UPRS Sodba I U 72/2019-9
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2019-02-05

Bojana Prezelj Trampuž (preds.), mag. Slavica Ivanović Koca (poroč.), Adriana Hribar Milič

brezplačna pravna pomoč - obseg dodeljene brezplačna pravne pomoči - pravno svetovanje

BPP se dodeli praviloma v obsegu, kot jo uveljavlja prosilec, in za čas, potreben glede na obliko, ki je bila dodeljena (prvi odstavek 28. člena ZBPP). Tožena stranka lahko določi drugačen obseg posameznih oblik BPP, če oceni, da bo tudi s posameznimi oblikami pravne pomoči dosežen pričakovani rezultat ali določi oziroma omeji vrsto storitev oziroma število ur pravnega svetovanja (prva, druga in tretja alineja drugega odstavka 28. člena ZBPP).

II. Vsaka stranka trpi svoje stroške postopka.

1. Z izpodbijano odločbo je tožena stranka tožniku dodelila redno brezplačno pravno pomoč (v nadaljevanju BPP) za pravno svetovanje v obsegu sestanka/sestankov z odvetnikom v skupnem trajanju do treh ur, preučitve dokumentacije, eventualnega vpogleda v sodne spise in izdelave obrazloženega pisnega pravnega mnenja zaradi preučitve pravnega položaja prosilca ter možnosti morebitnih nadaljnjih sodnih postopkov, ob pogoju verjetnih izgledov za uspeh po 24. členu Zakona o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju ZBPP), v pravdnem postopku Okrajnega sodišča v Ljubljani IV P 1267/2018, od vključno dne 9. 11. 2018 dalje (I. točka izreka). Tožnik se je dolžan v roku 3 mesecev od prejema odločbe zglasiti pri dodeljenemu odvetniku ter o tem v roku 8 dni od sestanka pri odvetniku obvestiti pristojni organ za BPP (II. točka izreka). Za izvajanje BPP je določena odvetnica A.A.

2. V obrazložitvi izpodbijane odločbe tožena stranka navaja, da je tožnik 8. 11. 2018 vložil prošnjo za dodelitev BPP, smiselno za pravno svetovanje in zastopanje pred sodiščem I. stopnje v pravdnem postopku Okrajnega sodišča v zadevi IV P 1267/2018, v katerem je tožnik tožeča stranka in za oprostitev stroškov postopka. Tožena stranka je ugotovila, da je tožnik nevladna organizacija oziroma združenje, ki deluje neprofitno in v javnem interesu ter je vpisan v ustrezen register v skladu z veljavno zakonodajo. Skladno s četrtim odstavkom 11. člena ZBPP se materialni položaj tožnika ni ugotavljal. V obrazložitvi izpodbijane odločbe se tožena stranka sklicuje na peti odstavek 24. člena, 26. člen in 28. člen ZBPP. Na podlagi prve alineje drugega odstavka 28. člena ZBPP tožena stranka lahko določi drugačen obseg ali obliko BPP, če oceni, da bo tudi tako dosežen pričakovani rezultat. Tožena stranka je tako ugotovila, da je v obravnavanem primeru z dodeljenim obsegom in obliko BPP (t.j. s pravnim svetovanjem) tožniku v tej fazi zagotovila ustrezno varstvo tožnikovih pravic. Na podlagi predloženih in po uradni dolžnosti pridobljenih dokazil namreč ni razvidno, ali bi večji obseg ali druga oblika BPP sploh bila razumna in v skladu s pogoji iz 24. člena ZBPP, zato bi bila v tej fazi dodelitev BPP v večjem obsegu ali še za drugo obliko v nasprotju s 24. členom ZBPP. Kolikor bo iz ustreznega pisnega obrazloženega pravnega mnenja izvajalca BPP izhajal obstoj verjetnih izgledov za uspeh tožnika s tožbo v pravdnem postopku Okrajnega sodišča v Ljubljani IV P 1267/2018 po 24. členu ZBPP, bo tožena stranka tožniku po uradni dolžnosti izdala ustrezno dopolnilno odločbo za BPP, v obliki pravnega svetovanja in zastopanja pred sodiščem I. stopnje oziroma v drugi ustrezni obliki. Smiselno enako bo tožena stranka postopala tudi v primeru, da bo tožnik predložil dokazila o nastalih stroških postopka, ki bodo tožniku naloženi v plačilo, na primer kot založitev predujma. Dodeljena BPP zajema plačila za tista dejanja pravnega svetovanja, ki do dneva vložitve prošnje za dodelitev BPP še niso bila opravljena. V nadaljevanju se tožena stranka sklicuje na tretji in peti odstavek 28. člena ZBPP. Na podlagi tretje alineje drugega odstavka 28. člena ZBPP je tožena stranka določila oziroma omejila vrsto storitev oziroma število ur pravnega svetovanja in je v konkretnem primeru glede na dokumentacijo v spisu ocenila, da je omejitev števila ur pravnega svetovanja za sestanke pri odvetniku na tri ure primerna za dosega pričakovanega rezultata. V nadaljevanju se tožena stranka sklicuje na prvi odstavek 29. člena, prvi odstavek 30. člena, peti odstavek 40. člena, 41. člen in drugi odstavek 43. člena ZBPP.

3. Tožnik v tožbi navaja, da se ne strinja z odločbo tožene stranke in meni, da je pomanjkljiva. Tožena stranka je tožniku dodelila BPP le za svetovanje, ne pa tudi za vložitev pravnega sredstva, torej odgovora na tožbo ali ugovora na I. stopnji. Tožnik je mnenja, da možnost uspeha lahko poda samo sodišče. V nadaljevanju tožbe opisuje svoje delo, ter da ga Mestna občina Ljubljana omejuje pri njegovem nadaljnjem poslovanju, ker mu je prekinila najemno pogodbo na ... cesti. Prostori, ki so bili ponujeni s strani Mestne občine Ljubljana, pa niso primerni za knjižnico, prav tako ni primerna lokacija. Zaradi celotne zadeve tožnik sodišču predlaga, da tožbi ugodi in mu odobri BPP v celoti, tudi za vložitev pravnega sredstva, torej odgovora na tožbo ali ugovora na I. stopnji, ob kateri pričakuje uspešnost nasprotne tožbe, ter da toženi stranki naloži povrnitev stroškov postopka. V primeru, da sodišče meni, da tožniku ne pripada BPP v tem obsegu, se naj vzame še to, kar je tožena stranka ponudila, kajti zgolj svetovanje brez potrebne dodatne pravne strokovnosti mu ne pomaga.

4. Tožena stranka je poslala upravne spise in dodala, da vztraja pri svoji odločitvi.

6. V obravnavani zadevi je sporen obseg dodeljene BPP. BPP se lahko dodeli za pravno svetovanje, pravno zastopanje in za druge pravne storitve, določene z zakonom, za vse oblike sodnega varstva pred vsemi sodišči splošne pristojnosti in specializiranimi sodišči v Republiki Sloveniji, pred Ustavnim sodiščem Republike Slovenije in pred vsemi organi, institucijami ali osebami v Republiki Sloveniji, ki so pristojne za izvensodno poravnavanje sporov ter kot oprostitev plačila stroškov sodnega postopka (prvi odstavek 7. člena ZBPP). Oblike BPP določa 26. člen ZBPP, ki v prvem odstavku določa, da se BPP v isti zadevi lahko dodeli za pravno svetovanje; za sestavo overitev in potrditev listin o pravnih razmerjih, dejstvih in izjavah; za pravno svetovanje in zastopanje za sklenitev izvensodne poravnave; za pravno svetovanje in zastopanje v postopku pred sodišči na prvi in drugi stopnji; za pravno svetovanje in zastopanje v zvezi z izrednimi pravnimi sredstvi; za pravno svetovanje in zastopanje v zvezi z ustavno pritožbo; za pravno svetovanje in zastopanje pred mednarodnimi sodišči; za pravno svetovanje in zastopanje pri vložitvi pobude za oceno ustavnosti ter kot oprostitev plačila stroškov sodnega postopka.

7. BPP se dodeli praviloma v obsegu, kot jo uveljavlja prosilec, in za čas, potreben glede na obliko, ki je bila dodeljena (prvi odstavek 28. člena ZBPP). Tožena stranka lahko določi drugačen obseg posameznih oblik BPP, če oceni, da bo tudi s posameznimi oblikami pravne pomoči dosežen pričakovani rezultat ali določi oziroma omeji vrsto storitev oziroma število ur pravnega svetovanja (prva, druga in tretja alineja drugega odstavka 28. člena ZBPP).

8. V vloženi prošnji za dodelitev BPP je tožnik res navedel, da želi BPP za pravno svetovanje in zastopanje pred sodiščem I. stopnje v pravdnem postopku Okrajnega sodišča v Ljubljani v zadevi IV P 1267/2018. Vendar takšna opredelitev zaprošene BPP po presoji sodišča ne pomeni, da tožena stranka po proučitvi zadeve, glede na okoliščine zadeve in glede na oceno, da bo dosežen pričakovani rezultat, ne more določiti drugačne oblike in obsega BPP, torej v spornem primeru pravnega svetovanja. Ta vrsta BPP je namreč namenjena proučitvi pravnega položaja in ustreznih pravnih predpisov, zaradi seznanitve upravičenca z vsemi vprašanji in okoliščinami, ki so pomembne za njegove pravice, obveznosti in pravna razmerja ter o pogojih, obliki in vsebini pravnih sredstev in postopkov za njihovo zavarovanje (tretji odstavek 26. člena ZBPP).

9. Te določbe in določba 28. člena ZBPP, ki toženi stranki omogočajo, da določi ustrezno obliko in obseg BPP, je tožena stranka pri izdaji izpodbijane odločbe pravilno uporabila in sodišče sodi, da je tožena stranka z izpodbijano odločbo odobrila BPP v obsegu, ki zadosti namenu dodelitve BPP.

10. Glede na to, da tožena stranka, kot izhaja iz prvega odstavka 28. člena ZBPP, ni strogo vezana na zahtevek oziroma zaprošeno obliko pravne pomoči, izrecna odločitev, da se tožniku BPP za pravno svetovanje in zastopanje pred sodiščem I. stopnje v pravdnem postopku Okrajnega sodišča v zadevi IV P 1267/2018 ne dodeli, ne predstavlja bistvene kršitve pravil postopka. Poleg tega pa ta odločitev tožniku tudi ni v škodo. Kolikor bo postavljena odvetnica v pravnem mnenju podala oceno, da ima zadeva verjeten izgled za uspeh po 24. členu ZBPP, je že tožena stranka v izpodbijani odločbi navedla, da bo tožniku izdala ustrezno dopolnilno odločbo za BPP, oziroma bo tožnik lahko zaprosil za BPP za pravno svetovanje in zastopanje v navedeni zadevi oziroma. Povedano drugače tožnik bo lahko po prejemu obrazloženega pravnega mnenja vložil novo prošnjo za BPP in v novi prošnji navedel vrsto, obliko in obseg BPP, ki jo zahteva. Tožena stranka pa bo morala tožnikovo prošnjo za BPP obravnavati po vsebini in v skladu z določbami ZBPP.

11. Po povedanem je odločitev tožene stranke pravilna in zakonita, v postopku pa tudi niso bila kršena pravila postopka, na katere pazi sodišče po uradni dolžnosti, zato je sodišče tožbo na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) kot neutemeljeno zavrnilo.

12. Sodna taksa se tožnika ni odmerila, ker tožniku v tem postopku taksna obveznost ni nastala (četrti odstavek 10. člena Zakona o sodnih taksah, ZST-1).

13. Odločitev o stroškovnem zahtevku tožnika je sodišče sprejelo na podlagi četrtega odstavka 25. člena ZUS-1, ki določa, da vsaka stranka nosi svoje stroške postopka, če sodišče tožbo zavrne.

Zakon o brezplačni pravni pomoči (2001) - ZBPP  - člen 28, 28/1, 28/2, 28/2-1, 28/2-2, 28/2-3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.