UPRS Sodba I U 1823/2021-6
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2022-04-22

dr. Damjan Gantar (preds.), Jure Likar (poroč.), mag. Barbara Fajdiga Jadek (član.)

BREZPLAČNA PRAVNA POMOČ - UPRAVNI POSTOPEK

brezplačna pravna pomoč - dodelitev brezplačne pravne pomoči - upravičenost do brezplačne pravne pomoči - sprememba okoliščin za dodelitev brezplačne pravne pomoči - obrazložitev odločbe

Iz razlogov izpodbijane odločbe ni razvidno, ali tožnica pogoja za dodelitev brezplačne pravne pomoči ni izpolnjevala ves čas, za katerega ji je bila ta dodeljena, saj niso jasne časovne okoliščine ugotavljanja vrednosti tožničinih delnic. Zato je v izpodbijanem upravnem aktu izostala tudi določna opredelitev, kdaj je prišlo do spremembe tožničinega premoženjskega stanja, saj se za neupravičeno prejeto brezplačno pravno pomoč med drugim šteje že plačana brezplačna pravna pomoč, ki je bila upravičencu dodeljena na podlagi spremembe podatkov v smislu drugega odstavka 41. člena tega zakona.

I. Tožbi se ugodi, odločba Okrožnega sodišča v Krškem Bpp 248/2018 z dne 8. 11. 2021 se odpravi in se zadeva vrne istemu organu v ponoven postopek.

II. Tožena stranka je dolžna tožeči stranki povrniti stroške postopka v znesku 347,70 EUR v roku 15 dni od vročitve te sodbe, od poteka tega roka do plačila z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

1. Z izpodbijano odločbo je tožena stranka odločila, da tožnici preneha upravičenost do brezplačne pravne pomoči (BPP), ki ji je bila dodeljena z odločbo Bpp 248/2018 z dne 21. 6. 2018, zaradi česar je navedeno BPP štela za neupravičeno prejeto.

2. Iz obrazložitve je razvidno, da je bila tožnici dodeljena redna BPP za sestavo in vložitev odgovora na tožbo v pravdni zadevi I P 38/2018, ki se vodi pred Okrajnim sodiščem v Krškem, in sicer za zastopanje na prvi stopnji in kot oprostitev plačila stroškov postopka.

3. Tožena stranka ugotavlja, da je bila tožnici v zadevi Bpp 513/2021 zavrnjena prošnja. Dne 28. 10. 2021 je bila namreč pozvana, naj se izjasni glede lastništva vrednostnih papirjev A., d.d. in B., d.d. (200 vrednostnih papirjev A., d.d. v vrednosti 22.500,00 EUR in 6 vrednostnih papirjev B., d.d. v vrednosti 2.640,00 EUR, skupaj 25.140,00 EUR). Poleg tega je bila seznanjena z ugotovitvijo, da ne izpolnjuje premoženjskega cenzusa za BPP (v navedeni zadevi), saj razpolaga s premoženjem, katerega vrednost presega 19.304,65 EUR. Tožnica je v navedeni zadevi sicer potrdila, da je lastnica omenjenih vrednostnih papirjev od prejema certifikatov ob samostojnosti Slovenije, vendar je izjavila, da je na njih pozabila.

4. Iz nadaljnje obrazložitve je razvidno, da je tožena stranka preverila podatke o premoženju, ki jih je tožnica navedla v prošnji z dne 18. 6. 2018 v zadevi Bpp 248/2018. Ugotovila je, da tožnica ni označila, da je lastnica vrednostnih papirjev, čeprav nasprotno izhaja iz njenega odgovora v zadevi Bpp 513/2021 in podatkov registra KDD. Zato je tožena stranka presodila, da je tožnica v prošnji z dne 18. 6. 2018 navedla neresnične podatke o svojem premoženju.

5. Zoper izpodbijano odločbo je tožnica vložila tožbo zaradi nepravilno in nepopolno ugotovljenega dejanskega stanja, nepravilne uporabe materialnega prava in bistvenih kršitev določb postopka.

6. Iz tožbenih navedb je razvidno, da tožnica ni navajala neresničnih podatkov o svojem premoženjskem stanju, saj je že v zadevi Bpp 513/2021, nanašajoči se na prošnjo za BPP za sestavo in vložitev odgovora na pritožbo v zadevi I P 38/2018, pojasnila, da je sporne vrednostne papirje prejela kot certifikat ob samostojnosti Slovenije in na njih pozabila.

7. Po tožničinem mnenju ni jasno, na kateri pravni podlagi ji je prenehala upravičenost do BPP. Trdi, da to ne more biti 42. v zvezi s 37. členom Zakona o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju ZBPP), saj se na lažno prikazovanje in zamolčanje podatkov nanaša 43. člen ZBPP. Poudarja, da bi morala tožena stranka ob vložitvi prošnje za BPP po uradni dolžnosti dobiti podatke iz evidenc KDD, česar pa ni storila. Izpostavlja, da se je vrednost delnice A., d.d. in B., d.d. v obdobju od 30. 11. 2016 do 1. 12. 2021 bistveno zvišala. Trdi, da bi morala tožena stranka ob odločanju v letu 2018 preverjati celotno tožničino premoženjsko stanje, ki tudi ob upoštevanju takratne vrednosti navedenih delnic ne bi preseglo omejitve 48 osnovnih zneskov po Zakonu o socialno varstvenih prejemkih (v nadaljevanju ZSVarPre). Meni, da bi bilo treba upoštevati tudi njen sedanji socialni položaj in s tem v zvezi pojasnjuje, da prejema pokojnino v mesečnem znesku 526,20 EUR ter da sama živi v stanovanjski hiši z visokimi stroški. Predlaga odpravo izpodbijane odločbe in priglaša stroške postopka v upravnem sporu.

8. Tožena stranka je poslala spis, ki se nanaša na zadevo, na tožbo pa ni odgovorila.

10. Iz izpodbijane odločbe je razvidno, da temelji na 42. členu ZBPP, ki je določba procesne narave, saj je iz nje razvidno, da strokovna služba za BPP začne postopek ugotavljanja upravičenosti do BPP po uradni dolžnosti, kadar ugotovi, da so nastopile okoliščine, zaradi katerih bi bilo treba izdati drugačno odločbo o upravičenosti do BPP, ker upravičenec ni več upravičen do BPP ali je upravičen v ožjem obsegu ali le za nekatere oblike BPP (prvi odstavek).

11. Po presoji sodišča je sicer pravilno stališče tožene stranke, da je treba v zvezi z upravičenostjo do BPP upoštevati tudi 27. člen ZSVarPre, iz katerega izhaja, da se denarna socialna pomoč ne dodeli samski osebi ali družini, ki ima premoženje, ki se upošteva po zakonu, ki ureja uveljavljanje pravic iz javnih sredstev, ki dosega ali presega višino 48 osnovnih zneskov minimalnega dohodka. Vendar pa iz razlogov izpodbijane odločbe ni razvidno, ali tožnica tega pogoja za dodelitev brezplačne pravne pomoči ni izpolnjevala ves čas, za katerega ji je bila ta dodeljena,

saj niso jasne časovne okoliščine ugotavljanja vrednosti tožničinih delnic (po tečaju v času dodelitve BPP ali glede na tečaj, ko je tožena stranka s sklepom že odločila o končnem obračunu storitev BPP). Zato je v izpodbijanem upravnem aktu izostala tudi določna opredelitev, kdaj je prišlo do spremembe tožničinega premoženjskega stanja, saj se za neupravičeno prejeto brezplačno pravno pomoč med drugim šteje že plačana brezplačna pravna pomoč, ki je bila upravičencu dodeljena na podlagi spremembe podatkov v smislu drugega odstavka 41. člena

tega zakona (prvi odstavek 43. člena ZBPP). Glede na navedeno je podana bistvena kršitev določb upravnega postopka v smislu 2. točke prvega odstavka 27. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) v zvezi s 7. točko drugega odstavka 237. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (v nadaljevanju ZUP).

12. Zato je sodišče na podlagi 2. in 3. točke prvega odstavka 64. člena ZUS-1 tožbi ugodilo, izpodbijano odločbo odpravilo in zadevo vrnilo toženi stranki v ponoven postopek. Ob upoštevanju zgornjih izhodišč bo morala tožena stranka ponovno določno oceniti vrednost tožničinih delnic v času dodelitve BPP, na tej podlagi presojati tožničin takratni materialni položaj in ji glede na pravila posebnega ugotovitvenega postopka (145. in nadaljnji členi ZUP) pred izdajo odločbe dati možnost izjave o vseh pomembnih dejstvih in okoliščinah.

13. Sodišče je o tožbi odločilo na seji, ker je bilo že na podlagi tožbe, izpodbijanega akta in upravnega spisa očitno, da je treba tožbi ugoditi in upravni akt odpraviti, v upravnem sporu pa ni sodeloval stranski udeleženec z nasprotnim interesom (prva alineja drugega odstavka 59. člena ZUS-1).

14. Povrnitev stroškov postopka v upravnem sporu je urejena v določbi 25. člena ZUS-1. Če sodišče tožbi ugodi, se tožnici glede na opravljena procesna dejanja in način obravnavanja zadeve prisodi pavšalni znesek povračila stroškov v skladu s Pravilnikom o povrnitvi stroškov tožniku v upravnem sporu (tretji odstavek 25. člena ZUS-1). Ker je bila zadeva rešena na seji, tožnica pa je v postopku imela pooblaščenca, ki je odvetnik, se ji priznajo stroški v višini 285,00 EUR (drugi odstavek 3. člena Pravilnika). To znese skupaj z zahtevanim 22 % DDV (v višini 62,70 EUR) 347,70 EUR. Zakonske zamudne obresti od stroškov postopka tečejo od poteka roka za njihovo prostovoljno plačilo (prvi odstavek 299. člena Obligacijskega zakonika), plačana sodna taksa za postopek pa bo vrnjena po uradni dolžnosti (opomba 6.1. c Taksne tarife Zakona o sodnih taksah; ZST-1).

Skladno s prvim odstavkom 41. člena ZBPP mora upravičenec pogoje za dodelitev brezplačne pravne pomoči izpolnjevati ves čas, za katerega mu je ta dodeljena.

Glasi se: "Upravičenec mora pristojno strokovno službo za BPP v času od dodelitve brezplačne pravne pomoči do dneva dokončnega obračuna stroškov obveščati o vseh dejstvih in okoliščinah oziroma vseh spremembah, ki vplivajo ali bi vplivale na pravico do brezplačne pravne pomoči ter na obliko, obseg in obdobje prejemanja."

Zakon o brezplačni pravni pomoči (2001) - ZBPP  - člen 43, 43/1

Zakon o splošnem upravnem postopku (1999) - ZUP  - člen 237, 237/1, 237/1-7

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.