UPRS Sodba I U 1647/2017-29
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2019-03-06

mag. Darinka Dekleva Marguč (preds.), mag. Jonika Marflak Trontelj (poroč.), Liljana Polanec

informacija javnega značaja - javno naročanje - poslovna skrivnost - podatki o porabi javnih sredstev

Postopek po ZDIJZ je samostojen postopek, ločen od postopka javnega naročanja po ZJN-3. Prosilec je navedena dva dokumenta zahteval v postopku dostopa do informacij javnega značaja po ZDIJZ, v katerem velja načelo prostega dostopa v skladu s prvim odstavkom 5. člena tega zakona, po katerem so informacije javnega značaja prosto dostopne pravnim ali fizičnim osebam. To pomeni, da je toženka v izpodbijani odločbi ravnala pravilno, ko je prvostopenjskemu organu z izpodbijano odločbo naložila, da prosilcu v okviru predmetnega postopka po ZDIJZ omogoči vpogled v navedena dokumenta.

Podatki, katerih razkritje zahteva prosilec po ZDIJZ v tem postopku, to so navedeni dokumenti iz tehnične dokumentacije za avtomatsko puško Heckler & Koch GmbH G36K, predstavljajo specifikacijo ponujenega blaga oziroma podatke, ki so vplivali na razvrstitev ponudbe v okviru drugih meril in so tako po zakonu (prej citiranem drugem odstavku 35. člena ZJN-3) javni.

S predloženimi dokazili o izpolnjevanju zahtevanih tehničnih značilnosti ponujenega blaga ponudniki dokazujejo, da blago ustreza zahtevam iz razpisne dokumentacije. Iz povedanega sledi, da gre za podatke, ki so vplivali na razvrstitev ponudbe v okviru drugih meril oziroma zahtev iz razpisne dokumentacije. Čim pa je tako, gre po določbi drugega odstavka 35. člena ZJN-3 za podatke, ki so javni.

II. Vsaka stranka trpi svoje stroške postopka.

1. Prvostopenjski organ (Ministrstvo za notranje zadeve - MNZ) je z odločbo št. 090-219/2017/11 (155-01) z dne 26. 5. 2017 zahtevi prosilca (Storitve in trgovina A.A., s.p., Maribor) za posredovanje specifikacije predložene ponudbe izbranega ponudnika B. d.o.o. (tožnika) za sklop 2 delno ugodil tako, da je prosilcu omogočil dostop do dokumenta "tabela z dne 8. 2. 2017" iz tehnične dokumentacije za merilno napravo na način, da se mu omogoči dostop do tam navedenih podatkov, v preostalem je zahtevo prosilca zavrnil (1. točka izreka); z 2. točko izreka je zavrnil zahtevo prosilca za posredovanje referenčnih potrdil izbranega ponudnika, ki so bila priložena ponudbi in se nanašajo na specifikacijo ponujene opreme; v 3. točki izreka pa je ugotovil, da stroški v postopku niso nastali.

2. Toženka je z izpodbijano odločbo pritožbi prosilca delno ugodila in prvostopenjsko odločbo MNZ delno odpravila ter odločila, da je organ dolžan prosilcu v roku 31 dni od vročitve te odločbe po elektronski pošti posredovati kopije dokumentov iz ponudbe tožnika v zvezi z javnim naročilom Dobava kratkocevnega in dolgocevnega orožja št. ..., in sicer: - izjavo o zastopstvu z dne 6. 2. 2017, pri čemer je dolžan prekriti tam navedene osebne podatke; - izjavo proizvajalca Heckler & Koch GmbH o izvoru orožja z dne 20. 3. 2017, pri čemer je dolžan prekriti tam navedene osebne podatke; - dokumente iz tehnične dokumentacije za avtomatsko puško Heckler & Koch GmbH G36K: tabelo (št. strani 3), tabela s slikami (št. strani 3), dokument G36 (št. strani 1); - datum ter celotno prvo in drugo kolono v "tabeli z dne 8. 2. 2017" iz tehnične dokumentacije za merilno napravo ter - potrdilo o sodelovanju z dne 17. 2. 2017 (1. točka izreka); z 2. točko izreka je v preostalem delu pritožbo prosilca zavrnila; s 3. točko izreka je zavrnila pritožbo tožnika ter v 4. točki izreka odločila, da v postopku reševanja pritožbe niso nastali posebni stroški. V obrazložitvi odločbe se sklicuje na določbo drugega odstavka 35. člena Zakona o javnem naročanju (ZJN-3) in zaključuje, da ne more slediti stališču MNZ (prvostopenjskega organa), da bi v postopku po Zakonu o dostopu do informacij javnega značaja (ZDIJZ) "specifikacija ponujenega predmeta" imela drugačen pomen oziroma obseg podatkov kot v postopku po ZJN-3 in to na podlagi "proste ocene" organa. Ne glede na to, da dokumenti ustrezajo subjektivnim kriterijem poslovne skrivnosti, gre po presoji toženke v tem primeru za podatke, ki so v skladu s tretjim odstavkom 39. člena Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1) po zakonu, to je ZJN-3, javni. Pri tem izpostavlja, da gre v konkretnem primeru za izbranega ponudnika na javnem razpisu, zato je treba upoštevati tudi določbo 1. alineje tretjega odstavka 6. člena ZDIJZ.

3. Tožnik se z odločitvijo ne strinja in vlaga tožbo. V tožbi navaja, da izpodbijana odločba predstavlja odločbo presenečenja, saj je toženka odločila popolnoma v nasprotju z obrazložitvijo prvostopenjskega organa. S tem, ko se pred izdajo odločbe ni mogel izreči, mu je bila kršena pravica do učinkovitega varstva lastnih koristi. Izpostavlja, da je v konkretnem razpisu naročnik kot edino merilo za izbiro ponudb v postopku postavil "ekonomsko najugodnejšo ponudbo", znotraj česar je bila kot edini kriterij opredeljena "cena". Vse zahteve in ostali kriteriji, na katere se sklicuje toženka, torej niso bili upoštevani kot merilo v postopku, niti kot specifikacija, kot to navaja toženka, temveč kot zahteva oziroma pogoj za sodelovanje v postopku. Toženki tudi očita, da se v izpodbijani odločbi ni opredelila do analize pojma "specifikacija ponujenega blaga", ki jo je opravil prvostopenjski organ. Meni, da odločitev toženke v tem delu ni preverljiva, kar predstavlja postopkovno kršitev. Tolmačenje pojma "specifikacija" po 35. členu ZJN-3, kot to stori toženka, ni ustrezno. Glede tehnične dokumentacije za merilno napravo izpostavlja, da v razpisni dokumentaciji ni bila predvidena navedba modela. Prereka tudi navedbo toženke, da je identifikacija predmeta ponudbe mogoča zgolj z navedbo modela. Prepričan je, da je odločitev toženke v nasprotju s sodno prakso Sodišča EU, ki ji sledi tudi Državna revizijska komisija (sodba VAREC SA proti Belgiji). Prav tako se ne strinja s tem, da je potrebno prosilcu posredovati izjavo o zastopstvu z dne 6. 2. 2017 in izjavo proizvajalca Heckler & Koch GmbH, čeprav sta mu bila oba dokumenta že predočena v okviru vpogleda po ZJN-3. Toženka po mnenju tožnika tudi narobe zaključuje, da so referenčna potrdila prosto dostopne informacije. Ni upoštevala in se tudi ni opredelila do navedb tožnika s tem v zvezi. Sodišču predlaga, da tožbi ugodi in v celoti odpravi izpodbijano odločbo, toženki pa naloži povrnitev njegovih stroškov postopka z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

4. Toženka v odgovoru na tožbo odgovarja na tožbene navedbe, vztraja pri izpodbijani odločbi in sodišču predlaga, da tožbo zavrne.

5. Stranka z interesom, Storitve in trgovina C.C., s.p., Maribor, v odgovoru na tožbo odgovarja na tožbene navedbe in sodišču predlaga zavrženje oziroma podrejeno zavrnitev tožbe.

6. Tožnik v pripravljalni vlogi z dne 28. 9. 2017 odgovarja na navedbe toženke in stranke z interesom v odgovorih na tožbo.

8. V zvezi z zatrjevano kršitvijo pravil postopka, in sicer da tožniku v pritožbenem postopku pred toženko ni bilo pravočasno omogočeno, da se izreče o drugačni uporabi materialnega prava, ki jo je sprejela toženka, sodišče uvodoma ugotavlja, da je toženka pritožbo prosilca zoper odločbo prve stopnje poslala tožniku v izjasnitev, pritožbo tožnika pa je poslala v izjasnitev prosilcu. S tem, ko odgovora prosilca na pritožbo tožnika ni posredovala tožniku, je sicer zagrešila kršitev pravil postopka. Vendar pa sodišče, glede na podatke upravnega spisa, zaključuje, da v tem primeru ta kršitev ni vplivala na odločitev. S tem, ko je toženka tožniku posredovala pritožbo prosilca, je po presoji sodišča tožniku omogočila, da učinkovito zavaruje svoje pravne koristi in na pritožbo argumentirano odgovori, kar je tudi storil – torej mu je omogočila pravico do izjave v zvezi s pravno relevantnimi dejstvi, ki so bili pomembni za odločitev toženke.

9. V predmetnem postopku po ZDIJZ zahtevani dokumenti (specifikacija predložene ponudbe izbranega ponudnika in njegova referenčna potrdila) se nanašajo na ponudbo tožnika (kot izbranega ponudnika) v zvezi z javnim naročilom, ki ga je objavil prvostopenjski organ (MNZ): Dobava kratkocevnega in dolgocevnega orožja št. ..., ki je bil objavljen na portalu javnih naročil pod št. ... z dne ... in v Uradnem listu EU pod št. ... z dne ... 2017.

10. Med strankama ni spora o tem, da MNZ z zahtevanimi informacijami razpolaga ter da sodijo v njegovo delovno področje. To pomeni, da zahtevane informacije izpolnjujejo pogoj za obstoj informacije javnega značaja po določbi prvega odstavka 4. člena ZDIJZ, ki določa, da je informacija javnega značaja informacija, ki izvira iz delovnega področja organa, nahaja pa se v obliki dokumenta, zadeve, dosjeja, registra, evidence ali drugega dokumentarnega gradiva, ki ga je organ izdelal sam, v sodelovanju z drugim organom, ali pridobil od drugih oseb.

11. Sporno pa je, ali je MNZ v predmetnem postopku dostopa do informacij javnega značaja po ZDIJZ dolžan te dokumente posredovati prosilcu (stranki z interesom v tem upravnem sporu). Tožnik se namreč v postopku sklicuje na to, da sporni dokumenti predstavljajo poslovno skrivnost ter da je toženka v izpodbijani odločbi napačno uporabila določbe ZJN-3, glede dveh dokumentov pa zatrjuje, da sta bila prosilcu že posredovanja v postopku javnega naročanja.

12. Sodišče ugotavlja, sicer med strankama tudi ni sporno, da izjava o zastopstvu z dne 6. 2. 2017 in izjava proizvajalca Heckler & Koch GmbH o izvoru orožja z dne 20. 3. 2017 ne nosita oznake "zaupno" ter da nista navedena v sklepu o poslovni skrivnosti z dne 20. 2. 2017. Prav tako ni spora o tem, da je navedena dokumenta prvostopenjski organ (MNZ) prosilcu že posredoval v postopku javnega naročanja.

13. Vendar tožnik v tožbi napačno ugovarja, da je tolmačenje toženke v izrecnem nasprotju z načelom ekonomičnosti po 14. členu Zakona o splošnem upravnem postopku (ZUP). S tem v zvezi sodišče pojasnjuje, da je postopek po ZDIJZ samostojen postopek, ločen od postopka javnega naročanja po ZJN-3. Prosilec je navedena dva dokumenta zahteval v predmetnem postopku dostopa do informacij javnega značaja po ZDIJZ, v katerem velja načelo prostega dostopa v skladu s prvim odstavkom 5. člena tega zakona, po katerem so informacije javnega značaja prosto dostopne pravnim ali fizičnim osebam. To pomeni, da je toženka v izpodbijani odločbi ravnala pravilno, ko je prvostopenjskemu organu z izpodbijano odločbo naložila, da prosilcu v okviru predmetnega postopka po ZDIJZ omogoči vpogled v navedena dokumenta. Ker gre torej za dva ločena postopka (tožnik navaja, da sta bila navedena dokumenta prosilcu predočena v postopku javnega naročanja po ZJN-3, v tej zadevi pa je obravnavana prošnja prosilca za dostop do informacij javnega značaja po ZDIJZ), sklicevanje tožnika na načelo ekonomičnosti postopka ni pravno upoštevno.

14. Skladno z določbo 2. točke prvega odstavka 6. člena ZDIJZ organ prosilcu zavrne dostop do zahtevane dokumentacije, če se zahteva nanaša na podatek, ki je opredeljen kot poslovna skrivnost v skladu z zakonom, ki ureja gospodarske družbe. Po prvem odstavku 39. člena ZGD-1 se za poslovno skrivnost štejejo podatki, za katere tako določi družba s sklepom. V skladu s tretjim odstavkom te določbe pa se za poslovno skrivnost med drugim ne morejo določiti podatki, ki so po zakonu javni.

15. Glede dokumentov iz tehnične dokumentacije za avtomatsko puško Heckler & Koch GmbH G36K - tabelo (št. strani 3), tabelo s slikami (št. strani 3), dokument G36 (št. strani 1) je, kot že povedano, nesporno podan subjektivni pogoj za opredelitev poslovne skrivnosti po prvem odstavku 39. člena ZGD-1 (sklep o določitvi poslovne skrivnosti z dne 20. 2. 2017), vendar je tudi po mnenju sodišča treba upoštevati tretji odstavek te določbe. Sodišče tako pritrjuje toženki, da gre v tem primeru skladno z drugim odstavkom 35. člena ZJN-3 za podatke oziroma dokumente, ki so v skladu s to določbo ZJN-3, torej po zakonu, javni.

16. ZJN-3 v prvem odstavku 35. člena določa, da naročnik ne sme razkriti informacij, ki mu jih gospodarski subjekt predloži in označi kot poslovno skrivnost, kot to določa zakon, ki ureja gospodarske družbe, če ta ali drug zakon ne določa drugače; naročnik pa mora zagotoviti varovanje podatkov, ki se glede na določbe zakona, ki ureja varstvo osebnih podatkov in varstvo tajnih podatkov, štejejo za osebne ali tajne podatke. V skladu z določbo drugega odstavka tega člena pa so ne glede na prejšnji odstavek javni podatki specifikacije ponujenega blaga, storitve ali gradnje in količina iz te specifikacije, cena na enoto, vrednost posamezne postavke in skupna vrednost iz ponudbe ter vsi tisti podatki, ki so vplivali na razvrstitev ponudbe v okviru drugih meril.

17. Po presoji sodišča podatki, katerih razkritje zahteva prosilec po ZDIJZ v tem postopku, to so navedeni dokumenti iz tehnične dokumentacije za avtomatsko puško Heckler & Koch GmbH G36K, predstavljajo specifikacijo ponujenega blaga oziroma podatke, ki so vplivali na razvrstitev ponudbe v okviru drugih meril in so tako po zakonu (prej citiranem drugem odstavku 35. člena ZJN-3) javni. S tem v zvezi sodišče v celoti sledi obrazložitvi izpodbijane odločbe (drugi odstavek 71. člena Zakona o upravnem sporu - ZUS-1).

18. V zvezi s tožbenimi ugovori pa sodišče po vpogledu v upravni spis zadeve (v ponudbo tožnika, poslano MNZ na predmetno javno naročilo in v razpisno dokumentacijo za javno naročilo za oddajo naročila blaga po odprtem postopku za dobavo kratkocevnega in dolgocevnega orožja št. ...) dodaja, da je merilo za izbor ponudbe in oddajo javnega naročila ekonomsko najugodnejša ponudba, pri čemer se ponudbe za posamezen sklop oceni na podlagi cene, in sicer skupne vrednosti ponudbenega predračuna za sklop (8. točka razpisne dokumentacije). V točki 9.2 razpisne dokumentacije je navedena ponudbena dokumentacija, ki jo mora v postopku oddaje javnega naročila organu (MNZ-ju) predložiti ponudnik, in sicer v točki 9.2.5.1 tudi tehnično dokumentacijo, ki je navedena v točki 2 iz II. dela razpisne dokumentacije. Sodišče dalje ugotavlja, da je v II. delu razpisne dokumentacije opredeljen opis predmeta javnega naročila in zahteve naročnika. Tako so v tretjem odstavku točke 2 II. dela razpisne dokumentacije izrecno navedene tehnične značilnosti, ki jih mora izpolnjevati ponujeno blago za sklop 2 tega javnega naročila. V četrtem odstavku pa je navedeno, katera dokazila morajo ponudniki s tem v zvezi predložiti. V 7. točki II. dela razpisne dokumentacije je izrecno določeno, da mora ponujeno blago izpolnjevati vse zahteve v razpisni dokumentaciji.

19. S predloženimi dokazili o izpolnjevanju zahtevanih tehničnih značilnosti ponujenega blaga ponudniki torej dokazujejo, da blago ustreza zahtevam iz razpisne dokumentacije. Iz povedanega sledi, da gre za podatke, ki so vplivali na razvrstitev ponudbe v okviru drugih meril oziroma zahtev iz razpisne dokumentacije. Čim pa je tako, gre tudi po mnenju sodišča za podatke, ki so po zgoraj citirani določbi drugega odstavka 35. člena ZJN-3 javni.

20. Sodišče prav tako sledi utemeljitvi toženke v delu, ki se nanaša na podatke o merilni napravi (datum ter celotno prvo in drugo kolono v "tabeli z dne 8. 2. 2017" iz tehnične dokumentacije za merilno napravo). Tudi v tem delu gre, ob upoštevanju gornjih določb razpisne dokumentacije, za podatke, ki so nedvomno vplivali na razvrstitev ponudbe v okviru razpisne dokumentacije oziroma zahtev samega javnega naročila. To pa pomeni, da je podana izjema zaupnosti iz drugega odstavka 35. člena ZJN-3. Tudi s tem v zvezi se sodišče v celoti pridružuje obrazložitvi izpodbijane odločbe.

21. Posebej pa v zvezi z zahtevanimi podatki o merilni napravi dodaja, da iz točke 1.3.2 (naslovljene: „Opremljenost z mehanskimi in optičnimi namerili“) tehnične specifikacije za sklop 2 (priloga št. 9 – Protokol s tehnično – uporabniškimi smernicami za nabavo in prevzem strelnega orožja policije) izhajajo značilnosti, ki jih morajo imeti pripadajoče merilne naprave; v četrtem odstavku te določbe pa je navedeno, da mora ostale zahtevane lastnosti nameril enota policije, ki jih naroča, posebej opredeliti v tabeli pod 2.5.1 tega dokumenta. Iz tabele pod 2.5.1 tako izrecno izhajajo tudi zahtevane tehnične lastnosti pripadajočih nameril. Za dokazovanje izpolnjevanja v teh določbah razpisne dokumentacije zahtevanih tehničnih lastnosti nameril pa je po presoji sodišča relevanten tudi podatek o modelu merilne naprave. To pomeni, da gre tudi v tem primeru za podatek, ki je vplival na razvrstitev ponudbe v okviru drugih meril oziroma zahtev iz razpisne dokumentacije in je po zakonu javen.

22. V zvezi s potrdilom o sodelovanju z dne 17. 2. 2017, ki sicer prav tako ustreza subjektivnemu kriteriju poslovne skrivnosti, sodišče prav tako pritrjuje stališču toženke, da navedeni dokument predstavlja enega izmed pogojev tega javnega naročila. Iz Priloge št. 9 (Tehnična specifikacija za sklop 2, Protokol s tehniško – uporabniškimi smernicami za nabavo in prevzem strelnega orožja policije), točke 1.1.2 (naslovljene: „Reference“) namreč izhaja, da mora biti dobavljena znamka in model orožja ter namerila pod točko 1.3.2 primarna oborožitev najmanj ene od regularnih vojsk članic NATO, ki ima v redni oborožitvi najmanj 4200 kosov navedenega orožja in nameril. To pa pomeni, da tudi predložitev referenc v postopku v predmetnem postopku javnega naročanja dokazuje izpolnjevanje pogoja tega javnega naročila oziroma podatek, ki vpliva na razvrstitev ponudbe v okviru drugih meril in je po zakonu javen.

23. Toženka je svojo odločitev izčrpno pojasnila in argumentirala. Tako ne drži tožbeni ugovor, da njena odločitev ni preverljiva.

24. Hkrati pa je sporne podatke dopustno razkriti javnosti tudi na podlagi 1. alineje tretjega odstavka 6. člena ZDIJZ, ki določa, da se ne glede na določbe prvega odstavka tega člena dostop do zahtevne informacije dovoli, če gre med drugim za podatke o porabi javnih sredstev. Kolikor bi namreč ponudba ne izpolnjevala pogojev oziroma meril, določenih v razpisni dokumentaciji, bi morala biti izločena. To pa pomeni, da gre tudi za pravico javnosti do dostopa do informacij javnega značaja zaradi preverjanja izpolnjevanja pogojev oziroma meril javnega naročila, s tem v zvezi pa tudi do porabe javnega denarja oziroma javnih sredstev.

25. Utemeljen pa ni niti tožbeni ugovor kršitve enakega varstva pravic. S tem v zvezi se namreč tožnik v tožbi sklicuje na nekatere odločitve Državne revizijske komisije starejšega datuma, sprejete še pred v času odločanja toženke veljavnim ZJN-3. Gre torej za sklicevanje na prakso, ki se nanaša na zakonodajo, ki je bila v tistem času bistveno drugačna od v tem postopku relevantnih določb ZJN-3, zato je bilo treba ta tožbeni ugovor kot neutemeljen zavrniti.

26. Na odločitev ne more vplivati niti sodba Sodišča EU v zadevi Varec SA proti Belgiji, na katero se prav tako sklicuje tožnik v tožbi. Ni namreč sporno, da v skladu z določbo prvega odstavka 35. člena ZJN-3 ponudniki lahko določene podatke iz ponudbe opredelijo kot poslovno skrivnost, vendar pa je določba drugega odstavka te določbe ZJN-3 popolnoma jasna glede vprašanja, katerih podatkov ni mogoče opredeliti kot poslovno skrivnost. Razkritje podatkov, kot so določeni v drugem odstavku 35. člena ZJN-3, je namreč v skladu z navedeno določbo tega zakona zakonito.

27. Ker za odločitev niso relevantne niti ostale tožbene navedbe, sodišče po vsem povedanem zaključuje, da je izpodbijana odločba pravilna in zakonita, zato je tožbo kot neutemeljeno zavrnilo na podlagi prvega odstavka 63. člena ZUS-1.

28. Ker je sodišče tožbo zavrnilo, vsaka stranka trpi svoje stroške postopka (četrti odstavek 25. člena ZUS-1).

29. Sodišče je v zadevi odločilo na nejavni seji na podlagi prvega odstavka 59. člena ZUS-1, saj dejansko stanje, relevantno za odločitev, med strankama ni sporno, sporna je zgolj uporaba materialnega prava ter presoja dejstev in dokazov.

Zakon o dostopu do informacij javnega značaja (2003) - ZDIJZ  - člen 6, 6/1, 6/1-2, 6/3, 6/3-1

Zakon o javnem naročanju (2015) - ZJN-3  - člen 35, 35/1, 35/2

ZGD-1J Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah (2017) - člen 39, 39/3

Zakon o splošnem upravnem postopku (1999) - ZUP  - člen 14

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.