UPRS Sodba I U 1320/2018-11
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2019-04-04

Lara Bartenjev (preds.), Irena Grm (poroč.), Petra Hočevar

Upravičenje do zastopanja v postopkih pred Uradom ni premoženjska pravica, ki bi bila lahko predmet pravnega nasledstva, temveč (osebni) status vpisanega pravnega subjekta, ki zato ni prenosljiv.

II. Vsaka stranka trpi svoje stroške postopka.

1. Urad Republike Slovenije za intelektualno lastnino (v nadaljevanju organ) je z izpodbijano odločbo zavrnil tožnikovo zahtevo za vpis spremembe v register zastopnikov za modele in znamke tako, da bi se pod registrsko številko ... namesto zastopnika A.A., odvetnika, vpisala Odvetniška pisarna A.A. d. o. o., (1. točka izreka) in ugotovil, da posebni stroški v tem postopku niso nastali (2. točka izreka).

2. Iz obrazložitve izhaja, da je 13. 4. 2018 organ prejel tožnikovo zahtevo za vpis spremembe v register zastopnikov za modele in znamke tako, da bi se pod registrsko številko ... namesto zastopnika A.A., odvetnika, vpisala Odvetniška pisarna A.A. d. o. o., ker je na podlagi 667. člena Zakona o gospodarskih družbah (v nadaljevanju ZGD-1) prišlo do prenosa podjetja odvetnika zasebnika A.A. na novo kapitalsko družbo Odvetniško pisarno A.A. d. o. o. K zahtevi je bil priložen tudi redni izpis iz sodnega/poslovnega registra z dne 12. 4. 2018 za Odvetniško pisarno A.A. d. o. o.

3. Na podlagi take zahteve je organ tožniku poslal dopis, s katerim ga je seznanil z dejstvi in okoliščinami ter ga pozval, da vloženo zahtevo dopolni še z zahtevo za izbris zastopnika iz registra zastopnikov za modele in znamke, glede na to, da iz njegove zahteve izhaja, da je bil odvetnik A.A. iz AJPES-a izbrisan. Tožnik je kljub temu pri zahtevi za vpis spremembe v register zastopnikov za modele in znamke vztrajal.

4. Organ je z vpogledom v AJPES ugotovil, da je bil 14. 1. 2009 odvetnik A.A. izbrisan iz registra pravnih subjektov in da dejansko posluje le še v okviru Odvetniške pisarne A.A. d. o. o. Tako v tem primeru ne gre za pravno levitev ene in iste osebe, kar je značilnost formalnih statusnih preoblikovanj, temveč za prenos premoženja s fizične na pravno osebo.

5. Glede na to je, ob upoštevanju 667. člena ZGD-1 in tretjega odstavka 131. člena Zakona o industrijski lastnini (v nadaljevanju ZIL-1), treba v tem primeru ločiti med dvema različnima subjektoma, to je samostojnim odvetnikom, ki je vpisan v register kot zastopnik za modele in znamke, ter odvetniško pisarno, ki ni vpisana v ta register. Pravica do zastopanja pred uradom po svoji naravi ne more biti predmet pravnega nasledstva med samostojnim odvetnikom in odvetniško pisarno po ZGD-1 oziroma ni prenosljiva. 667. člen in naslednji ZGD-1 namreč urejajo prenos pravic, ki so vezane na podjetje, ne pa pravic, kot je pravica do zastopanja. Zato je treba v tem primeru (če želi odvetniška pisarna zastopati stranke pred organom) zahtevati vpis odvetniške pisarne kot vpis povsem novega pravnega subjekta v skladu z b) točko tretjega odstavka 131. člena ZIL-1, četudi je v njej tožnik družbenik in ustanovitelj.

6. Poleg tega se zahteva za vpis spremembe v register zastopnikov za modele in znamke skladno z drugim odstavkom 15. člena Pravilnika o načinu opravljanja strokovnega izpita in vpisu v ustrezni register zastopnikov pri Uradu Republike Slovenije za intelektualno lastnino (v nadaljevanju Pravilnik) lahko nanaša na spremembo imena ali firme, spremembo naslova ali sedeža in izbris iz registra zastopnikov, ne pa tudi na vpis povsem novega pravnega subjekta, za kar gre v tem primeru. Glede na navedeno je organ tožnikovo zahtevo za vpis spremembe v register zastopnikov za modele in znamke na podlagi 207. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (v nadaljevanju ZUP) v zvezi s tretjim odstavkom 131. člena ZIL-1 in 15. členom Pravilnika kot neutemeljeno zavrnil.

7. Tožnik se s tako odločitvijo ne strinja in iz razloga nepravilne uporabe materialnega prava po 1. točki prvega odstavka 27. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) vlaga tožbo. Navaja, da dejansko stanje ni sporno, prav tako tudi ne sam prenos samostojnega odvetnika A.A. na novo kapitalsko družbo Odvetniško pisarno A.A. d. o. o., vendar pa je nepravilno stališče organa, da pravica do zastopanja pred organom ne bi mogla biti predmet pravnega nasledstva oziroma naj ne bi bila prenosljiva. Z vpisom v register zastopnikov je namreč pridobil pravico do zastopanja strank v postopku pred organom oziroma status zastopnika, s tem pa še ni pridobil pravice do zastopanja konkretne stranke v konkretnem postopku, saj za to v vsakem posameznem primeru potrebuje posebno pisno pooblastilo stranke. Za posebno naravo pooblastilnega razmerja, za katerega bi lahko veljalo, da je njegova narava nasprotju prenosu, bi tako lahko šlo le v primeru zastopanja konkretne stranke v konkretnem postopku na podlagi posebnega pisnega pooblastila. Status, ki ga zastopnik pridobi z vpisom v register zastopnikov, pa ne predstavlja posebnega pooblastilnega razmerja med zastopnikom in stranko, ampak pravico zastopnika, da opravlja storitve zastopanja pred organom. V tem primeru gre torej za pravico, ki je vezana na odvetnika in njegovo podjetje oziroma za status zastopnika, ki je predmet univerzalnega pravnega nasledstva. Odvetniška pisarna A.A. d. o. o. je namreč preko v njej zaposlenega odvetnika A.A. v skladu s 667. členom ZGD-1 kot univerzalni pravni naslednik vstopila v položaj zastopnika, ki ga je imel odvetnik A.A. oziroma je ta status prevzela. Zato je treba šteti, da so s prenosom podjetja odvetnika A.A. na Odvetniško pisarno A.A. d. o. o. po samem zakonu prešle vse pravice in obveznosti podjetnika v zvezi s podjetjem, kar pomeni, da so izpolnjeni pogoji za evidentiranje spremembe v register zastopnikov. Tako tudi ne gre za nov subjekt, temveč za subjekt, ki je univerzalni pravni naslednik subjekta, ki je imel status zastopnika. Določba drugega odstavka 15. člena Pravilnika konkretne spremembe navaja primeroma in dopušča tudi vpis morebitnih drugih sprememb, ki so nastale po vpisu določenega zastopnika v register. Glede na to predlaga, naj sodišče brez glavne obravnave, na seji, izpodbijano odločbo spremeni in ugodi njegovi zahtevi za vpis spremembe v register zastopnikov oziroma podrejeno, naj izpodbijano odločbo odpravi in odloči, da se v register zastopnikov za modele in znamke vpiše zahtevana sprememba, v vsakem primeru pa toženki naloži povrnitev stroškov postopka z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

8. Toženka v odgovoru na tožbo najprej pojasnjuje, da je po ponovni preverbi matičnih številk ugotovila, da je pri njihovem prepisu v izrek izpodbijane odločbe prišlo do očitne pisne pomote, kar je s sklepom št. 31240-201/2009-7/506 z dne 9. 7. 2018 ustrezno popravila. Enako je storila tudi glede pomotoma napačno navedenega naslova zastopnika odvetnika A.A.. Navaja, da je odvetnik A.A. v register zastopnikov za modele in znamke vpisan kot odvetnik - fizična oseba, medtem ko Odvetniška pisarna A.A. d. o. o. v ta register ni vpisana, to pa je za obravnavanje tožnikove zahteve za vpis spremembe bistveno, saj ne gre za isti subjekt. Subjekta imata namreč različni matični številki, poleg tega pa lahko pri vpisu odvetniške družbe kot pravne osebe slednja predlaga za vpis kateregakoli odvetnika, zaposlenega v tej družbi oziroma drugo osebo z univerzitetno izobrazbo, ki je opravila strokovni izpit za zastopnika za modele in znamke pri organu, in ne nujno odvetnika A.A..

9. Tožnik želi nepravilno prikazati, da se pravica do zastopanja, ko je enkrat podeljena, avtomatsko prenaša naprej, ne glede na to, v kakšni pravnoorganizacijski obliki zastopnik deluje. To stališče je v nasprotju z ZIL-1, saj iz 131. člena tega zakona jasno izhaja, da so v register zastopnikov za modele in znamke lahko vpisani različni subjekti, med njimi tudi odvetnik ali odvetniška družba. Treba je ločiti med dvema različnima pravnima subjektoma: samostojnim odvetnikom, ki je vpisan v register, in odvetniško pisarno, ki ni vpisana v ta register. Zato v tem primeru ne gre za spremembo pri že vpisanem zastopniku, temveč za vpis novega subjekta oziroma novega zastopnika. Skladno z drugim odstavkom 15. člena Pravilnika se vse primeroma navedene spremembe nanašajo na spremembe pri že vpisanem subjektu in ne na vpis novega pravnega subjekta, za kar gre v konkretnem primeru. Pravica do zastopanja pred organom po svoji naravi ne more biti predmet pravnega nasledstva med samostojnim odvetnikom in odvetniško pisarno oziroma ni prenosljiva po ZGD-1. Zato je treba zahtevati vpis odvetniške pisarne v register kot vpis novega pravnega subjekta v skladu z b) točko tretjega odstavka 131. člena ZIL-1, če želi odvetniška pisarna zastopati stranke pred organom. Statusno preoblikovanje podjetnika namreč zajema prenos pravic in obveznosti, ki so vezane na podjetje, in ne pravic, kot je pravica do zastopanja pred organom po ZIL-1. Glede na navedeno predlaga, naj sodišče tožbo kot neutemeljeno zavrne.

10. Tožnik v naknadni pripravljalni vlogi nasprotuje trditvam toženke iz odgovora na tožbo in v bistvenem ponavlja svoje tožbeno stališče. Dodaja, da status zastopnika pred organom sam po sebi predstavlja premoženjsko pravico, ki je bila del prenosa z odvetnika A.A. na Odvetniško pisarno A.A. d. o. o., in ne gre za osebno pravico.

12. V obravnavani zadevi je sporna odločitev o zavrnitvi tožnikove zahteve za vpis spremembe v register zastopnikov za modele in znamke tako, da bi se pod registrsko številko ... namesto zastopnika odvetnika A.A. vpisala Odvetniška pisarna A.A. d. o. o. Sporno je, ali gre v tem primeru lahko (le) za vpis (kasnejše) spremembe v register zastopnikov za modele in znamke pri že vpisanem subjektu.

13. Za zastopanje pred Uradom se lahko pooblasti le zastopnika, ki je vpisan v ustrezni register zastopnikov pri Uradu (prvi odstavek 128. člena ZIL-1). Urad vodi register patentnih zastopnikov in register zastopnikov za modele in znamke (prvi odstavek 132. člena ZIL-1). Fizična oziroma pravna oseba mora za vpis v register izpolnjevati določene pogoje, predpisane v drugem in tretjem odstavku 131. člena ZIL-1. Tako je lahko zastopnik za modele in znamke oseba z univerzitetno izobrazbo, ki je opravila strokovni izpit za zastopnika za modele in znamke pri Uradu, odvetnik ali odvetniška družba oziroma pravna oseba, ki zaposluje vsaj eno osebo, ki ima univerzitetno izobrazbo in je opravila strokovni izpit za zastopnika za modele in znamke pri Uradu (tretji odstavek 131. člena ZIL-1).

14. Za vpis v register zastopnikov za modele in znamke mora torej fizična oseba izkazati določeno izobrazbo in strokovno znanje, pravna oseba pa, da ima v delovnem razmerju osebo s takimi lastnostmi oziroma da ima z njo sklenjeno pogodbo (odvetnik ali odvetniška družba). Že iz navedenega po presoji sodišča izhaja, da upravičenje do zastopanja v postopkih pred Uradom ni premoženjska pravica, ki bi bila lahko predmet pravnega nasledstva, temveč (osebni) status vpisanega pravnega subjekta, ki zato ni prenosljiv.

15. Predmet vpisa v register zastopnikov je vpis pravnega subjekta, ki se mu s tem podeli status zastopnika. Skladno z drugim odstavkom 15. člena Pravilnika pa se v register zastopnikov vpisujejo tudi vse kasnejše spremembe, kot so sprememba imena ali firme, sprememba naslova ali sedeža in izbris iz registra zastopnikov. Že iz besedila navedene določbe Pravilnika namreč izhaja, da gre pri spremembi vpisa za vpis podatkov, ki se nanašajo na pravni subjekt, ki je kot zastopnik že vpisan v register zastopnikov, ne pa na vpis novega oziroma drugega subjekta.

16. Tožnik ima sicer prav, da navedena določba Pravilnika spremembe, ki so predmet vpisa določa primeroma, vendar pa vpis, ki ga z obravnavano zahtevo uveljavlja, nima narave vpisa spremembe pri že vpisanem subjektu. Iz podatkov upravnega spisa namreč izhaja, da je predmet tožnikove zahteve vpis novega subjekta, ne pa vpis spremembe pri že vpisanem subjektu v smislu navedene določbe Pravilnika. Zahteva namreč, da se pod isto registrsko številko v registru namesto zastopnika odvetnika A.A. vpiše Odvetniška pisarna A.A. d. o. o. Ker je status zastopnika za modele in znamke vezan na točno določen subjekt, odvetnik A.A. pa je vpisan v register zastopnikov kot fizična oseba, medtem ko je Odvetniška pisarna A.A. d. o. o. pravna oseba (d in e točka prvega odstavka 15. člena Pravilnika), ki (še) ni vpisana v ta register, ne gre za vpis spremembe v smislu drugega odstavka 15. člena Pravilnika, temveč za vpis novega subjekta. To, da gre za dva različna subjekta pa potrjuje tudi dejstvo, ki med strankama niti ni sporno, in sicer da imata že vpisani zastopnik odvetnik A.A. in Odvetniška pisarna A.A. d. o. o. različni matični številki.

17. Ker se torej v tem primeru obravnavana zahteva vsebinsko ne nanaša na spremembo vpisa v register, tožnik pa je kljub opozorilu in pozivu organa vztrajal pri vpisu spremembe v register, to pa izrecno izhaja tudi iz njegove vloge, je toženka, glede na obrazloženo, ravnala pravilno, ker je njegovo vlogo zavrnila, saj za vpis spremembe v register iz povedanih razlogov ni podlage.

18. Glede na to je bil postopek pred izdajo izpodbijane odločbe pravilen, odločba pa je pravilna in na zakonu utemeljena, zato je sodišče tožbo na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) kot neutemeljeno zavrnilo.

19. Sodišče je v skladu s prvim odstavkom 59. člena ZUS-1 odločilo brez glavne obravnave, ker dejansko stanje, ki je bilo podlaga za izdajo izpodbijane odločbe, med strankama ni sporno, poleg tega pa odločitev temelji (le) na razlagi materialnopravnih norm.

20. Ker je v obravnavani zadevi tožba zavrnjena, na podlagi četrtega odstavka 25. člena ZUS-1 trpi vsaka stranka svoje stroške postopka.

Zakon o industrijski lastnini (2001) - ZIL-1  - člen 131, 131/2, 131/3

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.