UPRS sodba II U 12/2016
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2016-03-02

Vlasta Švagelj Gabrovec (preds.), Sonja Kočevar (poroč.), Violeta Tručl

brezplačna pravna pomoč - pogoji za dodelitev brezplačne pravne pomoči - finančni pogoj - premoženje prosilca - primerno stanovanje

Če je uporabna površina stanovanja večja od uporabne površine primernega stanovanja, se kot premoženje prosilca upošteva razlika med posplošeno tržno vrednostjo tega stanovanja in vrednostjo primernega stanovanja.

1. Z izpodbijano odločbo je tožena stranka zavrnila tožnikovo prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči v zvezi s postopkom II P 648/2015. V obrazložitvi odločbe navaja, da tožnik ne izpolnjuje finančnega pogoja za dodelitev brezplačne pravne pomoči. Prosilec je lastnik parc. št. 2343/19 k.o. …, ki v naravi predstavlja stanovanjsko stavbo, v kateri živi ter katere vrednost znaša po metodologiji množičnega vrednotenja nepremičnin 107.895,36 EUR. Uporabna površina stanovanjskih prostorov v hiši meri 99 m2, površina ostalih prostorov pa ob upoštevanju korekcijskih faktorjev 49 m2. Primerna velikost stanovanja za tožnikovo družino znaša 90 m2, torej posledično presežek primerne velikosti stanovanja zanaša 58  m2, kar glede na vrednost celotne nepremičnine znaša 42.283,18 EUR. To pomeni, da ima tožnik v skladu z določbami ZSVarPre premoženje, ki presega znesek 13.780,00 EUR, zato ne izpolnjuje pogoja za dodelitev brezplačne pravne pomoči.

2. Tožnik v tožbi navaja, da je bila njegova vloga neutemeljeno zavrnjena. Pomoč odvetnika potrebuje, da reši nepremičnino, v kateri živi skupaj z ženo in otroki, ki so z njim v skupnem gospodinjstvu. Zoper njega potekajo izvršilni postopki, ki mu še poslabšujejo življenjsko raven in zdravje. Kolikor ne bo dobil brezplačne pravne pomoči, ne bo mogel nuditi sebi in otrokom dostojnega življenja, ker živi v negotovosti. Sodišče je štelo, da tožnik smiselno predlaga odpravo  izpodbijane odločbe.

3. Tožena stranka je sodišču dostavila upravni spis, posebnega odgovora na tožbo pa ni podala.

5. Za odobritev brezplačne pravne pomoči mora prosilec izpolnjevati pogoje, ki jih določa Zakon o brezplačni pravni pomoči (ZBPP). Med drugim mora izpolnjevati tudi finančni pogoj, ki se ugotavlja glede na dohodke prosilca in njegovih družinskih članov, kakor tudi glede na premoženje, s katerim razpolaga prosilec in njegova družina. Po določbi 14. člena ZBPP se za ugotavljanje lastnega dohodka in premoženja prosilca uporabljajo ustrezne določbe Zakona o socialno varstvenih prejemkih (ZSVarPre). V skladu z določbo 27. člena navedenega zakona se brezplačna pravna pomoč ne dodeli, če ima prosilec ali njegova družina prihranke oziroma premoženje, ki se upošteva po navedenem zakonu in njegova vrednost dosega ali presega znesek 13.780,00 EUR. To pomeni, da tudi v primeru, če bi prosilec glede na dohodke sicer izpolnjeval pogoje za dodelitev brezplačne pravne pomoči, se mu ta ne odobri, če ima premoženje, ki dosega ali presega navedeno vrednost.

6. V postopku ni sporno, da je tožnik lastnik nepremičnine, v kateri živi, ter da vrednost navedene nepremičnine na podlagi množičnega vrednotenja nepremičnin znaša 107.895,36 EUR. Po določbi 18. člena Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev (ZUPJS) se kot premoženje ne upošteva stanovanje ali stanovanjska hiša, v kateri oseba dejansko prebiva in ima prijavljeno stalno prebivališče, in sicer do vrednosti primernega stanovanja. Velikost primernega stanovanja pa se ugotavlja na podlagi drugega odstavka 17. člena istega zakona in sicer glede na predpise, ki urejajo dodelitev neprofitnega stanovanja v najem. Če je uporabna površina stanovanja večja od uporabne površine primernega stanovanja, se kot premoženje upošteva razlika med posplošeno tržno vrednostjo tega stanovanja in vrednostjo primernega stanovanja. V konkretnem primeru je tožena stranka v skladu z navedenimi predpisi ugotovila, da znaša velikost primernega stanovanja 90 m2 ter da presežek primerne velikosti stanovanja znaša 58 m2, kar ob upoštevanju posplošene tržne vrednosti stanovanj znaša 42.283,18 EUR. Navedenim ugotovitvam tožene stranke tožnik v tožbi ne ugovarja.

7. Tožnik v tožbi navaja le, da je v težkem socialnem stanju ter da potrebuje pomoč odvetnika, da reši nepremičnino, v kateri živi. Tožbi je priložil izpis prometa stanja njegovega transakcijskega računa pri banki X. ter sklep Višjega sodišča I Ip 648/2015, s katerim je bila njegove pritožba zoper sklep sodišča prve stopnje zavrnjena. S prvostopnim sklepom pa je Okrajno sodišče v Mariboru v izvršilni zadevi In 834/2013 zavrglo njegovo pritožbo kot prepozno.

8. Navedbe tožnika in predložene listine pa ne morejo vplivati na drugačno odločitev v zadevi. Kot je sodišče že navedlo, v primeru, ko prosilec ne izpolnjuje premoženjskega pogoja iz 14. člena ZBPP v povezavi s 27. členom ZSVarPre, ni mogoče odobriti brezplačne pravne pomoči, tudi če njegovi dohodki ne presegajo predpisanega cenzusa. V primeru, ko prosilec ne izpolnjuje premoženjskega pogoja, pa se niti ne ugotavlja izpolnjevanje vsebinskega pogoja iz 24. člena ZBPP, to je okoliščin povezanih z zadevo, na katero se prošnja nanaša, saj morata biti za odobritev brezplačne pravne pomoči oba pogoja izpolnjena kumulativno.

9. Glede na navedeno je sodišče zaključilo, da je izpodbijana odločba pravilna in zakonita, zato je tožbo zavrnilo na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (ZUS-1).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.