UPRS Sodba I U 1336/2016-12
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2017-04-18

mag. Mira Dobravec Jalen (preds.), Petra Hočevar (poroč.), Andrej Kmecl

komunalni prispevek - odmera komunalnega prispevka - priključitev na komunalno opremo - kanalizacijsko omrežje

Ker se šteje, da so s plačilom komunalnega prispevka poravnani vsi stroški priključevanja objekta na komunalno omrežje, razen gradnje tistih delov priključkov, ki so v zasebni lasti, tožnik ne more uspeti z navajanjem, da mu mora organ povrniti (poleg oprostitve plačila komunalnega prispevka) strošek dela izdelave fekalnega priključka, saj gre za strošek izdelave hišnega priključka (kar izhaja tudi iz k tožbi priloženega računa), ki ga glede na peti odstavek 79. člena ZPNačrt trpi vsak zavezanec za plačilo komunalnega prispevka sam.

1. Prvostopni organ je z izpodbijano odločbo odločil, da je tožnik zaradi priključitve objekta ..., št. stavbe 210, ki stoji na zemljišču s parc. št. 811/2, k.o. ..., na javno kanalizacijsko omrežje dolžan plačati komunalni prispevek v višini 1.876,02 EUR in določil še način ter rok plačila. Odločitev je sprejel na podlagi Odloka o programu opremljanja stavbnih zemljišč in merilih za odmero komunalnega prispevka za območje Občine Škofja Loka. Podlaga za odmero komunalnega prispevka je Program opremljanja stavbnih zemljišč za območje Občine Škofja Loka. Zavezanec za plačilo je določen v 13. členu Odloka in 80. členu Zakona o prostorskem načrtovanju (v nadaljevanju ZPNačrt). Ugotovljeno je bilo, da se na novo zgrajeno kanalizacijsko omrežje priključuje tudi objekt, katerega lastnik je tožnik. Organ je komunalni prispevek izračunal glede na podatke iz uradne evidence GURS in ob upoštevanju 7. člena Odloka odločil, da je tožnik dolžan plačati 1.876,02 EUR.

2. Drugostopni organ je s svojo odločbo zavrnil pritožbo tožnika in potrdil odločitev prvostopnega organa. V zvezi s pritožbeno navedbo je dodal, da se je sklep Občinskega sveta Škofja Loka št. 422, ki je bil sprejet na 23. redni seji Občinskega sveta Občine Škofja Loka dne 25. 4. 2002, in ki je določil priznanje odškodnine zaradi bližine čistilne naprave v enkratnem znesku po odmernih odločbah iz leta 2002 zavezancem plačila sorazmernega deleža k primarni kanalizaciji, nanašal na občane naselij ... in ... v 2002. Tožnik pa v tem času ni bil zavezanec za to plačilo, saj se je na omrežje javne kanalizacije priključil leta 2010.

3. Tožnik je v tožbi navedel, da mu je organ odrekel pravico do odškodnine iz naslova bližine čistilne naprave in obremenjevanja okolja. Odškodnino so dobili ostali prebivalci naselja, oddaljeni tudi 500 m stran od čistilne naprave in niso imeli nobenega stroška za izgradnjo kanalizacijskega omrežja in priključka. Gradnji kanalizacijskega omrežja ni nikoli nasprotoval, strošek dela za izdelavo fekalnega priključka pa je moral plačati podjetju A. d.o.o. že pred šestimi leti. Občinski svet je 6. 2. 2002 sprejel sklep, da se občanom naselij .... in ..., ki so zavezanci plačila sorazmernega deleža k primarni kanalizaciji po odmernih odločbah kot enkratna odškodnina zaradi bližine čistilne naprave ... prizna znesek po prejeti odločbi. Občina ga je oškodovala zaradi ne-vključitve napeljave komunalnega omrežja in priključka skupaj z vsemi prebivalci naselja ..., ki jim je bila priznana odškodnina. Merila bi morala biti enaka. Z družino živi najbližje čistilni napravi. Naprava deluje moteče in obremenjujoče na okolje že 40 let, zato naj sodišče odloči, da mu pripada odškodnina zaradi bližine čistilne naprave in obremenjevanja okolja v višini vseh stroškov priključitve na kanalizacijsko omrežje in priključka po izdani odločbi v višini 1.876,02 EUR in mu povrne strošek dela za izdelavo fekalnega omrežja v višini 1.040,15 EUR. Predlagal je ugoditev tožbi.

4. Toženka je v odgovoru na tožbo vztrajala pri dejanskih in pravnih ugotovitvah izpodbijane odločbe, ponovno povzela vsebino sklepa Občinskega sveta z dne 25. 4. 2002 (in ne 6. 2. 2002, kot navaja tožnik v tožbi). Dodala je še, da Uredba o odvajanju in čiščenju komunalne odpadne vode v 22. členu določa, da mora lastnik objekta na stavbnem zemljišču, ki je opremljeno z javno kanalizacijo, zagotoviti, da je objekt zaradi priključitve na javno kanalizacijo opremljen s kanalizacijskim priključkom. Načrtovanje, gradnjo in vzdrževanje tega priključka zagotovi lastnik objekta, ki mu kanalizacijski priključek pripada in je v njegovi lasti. Tudi 20. člen Odloka o odvajanju in čiščenju komunalne in padavinske odpadne vode ter izvajanju posebnih storitev določa, da stroški izgradnje kanalizacijskega priključka bremenijo lastnika objekta. Predlagala je zavrnitev tožbe.

5. Tožnik je v pripravljalni vlogi prerekal navedbe toženke, navedel, da je že poslal toženki vlogo za priznanje odškodnine, vendar odgovora še ni prejel. Ne drži, da prebivalci naselja ... niso dobili priključka na kanalizacijo brezplačno. To lahko izkaže s pričami. Ker občina ni zgradila črpališča in sekundarnega voda ter priklopa na kanalizacijsko omrežje pravočasno, je odgovorna, da ni prejel odmerne odločbe hkrati z drugimi v letu 2002. Zahteva samo enakopravno obravnavo, ne glede na to, katerega leta je bil izveden priklop na kanalizacijsko omrežje in ne glede na to, kateri župan vodi občino.

7. V obravnavani zadevi je sporna odločitev prvostopnega organa, ki je tožniku obračunal komunalni prispevek v višini 1.876,02 EUR zaradi priključitve objekta - stavbe št. 210, s parc. št. 811/2, k.o...., na javno kanalizacijsko omrežje. Svojo odločitev je organ obrazložil s sklicevanjem na predpise, ki veljajo za ta primer (ZPNačrt, Odlok), ter ob upoštevanju podatkov, ki izhajajo iz uradnih (javno dostopnih) evidenc, izračunal obveznost tožnika.

8. Po 79. členu ZPNačrt je komunalni prispevek plačilo dela stroškov gradnje komunalne opreme, ki ga zavezanka ali zavezanec plača občini (prvi odstavek). Komunalni prispevek za posamezno vrsto komunalne opreme se lahko odmeri, če se stavbno zemljišče nahaja v obračunskem območju te vrste komunalne opreme (tretji odstavek). S plačilom komunalnega prispevka je zavezancu zagotovljena priključitev na že zgrajeno komunalno opremo oziroma mu je zagotovljeno, da bo ta zgrajena v roku in obsegu, kot to določa program opremljanja (četrti odstavek). Šteje se, da so s plačilom komunalnega prispevka poravnani vsi stroški priključevanja objekta na komunalno opremo, razen gradnje tistih delov priključkov, ki so v zasebni lasti (peti odstavek). Zavezanec za plačilo komunalnega prispevka je investitor oziroma lastnik objekta, ki se na novo priključuje na komunalno opremo ali ki povečuje neto tlorisno površino objekta ali spreminja njegovo namembnost (80. člen ZPNačrt). Komunalni prispevek pa se določi na podlagi programa opremljanja glede na površino in opremljenost stavbnega zemljišča s komunalno opremo ter glede na neto tlorisno površino objekta in njegovo namembnost oziroma glede na izboljšanje opremljenosti stavbnega zemljišča s komunalno opremo (prvi odstavek 82. člen ZPNačrt). Za potrebe obračuna komunalnega prispevka je Občina Škofja Loka sprejela Odlok o programu opremljanja stavbnih zemljišč in merilih za odmero komunalnega prispevka za območje Občine Škofja Loka, ki določa podlage in način izračuna komunalnega prispevka, hkrati pa (med drugim) v 13. in 18. členu povzema zakonske določbe glede zavezanca za plačilo komunalnega prispevka ter kaj šteje med stroške priključevanja.

9. Kot je razvidno iz podatkov upravnih spisov (in kar med strankama ni sporno), je prvostopni organ ugotovil, da se na novo zgrajeno kanalizacijsko omrežje priključuje objekt tožnika - stavba št. 210, ki stoji na parc. št. 811/2, k.o. ..., v površini in po klasifikaciji objekta, kot izhaja iz podatkov GURS. Ob upoštevanju teh podatkov je organ glede na 7., 8. in 9. člen Odloka izračunal, da znaša komunalni prispevek tožnika 1.876,02 EUR. Ob povzetih nespornih podatkih spisa je organ torej imel podlago v zakonu in na njegovi podlagi izdanega podzakonskega predpisa za obračun komunalnega prispevka tožniku.

10. Tožnik v tožbi ne ugovarja samemu izračunu komunalnega prispevka (torej ne podatkom, kot tudi ne predpisom, ki so bili podlaga za ta izračun), temveč ugovarja, da bi ga moral organ plačila komunalnega prispevka oprostiti glede na oprostitev drugih zavezancev za plačilo komunalnega prispevka v celoti v istem naselju ..., kjer živi sam, v letu 2002 po sklepu Občinskega sveta št. 422 z dne 6. 2. 2002 (točno: 25. 4. 2002). Sam namreč z družino živi najbližje čistilni napravi, ki deluje moteče in obremenjujoče na okolje, zato meni, da mu pripada odškodnina.

11. Kot je tožniku pravilno pojasnil že drugostopni organ, se tožnik ne more sklicevati na sklep Občinskega sveta št. 422 z dne 25. 4. 2002. Ta se je namreč nanašal na občane naselij ... in ..., ki so (bili) zavezanci plačila sorazmernega deleža k primarni kanalizaciji po odmernih odločbah iz meseca januarja 2002 in ki se jim je kot enkratna odškodnina zaradi bližine čistilne naprave .... priznal znesek po prejeti odločbi. Tožnik pa se je na javno kanalizacijsko omrežje priključil (šele) leta 2010, česar ne zanika, prav tako pa tudi ne zatrjuje, da bi bil med zavezanci za plačilo sorazmernega deleža k primarni kanalizaciji kot občan naselja ... v januarju 2002, nasprotnega pa tudi ne izkazujejo podatki spisa. Tožnikovemu ugovoru zato iz tega razloga ni mogoče slediti. Ker pa je temu tako, tudi ni mogoče slediti tožnikovemu razlogovanju, da želi v tem postopku doseči le enakopravno obravnavo, saj je dejanska in pravna situacija tožnika (kot izhaja iz izpodbijane odločbe) drugačna od dejanske in pravne situacije zavezancev, na katere se je nanašal sklep z dne 25. 4. 2002.

12. Ker pa se šteje, da so s plačilom komunalnega prispevka poravnani vsi stroški priključevanja objekta na komunalno omrežje, razen gradnje tistih delov priključkov, ki so v zasebni lasti, pa tožnik tudi ne more uspeti z navajanjem, da mu mora organ povrniti (poleg oprostitve plačila komunalnega prispevka) strošek dela izdelave fekalnega priključka, saj gre za strošek izdelave hišnega priključka (kar izhaja tudi iz k tožbi priloženega računa), ki ga glede na peti odstavek 79. člena ZPNačrt trpi vsak zavezanec za plačilo komunalnega prispevka sam.

13. Če pa tožnik meni, da ima podlago za uveljavljanje odškodnine iz naslova bližine čistilne naprave in iz nje izvirajočih motenj, pa sodišče odgovarja, da odškodninskega zahtevka tožnika ne more obravnavati, saj za to niso izpolnjeni pogoji iz 67. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1), lahko pa tožnik svoj odškodninski zahtevek uveljavlja pred sodiščem splošne pristojnosti.

14. Glede na povedano je sodišče tožbo tožnika na podlagi prvega odstavka 63. člena ZUS-1 zavrnilo, ker je ugotovilo, da je bil postopek pred izdajo izpodbijane odločbe pravilen, odločba pa je pravilna in na zakonu utemeljena.

Zakon o prostorskem načrtovanju (2007) - ZPNačrt  - člen 79, 79/5, 80, 82, 82/1

Opr št. sodišča II stopnje: UPRS Sodba I U 1186/2016-15, z dne 18.04.2017, ECLI:SI:UPRS:2017:I.U.1186.2016.15

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.