačila sodnih taks BPP sploh ni mogoče dodeliti, saj o oprostitvi, odlogu ali obročnem plačilu sodnih taks odloča sodeči sodnik, ki meritorno odloča o zadevi, in tako tudi vložitev predloga za oprostitev sodnih taks, ki ga uveljavlja tožnik med stroški za zastopanje prosilca za BPP, kot rečeno presega okvir v tej zadevi dodeljene BPP.

10. Sodišče ugotavlja, da tožnik v tožbi uveljavlja tudi postavke, ki jih ob vračilu napotnice (stroškovnik z dne 25. 5. 2018) ni priglasil, in sicer 10 x dopis stranki, prošnja za BPP, dopolnitev prošnje za BPP ter pregled spisa. Glede na to, da tožnik ni pojasnil, zakaj teh storitev ni priglasil tekom upravnega postopka pred organom za BPP skladno s prvim odstavkom 40. člena ZBPP

, jih sodišče, ker gre za nedopustne tožbene novote po 52. členu ZUS-1, ni moglo upoštevati.

11. Z izpodbijanim sklepom so bile tožniku v zmanjšanem obsegu priznane postavke: štirje dopisi mediatorki, urnina in poravnalni predlog.

12. Sodišče pritrjuje organu za BPP, da tožnik ni izkazal, da je mediacijsko srečanje 18. 4. 2018 trajalo več kot 3 ure, kar zatrjuje v tožbi (s sklicevanjem na el. sporočilo mediatorke z dne 20. 3. 2018 – priloga A3 in na račun za parkiranje – priloga A7), medtem ko v upravnem postopku organu za BPP ni s tem v zvezi podal nobenih navedb niti predlagal izvedbe morebitnih dokazov. Pri tem sodišče dodaja, da trajanja mediacijskega srečanja ni mogoče dokazovati s parkirnim listkom, ki lahko dokazuje zgolj dejstvo, kdaj je bil parkirni listek izdan, ne pa namena parkiranja. Tako je organ za BPP tožniku pravilno odmeril urnino v višini 100 točk (2 x 50 točk) po prvem odstavku 6. člena OT

, zmanjšano za 50 % po petem odstavku 17. člena ZOdv

13. Glede štirih dopisov mediatorki je tudi po presoji sodišča organ za BPP tožniku upravičeno priznal 10 točk za vsak dopis skladno z določbo 4. točke tar. št. 39

in ob upoštevanju petega odstavka 17. člena ZOdv. Iz upravnega spisa in prilog k tožbi (A12 in A13) izhaja, da je tožnik napotnici priložil le seznam štirih e-sporočil poslanih mediatorki, ki tudi po presoji sodišča potrjujejo zaključek organa za BPP, da je šlo za kratke dopise. Glede na to, da tožnik ni izkazal, da bi šlo za obrazložene dopise, je odločitev organa za BPP tudi v tem delu pravilna.

14. Organ za BPP je po presoji sodišča pravilno ovrednotil tudi poravnalni predlog, in sicer kot obrazložen dopis po 3. točki tar. št. 39 OT

, zmanjšano na 25 točk skladno s petim odstavkom 17. člena ZOdv. Tožnik namreč tudi v tem delu ni s trditvami in dokazi v postopku uspel izkazati drugače. Prav tako je treba pritrditi razlagi organa za BPP, da v tem primeru ni mogoče priznati nagrade po 1. točki tar. št. 4 OT, saj je v tem primeru prišlo do sklenitve poravnave v mediaciji

izhaja, da je soglasje za mediacijo obvezno, saj v nasprotnem primeru upravičenec do BPP skladno z določbo petega odstavka 28. člena ZBPP izgubi pravico do BPP. Poleg tega gre v tem primeru za izpolnitev sodnega formularja z obkrožitvijo možnosti „DA“ ali „NE“ . Tako sodišče tudi v tem delu soglaša z odločitvijo organa za BPP v izpodbijanem sklepu, da v tem primeru soglasja za mediacijo ni mogoče obravnavati kot samostojne storitve v smislu tar. št. 39 OT.

16. Sodišče ugotavlja, da tožnik zahtevanega stroška parkirnine v znesku 5,00 EUR v upravnem postopku ni izkazal, saj ni predložil računa za parkiranje ali parkirnega listka. V tožbi v upravnem sporu izkazuje zgolj strošek v višini 1,00 EUR (parkirni listek – priloga A7), ki pa predstavlja nedopustno tožbeno novoto, ki je sodišče glede na določbo 52. člena ZUS-1 ne more upoštevati.

17. V zvezi z dopisom stranki, posvetom s stranko in končnim poročilom stranki, česar organ za BPP v izpodbijanem sklepu tudi ni priznal, sodišče prav tako pritrjuje stališču organa za BPP, da v tem primeru ne gre za samostojne storitve v smislu tar. št. 39/1-2 OT

, pač pa za storitve, ki so vsebovane že v samem razmerju zastopanja. Ob tem poudarja, da tožnik ob predložitvi stroškovnika teh postavk organu za BPP niti ni pojasnil in izkazal, da bi organ lahko presodil njihovo potrebnost v smislu samostojne storitve. Ob odsotnosti konkretiziranih trditev v upravnem postopku je po presoji sodišča organ za BPP pravilno štel, da so te vsebovane v drugih, priznanih postavkah nagrad. V zvezi s končnim poročilom stranki sodišče še izpostavlja, da je bila v tem primeru sklenjena sodna poravnava, ki ima takojšen učinek pravnomočnosti, tožnik pa ni pojasnil, zakaj je bilo končno poročilo potrebno in kakšna je bila njegova vsebina, kar pomeni, da ni utemeljil samostojnosti te storitve. Zato je odločitev organa za BPP tudi v tem delu pravilna.

18. Na tem mestu sodišče še izpostavlja, da je organ za BPP uporabil tudi pravilno vrednost odvetniške točke, ki je v času izdaje izpodbijane odločbe znašala 0,459 EUR, zato se tožnik v dopolnitvi tožbe ne more uspešno sklicevati na vrednost odvetniške točke v višini 0,60 EUR, ki se uporablja od 6. 4. 2019 dalje.

19. Tožnik pa ne more uspeti niti s sklicevanjem na odločitev (drugega) organa za BPP v drugi zadevi (k pripravljalni vlogi je priložil sklep Okrožnega sodišča v Ljubljani Bpp 3462/2016 z dne 30. 12. 2019 – priloga A16), saj je priznanje posameznih stroškov oziroma nagrade odvisno od konkretnih okoliščin vsakega primera posebej in ni mogoče posplošeno primerjati odločitev v različnih zadevah.

20. Ne nazadnje pa sodišče odgovarja še na tožbeni ugovor neenakega obravnavanja, oziroma diskriminacije z ostalimi izvajalci BPP, ki ga tožnik utemeljuje z zastopanjem upravičenca – delavca kot šibkejše stranke v delovnem sporu. Te navedbe se torej ne nanašajo na obravnavano zadevo, v kateri je tožnik, kot že povedano, zastopal mld. upravičenca do BPP v odškodninskem (in ne delovnopravnem) sporu, zato jih sodišče ni presojalo po vsebini.

21. Po povedanem je sodišče izpodbijano odločitev potrdilo kot pravilno in zakonito, tožbo pa na podlagi prvega odstavka 63. člena ZUS-1 kot neutemeljeno zavrnilo.

22. O zadevi je odločilo na nejavni seji na podlagi druge alineje drugega odstavka 59. člena ZUS-1, saj tožnik navaja dejstva in predlaga dokaze, ki jih v upravnem sporu ne more predlagati.

23. O stroških postopka je sodišče odločilo na podlagi četrtega odstavka 25. člena ZUS-1, po katerem v primeru, če sodišče tožbo zavrne, vsaka stranka trpi svoje stroške postopka.

Po prvem odstavku 12. člena Zakona o sodnih taksah (ZST-1) o oprostitvi, odlogu ali obročnem plačilu taks odloči sodišče prve stopnje na predlog stranke.

Po prvem odstavku 40. člena ZBPP je izvajalec BPP pristojni strokovni službi za BPP dolžan predložiti izpolnjeno napotnico v 15 dneh po opravljeni storitvi.

Prvi odstavek 6. člena OT določa, da gre odvetniku za porabljeni čas, zlasti med zastopanjem na narokih in drugih sorodnih storitvah, vselej poleg plačila za zastopanje, določenega v tarifnih številkah posebnega dela, za vsake začete nadaljnje pol ure nad eno uro tudi urnina v višini 50 točk, vendar za vsakokratno zastopanje največ do višine postavke, ki je v tarifnih številkah posebnega dela določena za prvo tovrstno zastopanje.

Skladno s petim odstavkom 17. člena ZOdv je odvetnik, ki izvaja storitve BPP, upravičen do plačila za svoje delo v višini polovice zneska, ki bi mu pripadal po Odvetniški tarifi.

Po 4. točki tar. št. 39 se v primeru, če storitve iz te tarifne številke niso zajete v drugih tarifnih številkah, ker gre za samostojno storitev, obračuna odvetniku za kratke dopise in obvestila 20 točk.

Po 3. točki tar. št. 39 OT obračuna odvetnik za obrazložene dopise (kolikor ne gre za storitev iz 1. ali 4. točke tar. št. 38), če storitve iz te tarifne številke niso zajete v drugih tarifnih številkah, ker gre za samostojno storitev, 50 točk.

Po 1. točki tar. št. 4 OT se za zastopanje v postopku mediacije, če ne pride do sklenitve poravnave, prizna nagrada po 1. točki tar. št. 20.

Skladno z določbo četrtega odstavka 28. člena ZBPP je prosilec za BPP dolžan dati soglasje za mediacijo, če da soglasje tudi nasprotna stranka in je dolžan v postopku mediacije sodelovati, razen če mediacija ni primerna.

Po 1. točki tar. št. 39 OT obračuna odvetnik, če storitve iz te tarifne številke niso zajete v drugih tarifnih številkah, ker gre za samostojno storitev, posvete, nasvete in mnenja, in sicer za posvet za vsake začete pol ure 50 točk (1. alineja te določbe), za pripravo ter udeležbo na konferencah in sestankih za vsake začete pol ure 100 točk (2. alineja te določbe), za pisne pravne nasvete in pravna mnenja za vsake začete pol ure dela glede na zahtevnost od 50 do 100 točk (3. alineja te določbe). Po 2. točki tar. št. 39 OT obračuna odvetnik, če storitve iz te tarifne številke niso zajete v drugih tarifnih številkah, ker gre za samostojno storitev, za pregled spisov, listin in druge dokumentacije ter za sestavo poročila o pregledu, za vsake začete pol ure 50 točk.

Zakon o brezplačni pravni pomoči (2001) - ZBPP  - člen 28, 28/5, 40

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.