UPRS Sodba II U 326/2018-7
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2018-10-31

Jasna Šegan (preds.), Vlasta Švagelj Gabrovec (poroč.), Violeta Tručl

lokalne volitve - zavrnitev kandidature - določanje kandidatov - formalna pomanjkljivost - odprava pomanjkljivosti

Območna volilna komisija je dolžna takoj, ko prejme kandidaturo, preveriti, ali je vložena pravočasno in ali je določena v skladu z zakonom. V kolikor vsebuje formalne pomanjkljivosti, to so pomanjkljivosti, ki jih je mogoče z enostavnim popravkom in v kratkem roku popraviti, brez izvedbe novih volilnih opravil v kandidacijskem postopku, kandidature ni mogoče zavrniti, ne da bi bil predlagatelj pred tem pozvan k odpravi pomanjkljivosti.

Pritožbi se ugodi. Odločba Občinske volilne komisije Občine A., št. 041-2/2018-102/155 z dne 27. 10. 2018 se odpravi in se zadeva vrne istemu organu v ponovni postopek.

1. Občinska volilna komisija Občine A. (v nadaljevanju OVK) je z izpodbijano odločbo ugotovila, da je kandidatura stranke B. za člane KS C., KS D. in KS E. vložena pravočasno in da ni v celoti sestavljena in določena v skladu z zakonom ter odločila, da se kandidatura za člane KS D. in KS E. potrdi (1. točka izreka), zavrne pa kandidatura za člane KS C. (2. točka izreka). S 3. točko izreka je s to odločbo odpravila odločbo št. 041-2/2018-102/151 z dne 24. 10. 2018. Iz obrazložitve izhaja, da je OVK na podlagi 96.a člena Zakona o lokalnih volitvah (v nadaljevanju: ZLV) v ponovnem preizkusu zakonitosti kandidatur sama ugotovila, da kandidatura stranke B. krši določbo tretjega odstavka 47. člena citiranega zakona, ki določa, da predstavnik oziroma zaupnik kandidata oziroma liste kandidatov ne sme biti kandidat. Iz kandidature izhaja, da je predstavnik liste g. A.A. hkrati tudi kandidat za člana KS C., zato ga je komisija iz liste kot kandidata izločila.

2. V pritožbi vloženi na podlagi 97. člena ZLV predstavnik kandidature zatrjuje, da predstavlja zavrnitev kandidatne liste hudo kršitev uresničevanja volilne pravice po 43. členu Ustave RS, ki določa, da ima vsak državljan pravico voliti in biti izvoljen. Prav tako je z izpodbijano odločbo kršena ustavna pravica do enakega varstva pravic in do učinkovitega pravnega sredstva, kršene pa so tudi določbe ZUP. Navaja, da je dne 28. 10. 2018 okoli 19. ure pri pregledu elektronske pošte odprl sporočilo, v katerem je bila med ostalim priložena tudi izpodbijana odločba. OVK mu je odločbo poslala v elektronski obliki, po mnenju pritožnika pa to ni pravilno, saj bi mu jo morala izročiti neposredno, kot predstavniku liste, oz., če jo je že poslala po elektronski poti, podpisati z varnim elektronskim podpisom s kvalificiranim potrdilom. Glede na to, da je izpodbijano odločbo OVK odprl v nedeljo 28. 10. 2018 okrog 19. ure, je pritožba pravočasna. Sicer pa v izpodbijani odločbi ni naveden pravni pouk, zato lahko sproži upravni spor v skladu s 97. členom ZLV.

3. Po mnenju pritožnika OVK ni ravnala v skladu zakonom, saj bi v primeru, ko je predstavnik liste tudi kandidat, to potrebno šteti za formalno pomanjkljivost v smislu drugega odstavka 56. člena Zakona o volitvah v državni zbor (v nadaljevanju: ZVDZ) in tako predlagatelju liste omogočiti, da v roku treh dni to pomanjkljivost odpravi. Navedeno pomanjkljivost je mogoče odpraviti naknadno na način, da predlagatelj določi drugega predstavnika kandidatne liste. Predstavnika namreč določi predlagatelj v skladu s 47. členom ZLV. Namen instituta predstavnika liste kandidatov je v tem, da se ga obvešča o odločitvah občinske volilne komisije, zaradi teh formalnih opravil in ker je lahko navzoč pri delu volilne komisije, pa predstavnik liste ne sme biti kandidat. Dejstvo, da je predstavnik liste tudi kandidat namreč v nobenem pogledu ne vpliva na zakonitost kandidatne liste, niti na njeno sestavo, niti na njen postopek sestavljanja. Lista je bila namreč sestavljena v skladu z zakonom in pravili politične stranke. Predlaga, da sodišče odločbi občinske volilne komisije razveljavi in da se potrdi kandidatna lista za člana KS C., predlagatelja B.

4. Tožena stranka v odgovoru na pritožbo pojasnjuje, da je v postopku preizkusa zakonitosti vložene kandidature liste B. odločala z več odločbami. Tako je z odločbo 041-2/2018-102/151 z dne 24. 10. 2018 kandidaturo za člane KS C. v celoti potrdila. Kasneje pa je ugotovila, da je predstavnik kandidature tudi kandidat za člana KS C., kar je v nasprotju s tretjim odstavkom 47. členom ZLV, ki določa, da predstavnik oz. zaupnik kandidata oz. liste kandidatov ne sme biti kandidat. Presodila je, da ne gre za formalno pomanjkljivost, zato je kandidaturo za člane KS C. v celoti zavrnila (predstavnik kandidature je bil hkrati tudi edini predlagani kandidat za člane KS C.). V nadaljevanju pojasnjuje razlog za vročitev odločbe po elektronski poti in navaja, da je bila izpodbijana odločba tožeči stranki nesporno vročena 27. 10. 2018 ob 20.02 uri, kar posledično pomeni, da je pritožba vložena 30. 10. 2018 ob 14.15 uri, vložena prepozno in jo je potrebno zavreči.

5. V zvezi s pritožbenim ugovorom, da odločba ne vsebuje pravnega pouka, navaja, da zaradi tega odločba ni nezakonita, saj se stranka lahko ravna po veljavnih predpisih, ter vloži pritožbo.

6. Sodišče ni sledilo predlogu tožene stranke, da pritožbo kot prepozno zavrže. Za presojo točnega datuma in ure vročitve izpodbijane odločbe po presoji sodišča namreč ni dovolj zgolj podatek tožene stranke o datumu in uri poslane izpodbijane odločbe pritožniku po elektronski poti. Prav tako ni mogoče preveriti navedb pritožnika, da je elektronsko sporočilo prebral šele 28. 10. okoli 19.00 ure. Razen tega izpodbijana odločba ne vsebuje pravnega pouka. Zato je štelo, da je pritožba pravočasna. Sicer pa glede vročanja po elektronski poti sodišče šteje, da je tako postopanje, glede na kratke roke za volilna opravila in glede na dejstvo, da je pritožnik odklonil osebno vročitev, primerno in ustrezno.

8. Izpodbijana odločba je bila izdana v skladu s 96.a členom ZLV, ki določa, da OVK v celoti ali deloma odpravi odločbo, s katero je v postopku potrjevanja list kandidatov potrdila listo kandidatov, če do roka za objavo potrjenih list kandidatov (sama ali na ugovor predstavnika liste kandidatov) ugotovi, da je lista kandidatov sestavljena v nasprotju s tem zakonom. V obravnavanem primeru je tožena stranka izdala odločbo, s katero je potrdila listo kandidatov stranke B. za člane KS D., C. in E. (odločba št. 041-2/2018-102/151 z dne 24. 10. 2018), po izdaji citirane odločbe pa je dne 27. 10. 2018 ugotovila, da je predstavnik liste B. A.A. hkrati tudi kandidat za člana KS C., kar je v nasprotju s tretjim odstavkom 47. a člena ZLV. Ker je tudi edini predlagani kandidat za člana KS C. je zato kandidaturo za člane KS C. v celoti zavrnila. Pritožnik v pritožbi sicer priznava navedeno pomanjkljivost, vendar meni, da je ta pomanjkljivost formalne narave in bi ji bilo zato mogoče odpraviti v skladu z drugim odstavkom 56. člena Zakona o volitvah v državni zbor (v nadaljevanju ZVDZ).

9. Drugi odstavek 74. člena ZLV določa, da se glede postopka potrjevanja kandidatur oz. list kandidatov, določanja seznamov potrjenih kandidatur oz. list kandidatov ter njihove objave smiselno uporabljajo določbe ZVDZ. V skladu z drugim odstavkom 56. člena ZVDZ OVK v primeru, če ugotovi formalne pomanjkljivost liste kandidatov, takoj zahteva od predlagatelja, da jih v treh dneh odpravi. Če niso odpravljene pravočasno, volilna komisija listo kandidatov zavrne.

10. OVK je torej dolžna takoj ko prejme kandidaturo preizkusiti ali je vložena pravočasno in ali je določena v skladu z zakonom. Pri tem lahko gre za take pomanjkljivosti vložene kandidature, ki jih je mogoče odpraviti, ali pa za take, kjer to ni mogoče. Pomanjkljivosti, ki jih je mogoče odpraviti so formalne narave. Upoštevajoč dosedanji upravno sodno prakso, je bistvo formalnih pomanjkljivosti v tem, da take pomanjkljivosti ne zahtevajo izvedbe novih volilnih opravil v kandidacijskem postopku in jih je mogoče z enostavnim popravkom in v kratkem roku popraviti (tako tudi komentar ZLV, Uradni list RS 2018, stran 93.).

11. Napaka predmetne kandidature je v tem, da je za predstavnika kandidature določen edini kandidat na listi kandidatov za KS C. To je v skladu s tretjim odstavkom 47. člena ZLV, ki določa, da predstavnik oziroma zaupnik kandidata oziroma liste kandidatov ne sme biti kandidat. Predstavnika kandidata oziroma liste kandidatov pa določi predlagatelj kandidata oziroma liste ob predložiti kandidature oziroma liste kandidatov občinski volilni komisiji (prvi odstavek 47. člena ZLV).

12. Določitev predstavnika kandidature torej ne zahteva izvedbe novih volilnih opravil v kandidacijskem postopku in tudi sicer ni podvržena formalnim oviram. Ker predstavnika kandidata oziroma liste kandidatov predlagatelj liste določi ob predložitvi liste občinski volilni komisiji, zato ni nobene ovire, da upoštevaje določbo tretjega odstavka 47. člena ZLV predlagatelj liste, ne bi mogel določiti drugega predstavnika, če je na to napako opozorjen.

13. Napako predložene kandidature, ki mora v skladu z 72. členom ZLV vsebovati tudi navedbo in podatke predstavnika kandidature, je torej mogoče odpraviti, kot to določa drugi odstavek 56. člena ZVDZ v zvezi z drugim odstavkom 74. člena ZLV. Zato na tej podlagi kandidature ni mogoče zavrniti, ne da bi bil predlagatelj pred tem pozvan k odpravi pomanjkljivosti.

14. Ker je sodišče ugotovilo, da je OVK nepravilno uporabila 56. člen ZVDZ , kar bi lahko vplivalo na pravilnost in zakonitost kandidature, je v skladu s 3. in 4. točko prvega odstavka 64. člena Zakona o upravnem sporu (ZUS-1) pritožbi ugodilo ter na podlagi tretjega in v smislu četrtega odstavka tega člena zadevo vrnilo OVK v ponovni postopek. OVK bo morala, upoštevaje stališče sodišča glede postopka, predlagatelja liste kandidatov pozvati k odpravi navedene pomanjkljivosti in mu za to določiti primeren rok (zaradi varovanja roka iz 59. člena ZVDZ to ne more biti 3 dnevni rok iz 56. člena ZVDZ) ter nato ponovno odločiti o potrditvi kandidature.

Zakon o lokalnih volitvah (1993) - ZLV  - člen 47, 47/3, 74, 74/2, 96a, 96a/1

Zakon o volitvah v državni zbor (1992) - ZVDZ  - člen 56, 56/2

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.