UPRS Sodba II U 225/2018-25
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2021-03-08

Violeta Tručl (preds.), Nevenka Đebi (poroč.), Mojca Medved Ladinek

energetika - distribucija zemeljskega plina - distribucijska mreža - izdaja dovoljenja - distributer

Po mnenju sodišča so zaradi posebnih tehničnih in varnostnih razlogov operacije končnih odjemalcev integrirane. Ne gre strogo za proizvodni proces integracije, torej, če so odjemalci, ki so priključeni na omrežje znotraj zaprtega distribucijskega sistema, povezani oziroma soodvisni tako, da proizvodni procesi enega vplivajo na procese drugega, temveč je potrebno razumeti, da je zaprt sistem integriran za takšne tehnološke procese, ki se opredeljujejo kot celota in ki predstavljajo takšno industrijsko in poslovno območje ali območje za skupne storitve (Direktiva št. 2009/73), v skupni rabi infrastrukture.

I. Tožbi se ugodi. Izpodbijana odločba Agencije za energijo, št. 142-12/2015-42/628 z dne 20. 6. 2018, se odpravi.

II. Vlogi Zavoda ... za izdajo dovoljenja o pridobitvi statusa zaprtega distribucijskega sistema za območje cona TE-5 ..., se ugodi.

III. Agencija za energijo je dolžna Zavodu ... v roku 30 dni od prejema te sodbe izdati dovoljenje o pridobitvi statusa zaprtega distribucijskega sistema.

1. Z izpodbijano odločbo je Agencija za energijo (v nadaljevanju Agencija) zavrnila vlogo tožnika za izdajo dovoljenja o pridobitvi statusa zaprtega distribucijskega sistema (1. točka izreka) in ugotovila, da v postopku izdaje odločbe niso nastali posebni stroški (2. točka izreka).

2. Iz obrazložitve izpodbijane odločbe izhaja, da je tožnik dne 1. 6. 2015 pri Agenciji podal vlogo za izdajo dovoljenja o pridobitvi statusa zaprtega distribucijskega sistema zemeljskega plina na območju Poslovno proizvodne cone ... (v nadaljevanju PPC ...) oziroma območja, ki je opredeljeno kot cona TE-5 ... . V vlogi je navedel, da je lastnik in upravljalec plinskega omrežja, ki je bilo zgrajeno leta 2002 za industrijske odjemalce s posebnimi tehničnimi zahtevami, da je sistem za distribucijo zemeljskega plina s skupnim odjemnim mestom neposredno priključen na prenosni sistem preko Merilne regulacijske postaje Č. (v nadaljevanju MRP Č.), ter da ima z operaterjem prenosnega sistema zemeljskega plina A. d.o.o. sklenjeno Pogodbo o odstopu do prenosnega omrežja zemeljskega plina št. 100/2009, ter da so bili pri gradnji omrežja upoštevani vsi predpisani standardi za graditev in obratovanje plinovodov, kar dokazuje z izdanim uporabnim dovoljenjem. Znotraj cone ni gospodinjskih odjemalcev in da je omrežju zemeljskega plina na tem območju zaradi proizvodnih procesov in potrebe tehnologije odjemalcev potreben tlak 1 bar. Tehnološki procesi, ki terjajo delovni tlak 1 bar, so vezani zlasti na livarsko industrijo, kjer je potreben vstopni tlak 1 bar za oskrbo plinskih peči, namenjenih pripravi taline. Med največjimi odjemalci v območju je B. d.d..

3. Agencija je že izdala odločbo dne 13. 1. 2016 in zavrnila vlogo tožeče stranke, ki je bila zaradi vložitve tožbe Zavoda ... na Upravno sodišče RS odpravljena s sodbo, opr. št. II U 55/2016 z dne 21. 2. 2018 in je bila zadeva vrnjena Agenciji v ponovni postopek. Agencija je v ponovljenem postopku z namenom preučitve ali tožnik izpolnjuje zakonsko predpisane pogoje za odobritev statusa zaprtega distribucijskega sistema izvedla ugotovitveni postopek, s poudarkom na ugotavljanju izpolnjevanja pogoja integriranosti v smislu presojanja, ali obratovalni standardi, ki jih zatrjuje tožnik, predstavljajo posebne tehnične in varnostne razloge, zaradi katerih bi bil pogoj integracije izpolnjen v skladu z 227. členom Energetskega zakona (v nadaljevanju EZ-1). Ugotovila je, da je tožnik dokazal, da je sistem za distribucijo zemeljskega plina na območju PPC ... s skupnim odjemnim mestom priključen neposredno na prenosni sistem. Da je obravnavan sistem za distribucijo zemeljskega plina namenjen distribuciji na geografsko zaokroženem industrijskem oziroma poslovnem območju in ne oskrbuje gospodinjskih odjemalcev. Agencija je nadalje ugotavljala ali je izpolnjen obvezen pogoj, ki omogoča pridobitev statusa zaprtega distribucijskega sistema, to je, da so zaradi posebnih tehničnih ali varnostnih razlogov operacije ali proizvodni procesi končnih odjemalcev sistema integrirani (1. alineja prvega odstavka 227. člena EZ-1). Pogojev po 2. alineji prvega odstavka 227. člena EZ-1 ni ugotavljala, saj je tožnik v vlogi dne 22. 7. 2015 izrecno navedel, da je delež lastne rabe v konkretnem primeru zanemarljiv.

4. Agencija je t.i. pogoj integriranosti proizvodnih procesov ali operacij odjemalcev presojala v povezavi z določbo 28. člena Direktive št. 2009/73 Evropskega parlamenta in sveta z dne 13. 7. 2009 (v nadaljevanju Direktiva št. 2009/73) kot pomoč pri razlagi prvega odstavka 227. člena EZ-1, ki je po njenem mnenju pravno sicer neobvezujoč. Agencija meni, da je določba 1. alineje prvega odstavka 227. člena EZ-1 jasna in je ni mogoče razlagati širše od zahtevane povezanosti operacij ali proizvodnih procesov končnih odjemalcev zaradi posebnih tehničnih ali varnostnih razlogov. Tudi namen posebnega pravnega urejanja zaprtega distribucijskega sistema, ki je (tako Evropska komisija v omenjeni pojasnjevalni opombi k 28. členu Direktive št. 2009/73), optimalna učinkovitost integrirane oskrbe z energijo ali situacije, ko so zahtevni posebni tehnični varnostni ali operativni standardi, Agenciji ne daje podlage, da bi bilo mogoče status zaprtega distribucijskega sistema dovoliti za distribucijski sistem zemeljskega plina, ne da bi to terjali posebni tehnični ali varnostni razlogi, zaradi katerih so proizvodni procesi končnih odjemalcev sistema povezani oziroma integrirani. Agencija je zato ugotavljala dejansko stanje v obsegu določb 1. alineje prvega odstavka 227. člena EZ-1. Upoštevaje seznam odjemalcev, ki ga je predložil tožnik so odjemalci pravne in fizične osebe (po seznamu skupno 80), ki opravljajo dejavnost s področij predelave oskrbe z elektriko, plinom in vodo, gradbeništva, trgovine, popravila motornih vozil in izdelkov široke porabe prometa, skladiščenja in logistike, finančnega poslovanja z nepremičninami, najema in poslovanja storitev. Med odjemalci je tudi Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije, Zdravstveni dom K..

5. Agencija ugotavlja, glede na trditve tožnika, da tlak 1 bar v omrežju zahtevajo proizvodni procesi enega največjih odjemalcev B. d.d., da tožnik ni utemeljil na kakšen način naj bi proizvodni proces B. d.d. bil povezan s (proizvodnimi) procesi oziroma operacijami ostalih odjemalcev tega območja. Povezanost namreč mora obstajati zaradi posebnih tehničnih razlogov pri končnih odjemalcih, ki so v sistem povezani, in ne zadostuje, da posebni tehnični razlog za višji tlak obstaja pri enem, četudi največjem ali zgolj pri nekaterih končnih odjemalcih, medtem ko vse ostale s sistemom povezuje zgolj lokacija oziroma poslovni prostori znotraj te industrijske cone.

6. Agencija zato zaključuje, da tožnik ni izkazal posebnega tehničnega razloga, ki povezuje končne odjemalce predmetnega sistema za distribucijo. Tehnični razlog, ki je po navedbah tožnika delovni tlak 1 bar v omrežju, v času odločanja o zahtevi tožnika obstaja zgolj pri enem oziroma bi lahko obstajal kvečjemu pri posameznih industrijskih odjemalcih, ni pa videti razlogov, da bi obstajal pri vseh končnih odjemalcih in bi bili ti zaradi razloga, ki ga navaja tožnik medsebojno povezani. Glede na navedbe tožnika v vlogi z dne 7. 6. 2018, da plin v omrežju zaradi višje varnosti odorira, je Agencija razumela kot varnostni razlog, ki povezuje končne odjemalce. Pri presoji Agencije odoriranje plina ne predstavlja varnostnega razloga iz 1. alineje prvega odstavka 227. člena EZ-1. Ker torej tožnik ni dokazal posebnih tehničnih ali varnostnih razlogov, ki povezujejo operacije ali proizvodne procese končnih odjemalcev distribucijskega sistema na obravnavanem območju, je Agencija odločila, da pogoji, ki so podlaga za izdajo dovoljenja o pridobitvi statusa zaprtega distribucijskega sistema iz 1. alineje prvega odstavka 227. člena EZ-1, ne obstajajo. Takšna presoja temelji tudi na navedbah stranskega udeleženca C. d.o.o.. Stranski udeleženec C. d.o.o. je namreč kot operater distribucijskega sistema v Mestni občini Maribor (v nadaljevanju MOM), na območju katere je PPC ... in navaja, da s tehničnega vidika ni ovir, da bi odjemalcem distribuiral zemeljski plin z delovnim tlakom 1 bar, če bi bili izpolnjeni tudi ostali v njegovi vlogi navedeni pogoji in da tudi že sedaj opravlja z distribucijskimi omrežji z delovnim tlakom do 6 barov. Sistem za distribucijo na območju PPC ... je, kot je ugotovljeno, priključeno neposredno na prenosni sistem in ga z ostalimi distribucijskimi omrežji v MOM ni treba povezati.

Povzetek bistvenih navedb v tožbi in pripravljalni vlogi ter odgovorih na tožbo

7. Zoper navedeno odločitev je tožeča stranka vložila tožbo v upravnem sporu, v kateri navaja, da je distribucijski sistem, katerega lastnik in upravitelj je, izpolnjuje vse pogoje za pridobitev statusa zaprtega distribucijskega sistema. Tožeča stranka poudarja, da tožena stranka v izpodbijani odločbi ni sledila napotkom Upravnega sodišča RS iz sodbe opr. št. II U 55/2016 z dne 21. 2. 2018. Sodišče je 30. točki navedene sodbe podalo pravno mnenje glede zahteve po integriranosti operacij ali proizvodnih procesov zaradi posebnih tehničnih in varnostnih razlogov in ob tem uporabilo pojasnila Evropske komisije. Pri tem Evropska komisija omenja različne primere, ko uporabniki distribucijskega sistem potrebujejo drugačne standarde zanesljivosti dobave, kot jih nudi javno omrežje, še zlasti glede frekvence.

8. Infrastruktura na območju nekdanje Č. (v nadaljevanju Č.) ni bila nikoli del prenosnega ali distribucijskega sistema, zato ima tožeča stranka, ki s to infrastrukturo upravlja in jo ima v lasti edino pravico z njo opravljati tudi v bodoče in v to zakonsko dopustni obliki zaprtega distribucijskega sistema. Tožeča stranka izpostavlja, da je v zadevi sporno vprašanje, ali izpolnjuje pogoje iz 1. alineje prvega odstavka 227. člena EZ-1 za pridobitev statusa zaprtega distribucijskega sistema oziroma o tem, ali v PPC ... sploh obstajajo posebni tehnični razlogi/obratovalni standard, in ali so zaradi posebnih tehničnih razlogov, operacije ali proizvodni procesi končnih odjemalcev integrirani oziroma medsebojno povezani. Kot je tožeča stranka že pojasnila, je bistveni tehnični razlog izkazan v višjem tlaku omrežja 1 bar celotne cone. Niti zakon niti Direktiva št. 2009/73 ne postavljata zahteve koliko končnih odjemalcev v zaprtem distribucijskem sistemu bi moralo uporabljati posebni tehnični razlog/obratovalni standard ali biti (neposredno) integriranih. Tožeča stranka navaja, da je edini distributer zemeljskega plina, ki vsem svojim odjemalcem zagotavlja poseben standard distribucije zemeljskega plina. Takoj, ko mora tožeča stranka enemu odjemalcu zaradi njegovih posebnih zahtev, npr. za livarske peči dobaviti zemeljski plin s tlakom 1 bar je zagotovila posebni obratovalni standard in takoj ko produkt iz livarskih peči odlitek uporabi končni uporabnik plina v coni (npr. D., E., F. - vsi pravni subjekti in končni odjemalci plina) so končni uporabniki integrirani, koliko njih je integriranih ali so vsi, za presojo integriranosti poslovnih oziroma proizvodnih procesov po posebnem obratovalnem standardu, ni bistveno. Tožeča stranka tudi prereka vse navedbe tožene stranke, ki se nanašajo na razlago in razumevanje določil Direktive 2009/73 določil EZ-1 in razumevanje sodbe Upravnega sodišča RS opr. št. II U 55/2016.

9. Tožeča stranka nadalje navaja, da tožena stranka odpira vprašanje lastništva plinovodnega omrežja tožeče stranke, ki doslej med strankama ni bilo sporno. Zmotne so navedbe tožene stranke, da je lastnik plinovodnega omrežja lahko le lastnik nepremičnine, kar naj bi izhajalo iz stvarnopravnega pravila, po katerem je vse, kar je po namenu trajno spojeno ali trajno na nepremičnini, nad ali pod njo, sestavina nepremičnine. Plinovodno omrežje ni nikoli bilo in tudi sedaj ni nepremičnina, temveč je premično premoženje. V kolikor bi plinovodno omrežje bilo nepremičnina, bi se lastnik tega plinovodnega omrežja lahko vpisal kot lastnik nepremičnine v zemljiško knjigo. Tožeča stranka tudi ni nikoli zatrjevala, da je bila infrastruktura na območju nekdanje Č. prenesena v last in upravljanje tožeče stranke s pogodbo o ustanovitvi Zavoda ..., kot to napačno zaključuje tožena stranka. Je pa res, da je tožeča stranka lastnik plinovodne infrastrukture (sistema za distribucijo zemeljskega plina) na tem območju, ki je v tem postopku dokazala s predložitvijo seznama osnovnih sredstev. Prav tako je v dopolnitvi vloge za izdajo dovoljenja o pridobitvi statusa zaprtega distribucijskega sistema z dne 23. 6. 2015 izrecno zapisala: Kot dokazilo o upravljanju prilaga akt o ustanovitvi Zavoda ..., kar je v 8. in 9. členu navedeno, da so ustanovitelji prenesli komunalno energetsko infrastrukturo Zavodu v upravljanje, saj je bil s tem namenom Zavod ... tudi ustanovljen. S kasnejšimi pravnimi posli med ustanovitelji in Zavod ... je bila celotna komunalna energetska infrastruktura prenesena v last Zavoda ..., kar je razvidno iz predloženega izpisa iz registra osnovnih sredstev. Napačno je tudi sklepanje tožene stranke, da je tožeča stranka kot lastnica zgolj posameznih nepremičnin dne 13. 9. 2002 podala vlogo za tehnični pregled plinovodnega omrežja 1 bar na območju PPC ... . To vlogo je podala res, vendar kot investitor. Tožeča stranka navaja, da infrastruktura na območju nekdanjega Č. ni bila nikoli del prenosnega ali distribucijskega sistema, zato ima tožeča stranka, ki s to infrastrukturo upravlja in jo ima v lasti, edino pravico z njo upravljati tudi v bodoče in to v zakonsko dopustni obliki zaprtega distribucijskega sistema. Glede Direktive št 2009/73 tožeča stranka izpostavlja, da ta ne zahteva koliko končnih odjemalcev v zaprtem distribucijskem sistemu bi moralo uporabljati posebni tehnični razlog/obratovalni standard ali biti (ne)posredno integriranih.

10. Tožena stranka je v odgovoru na tožbo navedla, da je v ponovljenem postopku skladno z napotki sodišča v sodbi opr. št. II U 55/2016 z dne 21. 2. 2018 dopolnila dokazni postopek v smeri presoje in opredelitve do navedbe tožeče stranke, da geografsko območje predmetne industrijske cone TE-5 ... zaradi operacij in proizvodnih procesov uporabnikov, priključenih na distribucijski sistem zemeljskega plina zahteva delovni tlak v omrežju 1 bar. Sodišče je v prej navedeni sodbi, s katero je odpravilo toženkino zavrnilo odločbo z dne 13. 1. 2016, naložilo toženi stranki, da presodi ali gre za poseben tehnični oziroma varnostni razlog, ki operacije in proizvodne procese uporabnikov sistema povezuje v celoto, da jih je mogoče šteti za integrirane v smislu 1. alineje prvega odstavka 227. člena EZ-1

11. Tožena stranka meni, da tožeča stranka ni izkazala, da bi s pravnim poslom ali na drugi pravni podlagi pridobila lastninsko pravico na plinovodnem omrežju zadevnega območja. Soglasje 21 ustanoviteljev zavoda, četudi so (bili) med lastniki nepremičnin na območju cone TE-5 ... ne pomeni, da je tožeča stranka lastnik celotnega plinovodnega omrežja na tem območju. Tožeča stranka je 13. 9. 2002 kot lastnica posameznih nepremičnin na območju cone vložila zahtevo za tehnični pregled plinovodnega omrežja 1 bar na območju PPC ..., pri čemer iz izreka uporabnega dovoljenja Upravne enote Maribor z dne 8. 10. 2002, št. 351-05-1952/2002 izhaja, da se izdaja lastnikom v izreku navedenega uporabnega dovoljenja opredeljenih parcel, vse v katastrski občini .... Potemtakem so (bili) lastniki plinovodnega omrežja na območju cone ... lastniki nepremičnin, po katerih je zgrajen plinovod. Po stvarnopravnem pravilu je vse kar je po namenu trajno spojeno ali trajno na nepremičnini, nad ali pod njo, sestavina nepremičnine, razen če zakon določa drugače. Pojasnjevalna opomba k 28. člena Direktive 2009/73 po mnenju tožene stranke predstavlja zgolj pomoč pri razlagi določbe prvega odstavka 227. člena EZ-1 in ni neposredno uporabljiva kot to navaja tožeča stranka. Tožena stranka meni, da navedba tožeče stranke, da je sodišče v 30. točki omenjene sodbe podalo v postopku za toženo stranko obvezujoče pravno mnenje, ni utemeljena niti pravilna. Sodišče je ugotovilo le, da se tožena stranka v odločbi, ki jo je odpravilo, ni opredelila do navedbe tožeče stranke o t.i. posebnem obratovalnem standardu, to je zahteva, da proizvodni procesi in potrebe tehnologije terjajo višji tlak v omrežju 1 bar, temveč je pojem integriranosti razlagala le v povezavi z registrirano dejavnostjo odjemalcev. Glede delovnega tlaka 1 bar kot posebnega standarda distribucije se je tožena stranka določno opredelila v izpodbijani odločbi. Navedeni delovni tlak ne more biti posebni standard distribucije zemeljskega plina, ki jo na območju cone TE-5 ... izvaja tožeča stranka že zato, ker tega tlaka v omrežju ne zagotavlja tožeča stranka, pač pa že operater prenosnega sistema A. d.o.o., ki takšen tlak predaja na MRP ... Č. skozi Č., kar je navedla tožeča stranka sama. Delovnega tlaka v omrežju 1 bar ne potrebujejo vsi tisti odjemalci, ki nimajo livarskih peči in s tem tudi ne potrebe za vstopni tlak 1 bar. Splošno je znano, da take dejavnosti, ki potrebujejo 1 bar ne opravljajo vsi subjekti, ki jih je navedla tožeča stranka v tožbi, denimo G. d.o.o., podjetja, ki opravljajo logistično in transportno dejavnost, ne glede na velikost. Plinovodi in drugi deli distribucijskega sistema, ne glede na njihovo tlačno stopnjo in namen, za katere je bilo izdano gradbeno dovoljenje pred uveljavitvijo EZ-1, torej pred 22. 3. 2014, se štejejo za sestavni del prenosnega ali distribucijskega sistema, katerega del so ob uveljavitvi EZ-1 (522. člen EZ-1). Nezdružljivost sistemov tožeča stranka razume napačno in v nasprotju z navedenimi zakonskimi določbami. Kot je ugotovila tožena stranka distribucijskega sistema ni treba povezovati z ostalim omrežjem za distribucijo zemeljskega plina v Mestni občini Maribor, kar pa ne izključuje uporabe 522. člena EZ-1, ki določa domnevo, da gre za sestavni del distribucijskega sistema v občini.

12. Odgovor stranskega udeleženca C. d.o.o. v vlogi 23. 5. 2018, da območja ni mogoče povezati z ostalim omrežjem v občini, se nanaša izključno na nezdružljivost območij z vidika delovnega tlaka, pod katerim se distribuira zemeljski plin. Nikakor pa to ni ovira za upravljanje omrežja, tudi na območju cone TE-5 ..., kar potrjuje tudi zadnji odstavek vloge stranskega udeleženca z dne 23. 5. 2018. Kar zadeva odlok o zazidalnem načrtu za proizvodnjo cone TE-5 ..., objavljen v Medobčinskem uradnem vestniku, Občina Maribor, št. 16/2002 se tožena stranka nanj sklicuje v izpodbijani odločbi zgolj glede načrtovane uporabe zemeljskega plina kot glavnega energenta na območju cone. Tudi tožeča stranka izrecno navaja zazidalni načrt iz tega odloka v 3. točki vloge z dne 23. 6. 2015. Sedaj veljavni odlok o občinskem podrobnem prostorskem načrtu za poslovno proizvodno cono TE-5 ... glede uporabe zemeljskega plina na predmetnem območju ne določa drugače kot prej citirani odlok. Glede vsebine veljavnega odloka v petem odstavku 19. člena pa tožena stranka meni, da pri odločanju po prvem odstavku 227. člena EZ-1 o dodelitvi statusa zaprtega distribucijskega sistema ni vezana na vsebino določbe o zaprtem tehnološko integriranem sistemu iz odloka, ker pojma tehnološke integriranosti ni mogoče enačiti s pogojem integriranosti proizvodnih procesov in operacij iz 227. člena EZ-1. Tožena stranka tudi meni, da izvajanje gospodarske javne službe dejavnost operaterja distribucijskega sistema lahko zagotovi lokalna skupnost na svojem območju ali delu tega območja na način, določen z zakonom, ki ureja gospodarske javne službe in zakonom, ki ureja javno zasebno partnerstvo (četrti odstavek 216. člena EZ-1). Glede na navedeno so tožbene navedbe o ovirah, da omrežje na območju cone prevzame v upravljanje operater distribucijskega sistema v občini, torej stranski udeleženec, neutemeljeno.

13. Sodišče je v predmetni zadevi v skladu z določili Zakona o upravnem postopku (v nadaljevanju (ZUS-1) in 22. ter 23. členom Ustave RS izvedlo glavno obravnavo, do katere ima tožeča stranka pravico, saj se stranki šele pred sodiščem srečata v enakopravnem položaju. Izvedba glavne obravnave zagotavlja pravico do učinkovitega sodnega pravnega varstva pravic, med katerimi je tudi pravica do poštenega postopka, kar ustreza tudi 6. členu Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic (EKČP) in 47. členu Listine EU o temeljnih pravicah. Sodišče je v zadevi odločilo po opravljeni glavni obravnavi ( prvi odstavek 51. člena ZUS-1).

14. Tožeča stranka je vztrajala pri tožbi in predložila Pogodbo o ustanovitvi Zavoda ..., iz katere je razvidno, da je bila celotna infrastruktura na območju cone TE-5 ... v upravljanju, kasneje pa v lastništvu tožeče stranke.

15. Tožena stranka je prav tako vztrajala pri svojih navedbah in prepustila lastništvo v presojo sodišču, ki je samo eden izmed pogojev za pridobitev statusa, še vedno pa ostaja sporno ali tlak 1 bar v omrežju predstavlja poseben tehnični standard, zaradi katerega naj bi bili procesi v coni PPC ... integrirani.

16. Sodišče je v dokaznem postopku vpogledalo v vse listine v upravnih spisih in predložene pogodbe ter zaslišalo zakonitega zastopnika tožnika A.A. , ki je potrdil navedbe tožeče stranke, glede tlaka 1 bar v omrežju in integriranosti procesov.

18. V obravnavani zadevi sodišče presoja pravilnost in zakonitost izpodbijane odločbe, s katero je tožena stranka zavrnila vlogo tožeče stranke za izdajo dovoljenja o pridobitvi statusa zaprtega distribucijskega sistema.

19. Tožena stranka je izpodbijano odločbo izdala v ponovnem postopku, saj je bila njena odločba o zavrnitvi vloge tožeče stranke za izdajo dovoljenja o pridobitvi statusa zaprtega distribucijskega sistema z dne 13. 1. 2016 s sodbo sodišča opr. št. II U 55/2016 z dne 21. 2. 2018 odpravljena in zadeva vrnjena istemu organu v ponovni postopek.

20. Med strankama postopka je spor o tem, ali sistem za distribucijo zemeljskega plina v coni PPC ... oz. coni TE-5 ... izpolnjuje pogoje iz prvega odstavka 227. člena EZ-1 za pridobitev statusa zaprtega distribucijskega sistema.

21. Status zaprtega distribucijskega sistema lahko v skladu z omenjeno določbo pridobi sistem za distribucijo zemeljskega plina, ki je s skupnim odjemnim mestom priključen neposredno na prenosni sistem in je namenjen distribuciji zemeljskega plina na geografsko zaokroženem industrijskem ali poslovnem območju ali območju za skupne storitve in ki praviloma ne oskrbuje gospodinjskih odjemalcev, če:

- so zaradi posebnih tehničnih ali varnostnih razlogov operacije ali proizvodni procesi končnih odjemalcev tega sistema integrirani, ali

- če omrežje distribuira zemeljski plin predvsem lastniku sistema ali njegovim povezanim podjetjem.

22. O podelitvi statusa zaprtega distribucijskega sistema odloča Agencija na podlagi zahteve operaterja distribucijskega sistema (to je lastnika distribucijskega sistema ali druge osebe, ki bo upravljala zaprt distribucijski sistem). Dovoljenje izda za obdobje deset let, če ugotovi, da obstoječi sistem za distribucijo izpolnjuje pogoje za pridobitev statusa zaprtega distribucijskega sistema (228. člen EZ-1)

23. Namen posebne pravne ureditve zaprtih distribucijskih sistemov je uvesti možnost ustanovitve regulativno poenostavljenih in s tem učinkovitejših (konkurenčnejših) sistemov za distribucijo zemeljskega plina, ki operaterja oproščajo določenih obveznosti, ki veljajo za distribucijske sisteme v lokalnih skupnostih. Distribucija zemeljskega plina znotraj malih in zaprtih sistemov, ki v skladu z EZ-1 pridobijo status zaprtega distribucijskega sistema, se namreč ne opravlja kot gospodarska javna služba dejavnost operaterja distribucijskega sistema iz 216. člena EZ-1 (226. člen EZ-1), kar pomeni, da operater ni omejen s pravili s področja delovanja gospodarskih javnih služb.

24. Iz izpodbijane odločbe tožene stranke je nesporno ugotovljeno:

- da je sistem za distribucijo zemeljskega plina na območju PPC ... s skupnim odjemnim mestom priključen neposredno na prenosni sistem zemeljskega plina s priključkom na mestu priključitve MRP Č., na podlagi Pogodbe o priključitvi na prenosno omrežje zemeljskega plina z A. d.o.o., št. TS/RS/137-2016/2018 z dne 26. 8. 2008 ter Pogodbo o odstopu do prenosnega omrežja zemeljskega plina št. 100/2009;

- da je sistem namenjen distribuciji na geografsko zaokroženem industrijskem oziroma poslovnem območju in ne oskrbuje gospodinjstev (1. točka 227. člena EZ-1).

25. Med strankama je sporno ali tožeča stranka izpolnjuje pogoje iz prve alineja prvega odstavka 227. člena EZ-1 za pridobitev statusa zaprtega distribucijskega sistema oziroma o tem

- ali v poslovno proizvodni coni sploh obstajajo posebni tehnični razlogi – obratovalni standard in

- ali so zaradi posebnih tehničnih razlogov, operacije ali proizvodni procesni končnih odjemalcev integrirani oziroma medsebojno povezani.

26. Tožeča stranka izpostavlja, da je izkazan poseben tehnični razlog v posebnem obratovalnem standardu, to je v višjem tlaku v omrežju 1 bar celotne cone, kot to velja za plinovodno omrežje zunaj cone. Bistveni razlikovalni element med posameznimi omrežji zemeljskega plina je prav obratovalni tlak in tehnični razlog za različno obravnavo odjemalcev in omrežij ter seveda za različno obravnavo tretjih udeležencev v odnosu do omrežij. Tožeča stranka zatrjuje, da so tehnološki procesi, ki potrebujejo tlak 1 bar vezani zlasti na livarsko industrijo, ker livarske peči za pripravo taline potrebujejo vstopni tlak 1 bar. Med največjimi odjemalci je B. d.d.. Tožena stranka meni, da tožeča stranka ni utemeljila na kakšen način naj bi bil proizvodni proces B. d.d. povezan s proizvodnimi procesi oziroma operacijami ostalih odjemalcev tega območja. Povezanost mora namreč obstajati zaradi posebnih tehničnih razlogov pri končnih odjemalcih, ki so v sistem povezani in ne zadostuje, da posebni tehnični razlog za višji tlak obstaja pri enem četudi največjem ali zgolj pri nekaterih končnih odjemalcih, medtem ko vse ostale s sistemom povezuje zgolj lokacija oziroma poslovni prostori znotraj te industrijske cone. Sodišče se strinja s stališčem tožeče stranke, da tako EZ-1 niti Direktiva št. 2009/73 ne postavljata zahteve koliko končnih odjemalcev v zaprtem distribucijskem sistemu bi moralo uporabljati posebni tehnični razlog – obratovalni standard ali biti neposredno integriranih. Takoj ko mora tožeča stranka enemu odjemalcu zaradi njegovih posebnih zahtev dobaviti zemeljski plin s tlakom 1 bar je zagotovila posebni obratovalni standard. Koliko končnih uporabnikov je integriranih ali pa so vsi pa za presojo integriranosti poslovnih oziroma proizvodnih procesov po posebnem obratovalnem standardu ni bistveno.

27. Glede zahteve po integriranosti operacij ali proizvodnih procesov zaradi posebnih tehničnih ali varnostnih razlogov Evropska komisija pojasnjuje, da zajema ta kriterij situacije, kjer več podjetij skupaj uporablja distribucijski sistem zaradi zagotovitve optimalne učinkovitosti integrirane oskrbe z energijo ali situacije, ko so zahtevani posebni tehnični, varnostni ali operativni standardi (točka 5.2 Pojasnjevalne opombe). V nadaljevanju Evropska komisija omenja tipična primera takšne povezanosti operacij ali proizvodnih procesov – prvi primer zajema industrijsko območje, kjer toploto, ki nastane ob proizvodni električne energije porabi drug uporabnik sistem v svojem proizvodnem procesu, drugi primer pa se nanaša na situacijo, ko uporabniki distribucijskega sistema potrebujejo drugačne standardne zanesljivosti dobave, kot jih nudi javno omrežje, še zlasti glede frekvence.

28. Posebni značaj dejavnosti in delovanja kot utemeljeno navaja tožeča stranka imajo tudi podjetja v coni PPC ..., in sicer imajo infrastrukturo, ceste, poti, vodovodno, električno, plinsko, instalacijsko, kanalizacijsko omrežje, ki je v zasebni lasti in s katero upravljajo v skupno korist preko organov tožeče stranke za razliko od uporabnikov zunaj cone, ki uporabljajo javno komunalno infrastrukturo. Na območju cone veljajo posebni obratovalni standardi in splošni pogoji, ki zavezujejo subjekte spoštovanja pravil sobivanja. Podjetja so integrirana oziroma medsebojno povezana tako, da zaradi posebnih pogojev sodelovanja (splošni pogoji) kot zaradi uporabe infrastrukture, zaradi poslovne povezanosti prednostnega izvajanja storitev za uporabnike v coni ob upoštevanju enake cene, skupno varovanje, posebni obratovalni standardi, prodaja proizvodov med družbami znotraj cone.

29. Iz predložene Pogodbe o ustanovitvi Zavoda ... z dne 10. 7. 2001 izhaja, da so ustanovitelji zavoda prenesli v upravljanje celotno infrastrukturo, ki jo predstavljajo nepremičnine in z dodatkom št. 2 k dne 17. 11. 2004 sklenjeni pogodbi o brezplačnem prenosu nepremičnin, vso infrastrukturo, torej tudi omrežje za zemeljski plin. Tako je izkazano, da je tožeča stranka lastnica plinovodne infrastrukture v coni TE-5 ....

30. Glede na navedeno, da je tožeča stranka lastnik distribucijskega sistema cevovodov od prenosnega omrežja do vseh odjemalcev v coni PPC ..., obstajajo dejanske in tehnične ovire za prevzem upravljanja distribucijskega sistema plina s strani C., ki je operater distribucijskega sistema v MOM na osnovi koncesijske pogodbe.

31. Po mnenju sodišča so zaradi posebnih tehničnih in varnostnih razlogov operacije končnih odjemalcev integrirane. Ne gre strogo za proizvodni proces integracije, torej, če so odjemalci, ki so priključeni na omrežje znotraj zaprtega distribucijskega sistema, povezani oziroma soodvisni tako, da proizvodni procesi enega vplivajo na procese drugega, temveč je potrebno razumeti, da je zaprt sistem integriran za takšne tehnološke procese, ki se opredeljujejo kot celota in ki predstavljajo takšno industrijsko in poslovno območje ali območje za skupne storitve (Direktiva št. 2009/73), v skupni rabi infrastrukture. Podjetja v coni TE-5 ... so namreč interno povezane tako s komunalno kot tudi telekomunikacijsko infrastrukturo, ki je v zasebni lasti in nima povezava z mestno (MOM) infrastrukturo. Integrirani pa so tudi proizvodni procesi subjektov v coni TE-5 ... . Zaradi geografske povezanosti jih namreč povezuje skupna infrastruktura. Namen uporabe tega striktno zaprtega prostora, je opredeljen z Odlokom o podrobnem prostorskem načrtu za poslovno proizvodno cono ... (MUV št. 25/2017 z dne 22. 9. 2017 - OPPN). Slednji ohranja identiteto že izgrajene industrijske zasnove cone.

32. Sodišče je po obrazloženem ugotovilo, da je bil nepravilno uporabljen materialni predpis, zato je na podlagi 4. točke prvega odstavka 64. člena ZUS-1 izpodbijano odločbo odpravilo.

33. V predmetni zadevi so izpolnjeni pogoji iz prvega odstavka 65. člena ZUS-1, da sodišče samo odloča o stvari (v sporu polne jurisdikcije), če narava stvari to dopušča in če dajejo podatki postopka za to zanesljivo podlago ali če je na glavni obravnavi samo ugotovilo dejansko stanje.

34. Sodišče je zato ugotovilo, da so izpolnjeni pogoji za izdajo dovoljenja o pridobitvi statusa zaprtega distribucijskega sistema v coni TE-5 ... in vlogi tožeče stranke za izdajo dovoljenja o pridobitvi statusa zaprtega distribucijskega dovoljenja za območje cone TE-5 ..., ugodilo (1. odstavek 65. člena ZUS-1). Tožena stranka je dolžna tožeči stranki v skladu z 228. členom EZ-1 izdati dovoljenje o pridobitvi statusa zaprtega distribucijskega sistema, v roku 30 dni od prejema te sodbe.

Energetski zakon (2014) - EZ-1  - člen 216, 216/4, 227, 227/1, 228

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.