UPRS Sodba I U 428/2019-5
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2019-04-04

Lara Bartenjev (preds.), Irena Grm (poroč.), Petra Hočevar

brezplačna pravna pomoč - pogoji za dodelitev brezplačne pravne pomoči - finančni pogoji - družinski člani

Glede na podatke, ki jih je tožnica v svoji vlogi sama navedla, organ ni imel podlage za to, da bi podvomil v to, da se tožničin oče šteje za njenega družinskega člana, temveč je glede na njeno starost pri ugotavljanju materialnega položaja njene družine pravilno upošteval tudi premoženje njenega očeta.

II. Vsaka stranka trpi svoje stroške postopka.

1. Z izpodbijanim sklepom je toženka zavrnila tožničino prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči (v nadaljevanju BPP) za pravno svetovanje in zastopanje pred sodiščem prve in druge stopnje v pravdnem postopku Okrožnega sodišča v Ljubljani IV P 80/2018 zaradi določitve preživnine ter kot oprostitev izvedenca.

2. Iz obrazložitve izpodbijane odločbe izhaja, da tožnica ne izpolnjuje materialnega pogoja za priznanje BPP, ker njeno premoženje in premoženje njenih družinskih članov presega cenzus iz prvega odstavka 27. člena Zakona o socialno varstvenih prejemkih (v nadaljevanju ZSVarPre) ter da niso izpolnjeni pogoji za izjemo iz četrtega (pravilno sedmega, op. sodišča) odstavka istega člena ZSVarPre.

3. Tožnica se z odločitvijo ne strinja in zoper njo vlaga tožbo. V njej navaja, da je organ zmotno ugotovil dejansko stanje, saj ne drži, da je bila v pravno odločilnem času dvotretinjska lastnica nepremičnin z ID znakom ... in ..., temveč je bil njihov edini lastnik A.A.. Uveljavlja tudi, da je toženka zmotno uporabila 1. točko prvega odstavka 17. člena Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev (v nadaljevanju ZUPJS), saj bi tožnico morala obravnavati kot samsko osebo v smislu 10. člena ZUPJS in pri ugotavljanju njenega materialnega položaja ne bi smela upoštevati njenega očeta, ker je polnoletna. Glede na navedeno sodišču predlaga, naj tožbi ugodi, izpodbijano odločbo odpravi ter njeni vlogi za dodelitev BPP ugodi, podrejeno pa, naj zadevo vrne toženki v ponoven postopek.

4. Tožena stranka na tožbo ni odgovorila, poslala pa je upravne spise.

6. V obravnavani zadevi je sporno, ali je organ pravilno ugotovil tožničin materialni položaj in na tej podlagi zavrnil njeno prošnjo za dodelitev BPP.

7. Do brezplačne pravne pomoči je upravičena oseba, ki glede na svoj materialni položaj in glede na materialni položaj svoje družine brez škode za svoje socialno stanje in socialno stanje svoje družine ne bi zmogla stroškov sodnega postopka oziroma stroškov nudenja pravne pomoči (prvi odstavek 13. člena ZBPP).

8. Materialni položaj prosilca in njegove družine se ugotavlja glede na dohodke in premoženje prosilca ter dohodke in premoženje oseb, ki se, za namen ugotavljanja materialnega položaja pri uveljavljanju pravic iz javnih sredstev, poleg vlagatelja upoštevajo po zakonu, ki ureja uveljavljanje pravic iz javnih sredstev (prvi odstavek 14. člena ZBPP). Za ugotavljanje materialnega položaja prosilca in njegove družine iz prejšnjega odstavka se uporabljajo določbe zakona, ki ureja socialnovarstvene prejemke, o načinu ugotavljanja materialnega položaja oseb pri uveljavljanju pravice do denarne socialne pomoči (drugi odstavek 14. člena ZBPP).

9. Izpodbijana odločitev temelji na prvem odstavku 27. člena ZSVarPre v zvezi z drugim odstavkom 14. člena ZBPP, po katerem se brezplačne pravne pomoči ne odobri samski osebi oziroma družini, ki ima premoženje, ki se upošteva po zakonu, ki ureja uveljavljanje pravic iz javnih sredstev, ki dosega ali presega višino 48 osnovnih zneskov minimalnega dohodka, kar je v času odločanja znašalo 18.852,00 EUR.

10. V obravnavani zadevi je upravni organ ugotovil, da sta tožnica in njen oče solastnika dveh nepremičnin (garaž), katerih skupna vrednost presega navedeni znesek.

11. Tožnica sicer utemeljeno uveljavlja, da je organ zmotno ugotovil, da sta z očetom solastnika navedenih nepremičnin, saj iz zemljiškoknjižnih podatkov v spisu res izhaja, da je bil v času izdaje izpodbijane odločbe lastnik teh nepremičnin v celoti tožničin oče, vendar pa to na odločitev ne vpliva. Tožnica namreč neutemeljeno uveljavlja, da upravni organ pri ugotavljanja tožničinega materialnega položaja ne bi smel upoštevati očetovega premoženja, temveč bi jo moral organ obravnavati kot samsko osebo, ker je polnoletna.

12. Glede osnov in meril, ki se upoštevajo pri odločanju o dodelitvi brezplačne pravne pomoči, 5. člen ZSVarPre napotuje (poleg določb, ki so v ZSVarPre) na ZUPJS. Ta v 10. členu določa osebe, ki se poleg vlagatelja upoštevajo pri ugotavljanju materialnega položaja in obseg premoženja, ki se upošteva pri odločanju o dodelitvi brezplačne pravne pomoči. Pri tem se upoštevajo tako starši kot otroci, ki so jih starši dolžni preživljati po zakonu. Če je vlagatelj prošnje za dodelitev brezplačne pravne pomoči otrok, ki so ga starši dolžni preživljati (to je oseba iz 2. točke prvega odstavka 10. člena ZUPJS), se poleg vlagatelja pri ugotavljanju materialnega položaja upoštevajo tudi njegovi starši (1. točka drugega odstavka 10. člena ZUPJS). Zakon o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (v nadaljevanju ZZZDR) v prvem odstavku 123. člena določa, da so starši dolžni preživljati svoje otroke do polnoletnosti. Če se otrok redno šola, pa tudi če se redno šola vpisan na izredni študij, so ga starši dolžni preživljati tudi po polnoletnosti, vendar največ do dopolnjenega šestindvajsetega leta starosti (drugi odstavek 123. člena ZZZDR).

13. Kot izhaja iz podatkov spisa, tožnica še ni stara šestindvajset let (rojena je 21. 2. 1994), v prošnji za dodelitev BPP pa je tudi navedla, da ima status študenta (prva stran prošnje) ter (v rubriki, namenjeni izjavi o šolanju) da je v šolskem letu 2018/2019 vpisana v 4. letnik Univerzuma, izrecno pa je v prošnji kot družinskega člana navedla tudi svojega očeta. Glede na te podatke, ki jih je torej tožnica v svoji vlogi sama navedla, organ ni imel podlage za to, da bi podvomil v to, da se tožničin oče šteje za njenega družinskega člana, temveč je glede na njeno starost pri ugotavljanju materialnega položaja njene družine pravilno upošteval tudi premoženje njenega očeta.

14. Glede na navedeno je sodišče tožbo kot neutemeljeno zavrnilo na podlagi 63. Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1). Ker, kot izhaja iz obrazložitve te sodbe, dejstva in dokazi, ki jih tožnica navaja v tožbi (zemljiškoknjižno stanje in zemljiškoknjižni izpiski), niso takšni, da bi lahko vplivali na odločitev v zadevi, je sodišče v skladu z drugo alinejo drugega odstavka 59. člena ZUS-1 odločilo brez glavne obravnave.

15. Odločitev o stroških temelji na četrtem odstavku 25. člena ZUS-1, po katerem trpi vsaka stranka svoje stroške postopka, če sodišče tožbo zavrne.

Zakon o brezplačni pravni pomoči (2001) - ZBPP  - člen 13, 13/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.