UPRS Sodba II U 441/2017-6
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2017-09-13

Jasna Šegan (preds.), Violeta Tručl (poroč.), Sonja Kočevar

volitve članov občinskega sveta - romska skupnost - volilna pravica

Kot izhaja iz podatkov spisa in posebnega občinskega volilnega imenika pripadnikov romske skupnosti, podpisnika tožnikove kandidature za občinskega svetnika - predstavnika romske skupnosti v občini - nista vpisana v ta imenik. To pa pomeni, da je tožnikova kandidatura vložena na podlagi podpisa 14-ih volivcev - pripadnikov romske skupnosti, s tem pa pogoj za veljavnost kandidature, določen z drugim odstavkom 49. člena ZLV, ki zahteva podpise 15 volivcev - pripadnikov romske skupnosti, ni izpolnjen.

1. Z izpodbijano odločbo je Posebna občinska volilna komisija Občine Tišina (v nadaljevanju POVK) zavrnila kandidaturo A.A. za člana občinskega sveta, pripadnika romske skupnosti Občine Tišina v volilni enoti št. 3, na rednih volitvah, ki bodo 24. 9. 2017. Ugotovila je, da kandidatura kandidata A.A.ni določena v skladu z Zakonom o lokalnih volitvah (v nadaljevanju ZLV). Ta v drugem odstavku 49. člena določa, da kandidate za člana občinskega sveta predstavnika romske skupnosti določijo volivci - pripadniki romske skupnosti v občini, s podpisi najmanj 15 volivcev ali organ društvene organizacije Romov v občini. Volilna pravica za volitve predstavnika romske skupnosti se evidentira s posebnim občinskim imenikom občanov - pripadnikov te skupnosti (drugi odstavek 8. člena ZLV). Ob pregledu podpisov volivcev na predpisanih obrazcih je POVK ugotovila, da se med podpisi nahajata podpisa volivcev B.B., stanujoče ... in C.C., stanujočega ..., katerih volilna pravica za volitve predstavnika romske skupnosti po pridobljenih podatkih UE Murska Sobota, Krajevni urad Tišina z dne 31. 9. 2017 na dan predložitve kandidature ni evidentirana s posebnim občinskim imenikom občanov pripadnikov romske skupnosti. Ker so v postopku kandidata za člana občinskega sveta - predstavnika romske skupnosti lahko upoštevni le podpisi volivcev - pripadnikov romske skupnosti, katerih volilna pravica za volitve predstavnika romske skupnosti je evidentirana s posebnim občinskim imenikom občanov - pripadnikov romske skupnosti, podpisa zgoraj navedenih volivcev v postopku kandidiranja A.A. nista upoštevna. Na osnovi tega je POVK ugotovila, da kandidatura kandidata A.A. obsega 14 podpisov volivcev na predpisanih obrazcih, kar je manj, kot je z ZLV določeno najmanjše število, to je 15 podpisov volivcev, in iz tega razloga njegovo kandidaturo zavrnila (drugi odstavek 74. člena ZLV v zvezi s prvim odstavkom 56. člena Zakona o volitvah v državni zbor - v nadaljevanju ZVDZ).

2. Tožeča stranka vlaga pritožbo zaradi bistvenih kršitev pravil postopka ter nepopolno in napačno ugotovljenega dejanskega stanja. Glede prvega pritožbenega ugovora se sklicuje na 4. točko 37. člena ZLV, ki jo je po mnenju tožeče stranke treba smiselno uporabiti tudi pri sestavi komisije za pripravo volilnega imenika romske skupnosti. Ta je sestavljena iz predsednika D.D., ... ter članov E.E. in F.F. Na volitvah za svétnika Občine Tišina, predstavnika romske skupnosti kandidira tudi sin predsednika komisije, to je G.G.. Glede na to D.D. ne more biti član komisije za pripravo volilnega imenika, zato so po mnenju tožeče stranke dejanja komisije nična. Razen tega se tožeča stranka sklicuje še na drugi odstavek 35. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (v nadaljevanju ZUP), po katerem bi se moral D.D. izločiti iz komisije.

3. Razlog nepopolno in napačno ugotovljenega dejanskega stanja tožeča stranka utemeljuje s tem, da POVK ni ugotavljala predhodnega vprašanja glede procesne sposobnosti komisije za pripravo volilnega imenika pripadnikov romske skupnosti in je na podlagi vnaprej pripravljenega posebnega volilnega imenika ugotovila, da kandidatura A.A. ni določena v skladu z ZLV, ker njegova hčerka B.B. in njegov zet izvenzakonski partner hčerke C.C., nista romske narodnosti oziroma nista vpisana v predmetni volilni imenik. Tožeča stranka navaja, da je C.C. na lokalnih volitvah leta 2014 volil in glasoval za svétnika - predstavnika romske skupnosti. Kolikor B.B. ne bi bila vpisana v posebni volilni imenik pripadnikov romske skupnosti, je bila komisija za pripravo volilnega imenika pripadnikov romske skupnosti nedvomno tista, ki pregleda imenik in odpravi pomanjkljivosti z vpisom volivcev. Ker pa je predsednik komisije ravnal nezakonito, je z izbrisom C.C. iz volilnega imenika in nevpisom B.B. v ta imenik škodoval A.A. in tako omogočil prednost svojemu sinu G.G.. Tožeča stranka predlaga, da sodišče izpodbijano odločbo odpravi.

4. Tožena stranka v odgovoru na pritožbo navaja, da ne imenuje in ne razrešuje članov komisije romske skupnosti in za to nima nobenih zakonskih pooblastil. Naloge, ki jih opravlja pri vodenju in izvajanju volitev članov občinskega sveta - predstavnikov romske skupnosti, so določene v 41. členu ZLV. Imenovanje in razreševanje članov komisije romske skupnosti Občine Tišina je v pristojnosti občinskega sveta Občine Tišina. Tožena stranka je podatek, da volilna pravica volivcev B.B. in C.C., ki sta podpisala obrazec h kandidaturi kandidata A.A., na dan predložitve kandidature ni evidentirana s posebnim občinskim imenikom občanov pripadnikov romske skupnosti dobila 31. 8. 2017 (v izpodbijani odločbi je napačno naveden datum 31. 9. 2017) pri UE Murska Sobota, Krajevni urad Tišina, ki je pristojna za vodenje evidence volilne pravice pripadnikov romske skupnosti na območju Občine Tišina. Predlaga, da sodišče pritožbo kot neutemeljeno zavrne.

6. Pravico voliti in biti voljen za člana občinskega sveta - predstavnika romske skupnosti imajo pripadniki te skupnosti, ki imajo volilno pravico (7. člen ZLV). Volilna pravica državljanov za volitve za predstavnika romske skupnosti se evidentira s posebnim občinskim volilnim imenikom občanov - pripadnikov te skupnosti (tretji odstavek 8. člena ZLV). Kandidate za člane občinskega sveta - predstavnike romske skupnosti določijo volivci - pripadniki romske skupnosti v občini s podpisi najmanj 15 volivcev ali organ društvene organizacije Romov v občini (drugi odstavek 49. člena ZLV).

7. Glede postopka potrjevanja kandidatur oziroma list kandidatov, določanja seznamov potrjenih kandidatur oziroma list kandidatov in njihove objave, se smiselno uporabljajo določbe Zakona o volitvah v državni zbor (drugi odstavek 74. člena ZLV). Ta določa, da volilna komisija listo kandidatov, ki ni določena v skladu z zakonom, zavrne (prvi odstavek 56. člena ZVDZ).

8. Iz zgoraj navedenih zakonskih določil izhaja, da lahko razen organa društvene organizacije Romov, kandidate za člana občinskega sveta - predstavnika romske skupnosti določijo tudi volivci, vpisani v posebni občinski volilni imenik pripadnikov te skupnosti, s podpisi, takšnih volivcev pa mora biti najmanj 15.

9. Vsebino in vodenje evidence volilne pravice določa Zakon o evidenci volilne pravice (v nadaljevanju ZEVP-2). V evidenci volilne pravice se med ostalim obdelujejo tudi podatki o volilni pravici državljanov Republike Slovenije - pripadnikov romske skupnosti (11. točka drugega odstavka 4. člena ZEVP-2). V evidenci volilne pravice podatke iz 11. točke drugega odstavka 4. člena tega zakona vzpostavi po uradni dolžnosti upravna enota, na območju katere so občine, kjer imajo v skladu z zakonom pravico do predstavnika v občinskem svetu pripadniki romske skupnosti, na podlagi volilnih imenikov državljanov Republike Slovenije pripadnikov romske skupnosti, ki so bili uporabljeni na zadnjih lokalnih volitvah v teh občinah (prvi odstavek 10. člena ZEVP-2). Upravna enota pa ta podatek na novo vpiše v evidenco volilne pravice na podlagi zahteve komisije romske skupnosti (drugi odstavek 10. člena ZEVP-2).

10. Državljan Republike Slovenije, ki želi uveljavljati volilno pravico kot pripadnik romske skupnosti, poda izjavo o pripadnosti komisiji romske skupnosti, ki se ustanovi v skladu z drugim odstavkom 11. člena ZEVP (prvi odstavek 12. člena ZEVP-2). Ta določa, da komisije romskih skupnosti ustanovijo in imenujejo občinski sveti v občinah, v katerih imajo v skladu z zakonom pravico do predstavnika v občinskem svetu tudi pripadniki romske skupnosti, oziroma državna volilna komisija, če tega ne stori občinski svet. Komisija ima predsednika in dva člana in ima petletni mandat (drugi odstavek 11. člena ZEVP-2).

11. Volilna pravica državljana Republike Slovenije - pripadnika romske skupnosti se ugotavlja na podlagi izjave iz prvega odstavka 12. člena ZEVP-2 ter podrobnejših meril za ugotavljanje volilne pravice pripadnika romske skupnosti, ki jih določa Svet romske skupnosti Republike Slovenije (drugi odstavek 12. člena ZEVP-2). Volilno pravico pripadnika romske skupnosti na podlagi določenih meril in ob uporabi določb zakona, ki ureja splošni upravni postopek, ugotavlja komisija romske skupnosti iz drugega odstavka 11. člena prejšnjega člena, ustanovljena na območju občine stalnega prebivališča državljana Republike Slovenije pripadnika romske skupnosti (sedmi odstavek 12. člena ZEVP-2). Če komisija iz drugega odstavka 11. člena volilno pravico državljanov Republike Slovenije pripadniku romske skupnosti prizna, zahteva, da jo upravna enota vpiše v evidenco volilne pravice. Če pogoji za priznanje volilne pravice niso izpolnjeni, komisija o tem izda odločbo (osmi odstavek 12. člena ZEVP-2). Zoper izdano odločbo je zagotovljeno sodno varstvo, kot je določeno v osmem odstavku 7. člena tega zakona (deveti odstavek 12. člena ZEVP-2). Osmi odstavek 7. člena ZEVP-2 pa določa, da je zoper takšno odločbo dovoljen upravni spor, tožba pa se vloži na pristojno sodišče v 24 urah po vročitvi odločbe.

12. Sodišče ugotavlja, da je, upoštevajoč dejanske okoliščine obravnavane zadeve in zgoraj navedeno materialnopravno podlago, izpodbijana odločitev pravilna. Kot izhaja iz podatkov spisa in posebnega občinskega volilnega imenika pripadnikov romske skupnosti, podpisnika tožnikove kandidature za občinskega svetnika - predstavnika romske skupnosti v občini Tišina B.B. in C.C. nista vpisana v ta imenik. To pa pomeni, da je tožnikova kandidatura vložena na podlagi podpisa 14-ih volivcev - pripadnikov romske skupnosti, s tem pa pogoj za veljavnost kandidature določen z drugim odstavkom 49. člena ZLV, ki zahteva podpise 15 volivcev - pripadnikov romske skupnosti, ni izpolnjen.

13. Tožeča stranka tudi s pritožbenimi navedbami pravilnosti takšne odločitve ne more ovreči. Kot je zgoraj pojasnjeno, postopek vpisa v posebni volilni imenik pripadnikov romske skupnosti, teče na podlagi citiranih določb ZEVP-2. Tožena stranka - POVK v zvezi s tem nima nobenih pristojnosti. Tako tudi nima nobenih pristojnosti v zvezi s komisijo za pripravo volilnega imenika pripadnikov romske skupnosti. Glede na to so pritožbeni ugovori v zvezi s sestavo te komisije oziroma v zvezi s tem, da bi moral biti predsednik te komisije izločen, v tem postopku neupoštevni. Komisija za pripravo volilnega imenika pripadnikov romske skupnosti nima nobenih pristojnosti v postopku izvedbe volitev, izločitev uradne osebe pa je že po naravi stvari mogoče zahtevati le v postopku, v katerem ta oseba odloča.

14. Razen tega iz citiranih določb ZEVP-2 izhaja, da se postopek vpisa v posebni volilni imenik pripadnikov romske skupnosti začne na podlagi izjave o pripadnosti (prvi odstavek 12. člena ZEVP-2), torej na podlagi vloge zainteresirane osebe. Oseba, ki v ta imenik ni vpisana, pa bi to želela biti, mora torej sama začeti ustrezen postopek, zato je zmotno stališče tožeče stranke, da je to naloga komisije. Ob tem je dodati, da volilnega imenika ne vodi komisija, kot zmotno misli tožnik (komisija le vloži zahtevo za vpis), ampak upravna enota (10. člen ZEVP-2).

15. Glede na obrazloženo je bila kandidatura tožeče stranke tudi po presoji sodišča pravilno zavrnjena (prvi odstavek 56. člena ZVDZ v zvezi z drugim odstavkom 74. člena ZLV). Ker je torej izpodbijana odločitev pravilna, je sodišče pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo na podlagi 97. člena ZLV v zvezi s prvim odstavkom 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1).

Zakon o lokalnih volitvah (1993) - ZLV  - člen 7, 41, 49, 49/2

Zakon o evidenci volilne pravice (2013) - ZEVP-2  - člen 4, 10, 11, 12

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.