UPRS Sodba II U 285/2017-13
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2019-07-03

Vlasta Švagelj Gabrovec (preds.), Violeta Tručl (poroč.), Nevenka Đebi

izvršba - davčna izvršba - izvršilni naslov - zastarana terjatev

Če davek ni plačan v z zakonom predpisanih rokih, davčni organ začne davčno izvršbo z izdajo sklepa o izvršbi. Davčna izvršba se izvede na podlagi izvršilnega naslova, med katerimi je tudi izvršljiva odločba o odmeri davka.

1. Z v uvodu citiranim sklepom o davčni izvršbi je prvostopni organ odločil, da se zoper dolžnika opravi davčna izvršba dolgovanega zneska obveznosti, ki znaša na dan 19. 12. 2016: glavnica 1.379,50 EUR, zamudne obresti 4,09 EUR in stroški sklepa 25,00 EUR, skupaj 1.408,59 EUR. Izvršba se opravi na dolžnikove denarne prejemke in se izplačevalcu Zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije naloži, da izvrši sklep o davčni izvršbi z rubežem denarnih prejemkov dolžnika. Rubež se nanaša tudi na povečanje denarnih prejemkov, do katerega pride po vročitvi sklepa. Zarubi se največ do višine 2/3 dolžnikovih denarnih prejemkov, vendar tako, da dolžniku ostane znesek najmanj v višini 76 % minimalne plače po zakonu, ki ureja minimalno plačo. Rubež ne zajema denarnih prejemkov, ki so po določbi 159. člena Zakona o davčnem postopku (v nadaljevanju ZDavP-2) izvzeti iz izvršbe. Izplačevalcu se prepoveduje izplačati zarubljeni del denarnih prejemkov dolžniku. Izvršilna naslova za predmetno izvršbo sta odločba o odmeri dohodnine za leto 2015, št. 02 70614 z dne 28. 10. 2016 in predmetni sklep, s katerim so odmerjeni stroški izvršbe.

2. Tožnik se je zoper ta sklep pritožil, Ministrstvo za finance pa je z v uvodu navedeno odločbo njegovo pritožbo zavrnilo. Iz obrazložitve zgoraj navedenih aktov izhaja, da je davčni organ, ker tožnik v predpisanem roku ni poravnal obveznosti, ki je navedena v izreku prvostopnega sklepa, v skladu s 143. členom ZDavP-2 začel davčno izvršbo z izdajo sklepa o izvršbi. Zamudne obresti so obračunane v skladu s 96. členom ZDavP-2. V skladu s 145. členom ZDavP-2 se davčna izvršba izvede na podlagi izvršilnega naslova, med katerimi je v drugem odstavku tega člena navedena izvršljiva odločba o odmeri davka, ki predstavlja veljaven izvršilni naslov v konkretnem primeru.

3. Glede pritožbenih navedb drugostopni organ navaja, da je bil tožniku dne 31. 5. 2016 izdan informativni izračun dohodnine št. DT 02-70614 za leto 2015, zoper katerega je vložil ugovor, o njem pa je bila izdana odločba št. DT 02-70614-0, ki mu je bila vročena dne 7. 11. 2016. Na podlagi tega izvršilnega naslova se tožnika terja za znesek glavnice v znesku 1.379,50 EUR in obračunanih zamudnih obresti po 96. členu ZDavP-2 v višini 4,09 EUR. K temu so bili prišteti še stroški davčne izvršbe, tako da skupen dolg znaša 1.408,59 EUR. Pritožnik bi zoper navedeno odmerno odločbo lahko vložil pritožbo, s pritožbo zoper sklep o izvršbi pa samega izvršilnega naslova ni več mogoče izpodbijati.

4. Tožnik v vloženi tožbi navaja, da mu navedeni akt nalaga, da še drugič izpolni naturalno, prekludirano in zastarano terjatev, s tem pa se mu kršijo ustavne pravice iz 2. člena Ustave in še dodatno načelo enakosti pred zakonom iz Ustave RS. Predlaga, da sodišče s sodbo odloči, da se tožniku dela škoda na nezakonit in neustaven način in naj se izpodbijani sklep v celoti razveljavi oziroma odpravi.

5. Tožena stranka v odgovoru na tožbo vztraja pri razlogih iz obrazložitve zgoraj navedenih aktov in predlaga, da sodišče tožbo kot neutemeljeno zavrne.

7. Po presoji sodišča je izpodbijani upravni akt pravilen in na zakonu utemeljen iz razlogov, ki so navedeni v prvostopnem sklepu in drugostopni odločbi in se sodišče nanje v tej sodbi sklicuje (drugi odstavek 71. člena Zakona o upravnem sporu - v nadaljevanju ZUS-1). Tožeča stranka v tožbi ponavlja pritožbene navedbe, na katere je drugostopni organ odgovoril v svoji odločbi in njene ugovore pravilno zavrnil. Zato je sodišče tožbo kot neutemeljeno zavrnilo (prvi odstavek 63. člena ZUS-1), k tožbenim navedbam pa še dodaja:

8. Če davek ni plačan v z zakonom predpisanih rokih, davčni organ začne davčno izvršbo z izdajo sklepa o izvršbi (143. člen ZDavP-2). Davčna izvršba se izvede na podlagi izvršilnega naslova (prvi odstavek 145. člena ZDavP-2). Izvršilni naslovi so določeni v drugem odstavku 145. člena ZDavP-2, med katerimi je tudi izvršljiva odločba o odmeri davka. Predmet davčne izvršbe je lahko vsako dolžnikovo premoženje ali premoženjska pravica, če ni z zakonom izvzeta iz davčne izvršbe (144. člen ZDavP-2).

9. Izpodbijani sklep o izvršbi je bil izdan v skladu z zgoraj citiranimi določili. Ker tožnik svoje obveznosti ni poravnal, je davčni organ utemeljeno začel davčno izvršbo. Pri tem je izvršilni naslov in datum izvršljivosti, razviden iz prvostopnega sklepa, to je pravnomočna in izvršljiva odločba o odmeri dohodnine za leto 2015.

10. Tožeča stranka tudi s tožbenimi navedbami ne more biti uspešna. Tožnik v tožbi pavšalno in neargumentirano navaja, da se zgoraj navedeni znesek od njega izterjuje neutemeljeno, čemur glede na zgoraj navedeno ni mogoče pritrditi. K zgoraj navedenemu sodišče še dodaja, da izpodbijanje izvršilnega naslova v postopku izvršbe ni več mogoče (sedmi odstavek 157. člena ZDavP-2).

11. Po obrazloženem je sodišče odločilo, kot izhaja iz izreka te sodbe.

Zakon o davčnem postopku (2006) - ZDavP-2  - člen 143, 144, 145, 157, 157/2

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 71, 71/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.