UPRS sodba I U 410/2016
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2017-02-21

Petra Hočevar (preds.), mag. Miriam Temlin Krivic (poroč.), mag. Mira Dobravec Jalen

komunalni prispevek - odmera komunalnega prispevka - obračunski strošek opremljenosti - priključitev na komunalno opremo - opremljenost stavbnega zemljišča s komunalno opremo

Obračunski strošek opremljenosti konkretnega območja ne pomeni, da ima nepremičnina neposredni priključek na javno cestno oziroma vodovodno omrežje.

Uporaba omrežja (cestnega ali vodovodnega) v obračunski enoti je zagotovljena tudi v primeru, če se nanj zavezanec ne priključuje neposredno, temveč prek služnostne poti oziroma na podlagi služnostne pravice, ali prek poti oziroma koridorja, ki ga vzpostavi zavezanec sam.

Bistveno je, ali je bila v predmetni enoti urejanja zgrajena in predana v upravljanje komunalna oprema in ali sodi predmetno stavbno zemljišče v obračunsko območje te vrste komunalne opreme.

II. Vsaka stranka trpi svoje stroške postopka.

1. Upravni organ je z izpodbijano odločbo o odmeri komunalnega prispevka v 1. točki izreka tožnikoma odmeril komunalni prispevek v skupnem znesku 9.684,73 EUR za novogradnjo dveh stanovanjskih hiš na zemljišču parc. št. 1750/8 in 1750/9, obe k.o. …; v 2. točki izreka navedel, da sta zavezanca dolžna plačati komunalni prispevek vsak do 1/2 zneska ter v 3. točki izreka, da če zavezanca ne plačata komunalnega prispevka v roku, se znesek valorizira v skladu z indeksom cen v gradbeništvu. V obrazložitvi je navedel, da sta investitorja podala vlogo za odmero komunalnega prispevka za novogradnjo dveh stanovanjskih hiš. Organ je prispevek odmeril na podlagi Zakona o prostorskem načrtovanju (ZPNačrt) in Odlokom o programu opremljanja stavbnih zemljišč in merilih za odmero komunalnega prispevka za območje Občine Mirna Peč (Odlok). Sklicuje se na projektno dokumentacijo, iz katere je razvidno, da bosta stanovanjski hiši priključeni oziroma bosta lahko koristili komunalno opremo: cesto in vodovod, zavezancema pa se obračuna tudi komunalni prispevek za površine za ravnanje z odpadki, ker je odvoz odpadkov zagotovljen na celotnem območju Občine Mirna Peč, torej tudi v naselju Dolenja vas pri Mirni Peči. Višina komunalnega prispevka je izračunana na podlagi 13. člena Odloka s formulo KPij=(Aparcela x Cpij x Dp) + Kdejavnost x Atlorisna x Ctij x Dt), za stanovanjsko hišo 4 v višini 4.859,22 EUR in za stanovanjsko hišo 5 v višini 4.825,51 EUR.

2. Drugostopni organ je pritožbo A.A. zavrnil. V obrazložitvi je navedel, da je prvostopni organ pravilno zemljišče soinvestitorjev uvrstil v obračunsko območje CE2 - cest - opremljeno območje in VO2 - vodovod opremljeno območje, za objekte ravnanja z odpadki pa je po Odloku predvideno samo eno obračunsko območje. Naselje Dolenja vas pri Mirni peči je komunalno opremljeno s cestno in vodovodno infrastrukturo v celoti, kot to izhaja iz Programa opremljanja stavbnih zemljišč in merilih za odmero komunalnega prispevka za območje Občina Mirna Peč (Program). V tem Programu naselje Dolenja vas pri Mirni Peči ne leži na območjih, ki so delno opremljena, zato sta bila pravilno uporabljena faktora CE2 in VO2. Priključitev predvidenih dveh stanovanjskih hiš in kateregakoli drugega novega objekta v naselju na obstoječe vodovodno omrežje se izvede z individualnimi priključki in ne z gradnjo sekundarnega omrežja. Enako velja za priključitev na občinsko cesto, ne glede na to, ali se več stanovanjskih hiš priključuje na občinsko cesto s skupnim dostopom ali vsaka s svojim. Interno omrežje infrastrukture znotraj parcel 1745/10 in 1750/7, ki je v solasti investitorjev oziroma njunih otrok, torej v zasebni lasti, so individualni priključki na javno komunalno opremo, ki jih je dolžan zgraditi in investirati investitor in so v njegovi lasti.

3. Tožnika v tožbi navajata, da sta upravna organa zmotno in nepopolno ugotovila dejansko stanje ter nepravilno uporabila 7. in 10. člen Odloka. V konkretnem primeru sta organa napačno sledila Programu opremljanja glede tega, da Dolenja vas pri Mirni Peči v celoti leži na območju, ki naj bi bilo opremljeno in ne zgolj delno opremljeno. Iz drugega odstavka 7. člena Odloka izhaja, da je opremljeno vodovodno območje območje, ki je v celoti opremljeno in dograditev javnega vodovodnega omrežja ni potrebna. Iz četrtega odstavka 7. člena Odloka pa izhaja tudi definicija opremljenega cestnega omrežja, opremljeno območje predstavlja območje, ki je v celoti opremljeno s cestnim omrežjem, tako da ni potrebna dograditev javnega prometnega omrežja. Način priključitve je predviden, kot izhaja iz projektne dokumentacije št. 7/2015 in pravnomočnega gradbenega dovoljenja. Oba dokumenta slikovno in pisno prikazujeta, kje naj bi potekal omenjeni sekundarni vodovod ter cestna povezava in kam naj bi se z individualnimi priključki priključila tožnika. Ni pravilno stališče, da je sekundarni vodovod, kot je opredeljen v gradbenem dovoljenju, individualni priključek. Z individualnim priključkom, ki ga morata tožnika zagotoviti na svoje stroške, bi se tožnika dejansko priključila na sekundarni vodovod, če bi slednji seveda obstajal. Interno vodovodno omrežje je v skladu s prvim odstavkom 2. člena Odloka o oskrbi s pitno vodo na območju Občine Mirna Peč vodovod z vsemi elementi, ki so priključeni za obračunskim vodomerom, torej v obravnavanem primeru ne obsega tudi sekundarnega vodovodnega omrežja, kot navaja drugostopenjski organ. Sekundarno vodovodno omrežje in cestna infrastruktura sta podlagi za izračun komunalnega omrežja t.i. obračunski strošek, ta pa je dejansko prispevek zavezanca za financiranje gradenj različne komunalne opreme. Nerazumno je pričakovati od tožnikov, da si poleg plačila komunalnega prispevka za opremljeno območje še sama zgradita sekundarno vodovodno infrastrukturo, saj tega niti ne moreta in ne smeta storiti. Iz dejanskih okoliščin nesporno izhaja, da na parceli 1745/10 še ni zgrajeno vodovodno omrežje, hkrati pa tudi ni urejena cestna povezava do občinske ceste preko parcel 1745/10 in 1750/7, kar bi utemeljevalo opredelitev komunalnega prispevka kot prispevka za opremljeno območje. Občina tudi zavrača sklenitev pogodbe o opremljanju v skladu z 78. členom ZPNačrt, kljub temu, da so h gradbenemu dovoljenju podali soglasje. V zadevi gre za namerno zavlačevanje in onemogočanje gradnje v skladu s predpisi. Občina si prizadeva predvsem opremiti območje Češenjska hosta, kjer so lastniki zemljišč predvsem občina sama in posamični občinski svetniki. Komunalni prispevek bi moral biti ocenjen tako, da bi bil faktor za obračun obračunskih stroškov za delno opremljeno območje - VO1 in CE1. Napačen je tudi zaključek, da je očitek investitorja glede zamolčanega mnenja z dne 29. 9. 2015, neutemeljen. Predlagata odpravo izpodbijane odločbe in zahtevata povrnitev stroškov postopka.

4. Toženka ugovarja pasivni ter aktivni legitimaciji, saj je pritožbo zoper prvostopno odločbo podal le tožnik A.A., zato upravni spor v delu, ki se nanaša na B.B., ni dopusten. V zvezi z ugovorom, da ni slediti Programu opremljanja glede tega, da Dolenja vas pri Mirni v celoti leži na območju, ki naj bi bilo opremljeno, navaja, da iz 73. člena ZPNačrt izhaja, da občina v občinskem prostorskem načrtu določi vrste komunalne opreme, ki jih je treba zgraditi po posameznih enotah urejanja prostora. Opremljanje stavbnih zemljišč pa se izvaja na podlagi Programa opremljanja, ki se pripravi na podlagi OPN in OPPN. Komunalni prispevek se določi na podlagi Programa opremljanja. Prvostopni organ torej mora slediti Programu in ne more odmeriti prispevka drugače, kot na podlagi Programa. Predlaga, da sodišče tožbo zavrže oziroma podrejeno zavrne.

5. Tožnika sta s pripravljalno vlogo modificirata tožbo na pasivni strani, zavračata pa ugovor, da tožba B.B. ni dovoljena. A.A. je v ugovoru navedel, da je slednji vložen v imenu obeh tožnikov. Zavračata razloge toženke iz odgovora na tožbo.

7. Uvodoma se sodišče opredeljuje do ugovora aktivne legitimacije tožnika B.B.. Sodišče šteje, da je ta za vložitev tožbe aktivno legitimiran, ker je tudi pritožbo vložil v imenu obeh A.A., pri tem pa gre v obravnavani zadevi za komunalni prispevek, za katerega sta tožnika zavezana solidarno kot solastnika parcel 1750/8 in 1750/9 k.o. ….

8. Zakonska podlaga za odmero komunalnega prispevka je Zakon o prostorskem načrtovanju (ZPNačrt). Po prvem odstavku 77. člena ZPNačrt je dolžnost občine, da zagotavlja gradnjo komunalne opreme, pri čemer se ta financira iz komunalnega prispevka, proračuna občine, proračuna države in iz drugih virov (drugi odstavek istega člena). Zato je občina upravičena do povrnitve dela stroškov opremljanja zemljišč, ki ga zavezanec (80. člen ZPNačrt) plača občini (prvi odstavek 79. člena ZPNačrt).

9. Četrti odstavek 79. člena ZPNačrt določa, da je s plačilom komunalnega prispevka zavezancu zagotovljena priključitev na že zgrajeno komunalno opremo oziroma mu je zagotovljeno, da bo ta zgrajena v roku in obsegu, kot to določa program opremljanja. Navedena določba pa ne pomeni, da mora biti komunalna oprema zgrajena do meje vsake posamezne gradbene parcele. Odmero komunalnega prispevka za vsako vrsto komunale opreme posebej predpisuje tretji odstavek 79. člena ZPNačrt, za odmero pa postavlja le pogoj, da se stavbno zemljišče nahaja v obračunskem območju te vrste komunalne opreme. Kaj obsega obračunsko območje posamezne vrste komunalne opreme, izhaja iz prvega odstavka 76. člena ZPNačrt, in sicer je to območje, na katerem se zagotavlja priključevanje na to vrsto komunalne opreme oziroma območje njene uporabe.

10. Obračunsko območje se ne določa v vsakem primeru posebej, temveč je določeno s programom opremljanja, na katerega se v obravnavani zadevi sklicuje tudi toženka. Po njenih navedbah predmetni parceli spadata v območje Programa opremljanja, ki je opremljeno tako s cestnim omrežjem, kot vodovodnim omrežjem.

11. Obračunski strošek opremljenosti konkretnega območja ne pomeni, da ima nepremičnina neposredni priključek na javno cestno oziroma vodovodno omrežje. Povedano drugače: uporaba omrežja (cestnega ali vodovodnega) v obračunski enoti je zagotovljena tudi v primeru, če se nanj zavezanec ne priključuje neposredno, temveč prek ali služnostne poti oziroma na podlagi služnostne pravice, ali prek poti oziroma koridorja, ki ga vzpostavi zavezanec sam. Tako stališče izhaja tudi iz ustaljene upravno-sodne prakse tukajšnjega sodišča (npr. sodbe I U 907/2011, I U 255/2011, I U 251/2011, I U 367/2012), pa tudi Vrhovnega sodišča RS - sodba X Ips 324/2011. To pa tudi pomeni, da je toženka, ker je iz Programa opremljanja razvidno, da je naselje Dolenja vas pri Mirni Peči komunalno opremljeno s cestno in vodovodno infrastrukturo v celoti, uporabila pravilna faktorja CE2 in VO2, ki se uporabita, v skladu s 7. členom Odloka, za komunalno opremljeno območje. Dejstvo, da se bosta tožnika šele z izgradnjo individualnih priključkov po parcelah 1745/10 (voda) in parcelah 1745/10 in 1750/7 (cesta), priključila na javno vodovodno in cestno omrežje, ne pomeni, da sta njuni parceli 1750/8 in 1750/9 le delno opremljeni (1. točka prvega odstavka 72. člena ZPNačrt).

12. Bistveno je, ali je bila v predmetni enoti urejanja zgrajena in predana v upravljanje komunalna oprema in ali sodi predmetno stavbno zemljišče v obračunsko območje te vrste komunalne opreme. Da v enoti opremljanja Dolenja vas ni bilo zgrajeno in predano v upravljanje vodovodno in cestno omrežje, pa tožnika ne zatrjujeta, obseg opremljanja pa izhaja iz Programa opremljanja. Iz njega pa ne izhaja, da bi naselje Dolenja vas ležalo v katerem od delno opremljenih OPPN območij.

13. Glede na navedeno se tožnika napačno sklicujeta na definiciji iz drugega in četrtega odstavka 7. člena Odloka in 10. člen Odloka oziroma ju napačno razumeta.

14. Kako naj bi pogovori glede spremembe namembnosti zemljišč, ki naj bi kazali na namerno zavlačevanje in onemogočanje gradnje v skladu s predpisi, vplivali na zakonitost izpodbijane odločitve, tožnika ne pojasnita, zato sodišče njunega ugovora v zvezi z izpodbijano odločbo niti ne more preizkusiti. Enako velja za ugovor v zvezi z zamolčanjem mnenja z dne 29. 9. 2015, kot odgovor na seznanitev z dejstvi in okoliščinami pred odločitvijo o odmeri komunalnega prispevka. Tudi, kolikor je organ napačno razumel odgovor tožnikov, sta to lahko razjasnila v pritožbi (oziroma kot sta to imenovala v ugovoru) in to ni vplivalo na pravilnost odločitve. V zvezi z ugovorom, da občina zavrača sklenitev pogodbe o opremljanju v skladu z 78. členom ZPNačrt, pa je tožnikoma pojasniti, da sklenitev take pogodbe ni obveza občine, predvsem ne kolikor gre za izgradnjo individualnih priključkov.

15. Glede na navedeno je sodišče tožbo zavrnilo na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (ZUS-1), ker je ugotovilo, da je bil postopek pred izdajo izpodbijane odločbe pravilen ter da je odločba pravilna in na zakonu utemeljena.

16. Odločitev o stroških postopka temelji na določbi četrtega odstavka 25. člena ZUS-1, po katerem v primeru, če sodišče tožbo zavrne, trpi vsaka stranka svoje stroške postopka.

ZPNačrt člen 76, 76/1, 77, 77/1, 77/2, 79, 80.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.