UPRS sodba I U 1799/2015
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2016-01-26

Adriana Hribar Milič (preds.), Bojana Prezelj Trampuž (poroč.), mag. Slavica Ivanović Koca

brezplačna pravna pomoč - izredna brezplačna pravna pomoč - pogoji za dodelitev brezplačne pravne pomoči - verjetni izgled za uspeh

Na podlagi določbe 24. člena ZBPP je pri presoji dodelitve BPP kot pogoj potrebno upoštevati okoliščine in dejstva o zadevi, v zvezi s katero prosilec vlaga prošnjo za odobritev BPP. Predvsem je treba upoštevati, da zadeva ni očitno nerazumna oziroma, da ima prosilec v zadevi verjetne izglede za uspeh, poleg pogoja, da je zadeva pomembna za prosilčev osebni in socialno-ekonomski položaj.

1. Z izpodbijano odločbo je Upravno sodišče RS – po predsednici tega sodišča, odločilo, da se zavrne tožnikova prošnja za dodelitev izredne brezplačne pravne pomoči (v nadaljevanju BPP) v obliki in obsegu pravnega svetovanja in zastopanja za upravni spor v zvezi z odločbo Okrožnega sodišča v Ljubljani, Bpp 2539/2015 z dne 23. 10. 2015 ter kot oprostitev plačila stroškov postopka. Iz obrazložitve izhaja, da je tožnik  19. 11. 2015 pri Upravnem sodišču RS v Ljubljani vložil tožbo zoper odločbo Okrožnega sodišča v Ljubljani,  Bpp 2539/2015 z dne 23. 10. 2015 ter hkrati podal tudi prošnjo za dodelitev BPP. V obrazložitvi odločitve o zavrnitvi tožnikove prošnje se tožena stranka sklicuje na Zakon o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju ZBPP). V skladu s prvim odstavkom 12. člena ZBPP se izredna BPP dodeli prosilcu, ki je upravičenec do denarne socialne pomoči in izpolnjuje pogoje za dodelitev BPP iz 24. člena tega zakona.  Iz odločbe CSD Domžale z dne 14. 9. 2015 izhaja, da je tožnik za čas od 1. 10. 2015 do 31. 3. 2016 upravičen do denarne socialne pomoči. Tožnik glede na navedeno izpolnjuje finančni pogoj za dodelitev izredne BPP. V skladu s prvim odstavkom 24. člena ZBPP pa se kot pogoji upoštevajo tudi okoliščine in dejstva o zadevi, v zvezi s katero vlaga prosilec prošnjo za odobritev BPP, ki jih ZBPP primeroma našteva in med katerimi se presoja tudi, ali je zadeva očitno nerazumna oziroma, ali ima zadeva verjeten izgled za uspeh ter jo je razumno sprožati.

2. Tožnik prosi za dodelitev BPP za vložitev tožbe zoper odločbo Okrožnega sodišča v Ljubljani, Bpp 2539/2015 z dne 23. 10. 2015, s katero je bilo odločeno, da se zavrne njegova prošnja za dodelitev BPP z dne 16. 10. 2015 za sestavo in vložitev pritožbe zoper sklep Okrajnega sodišča v Ljubljani, In 184/2014 z dne 7. 10. 2015. Iz obrazložitve navedene odločbe izhaja, da tožnik v postopku nastopa kot upnik zoper dolžnico A.A.. Navedeno sodišče je s sklepom In 184/2014 z dne 2. 9. 2014 dovolilo predlagano izvršbo ter potrdilo, da je 28. 10. 2014 sklep postal pravnomočen. Izvršilno sodišče je v skladu z 19. členom in 42. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ) po uradni dolžnosti začelo postopek razveljavitve klavzule pravnomočnosti predmetnega sklepa. Ugotovilo je, da dolžnici ni bil pravilno vročen navedeni sklep o izvršbi in ji s tem ni bila dana možnost, da se s sklepom dejansko seznani. Zato je izvršilno sodišče po uradni dolžnosti razveljavilo klavzulo o pravnomočnosti, saj vročitev ni bila pravilna. Tožnik je želel izpodbijati odločitev sodišča, sprejeto v sklepu Okrajnega sodišča v Ljubljani, In 184/2014 z dne 7. 10. 2015. Ker je organ za BPP Okrožnega sodišča v Ljubljani ugotovil, da je izvršilno sodišče postopalo pravilno, ko je po uradni dolžnosti začelo postopek razveljavitve potrdila o pravnomočnosti, je tožnikovo prošnjo za dodelitev BPP zavrnilo kot neutemeljeno, saj tožnik nima verjetnih izgledov za uspeh v postopku s pritožbo zoper navedeni sklep Okrajnega sodišča v Ljubljani. Na podlagi povedanega organ za BPP Upravnega sodišča RS ocenjuje, da temelji izpodbijana odločba na pravilni pravni podlagi in da na podlagi podatkov, ki so navedeni v njeni obrazložitvi, postopek s tožbo v upravnem sporu zoper odločbo Okrožnega sodišča v Ljubljani, Bpp 2539/2015 z dne 23. 10. 2015 nima verjetnega izgleda za uspeh. Zato je tožnikovo prošnjo zavrnil na podlagi prvega odstavka 24. člena v zvezi z drugim odstavkom 37. členom ZBPP.

3. Tožnik v tožbi navaja, da se ne strinja z izpodbijano odločbo. Prosi tudi, da se mu dodeli BPP, ker je neuka stranka. S pravno pomočjo bo navedel dejstva, ki utemeljujejo verjetnost uspeha s pritožbo. Navaja tudi, da dokler mu ne bo nudena ustrezna pravna pomoč, nobena odločba, sklep ali sodba v imenu ljudstva ni pravilna in ne temelji na zakoniti pravni podlagi, krši pa tudi Ustavo RS (URS) in Evropsko konvencijo za človekove pravice ter svoboščine (EKČP). Brez možnosti do odvetnika je tožnik prikrajšan za pravično in pošteno sojenje. Sodišče navaja tožniku nerazumljive trditve – člene zakona, katerih brez pravnega strokovnjaka ne zna pravilno tolmačiti. Ker nima sredstev za plačilo odvetnika, prosi za dodelitev BPP ter za oprostitev sodnih stroškov in sodnih taks.

4. Tožena stranka je poslala upravne spise, odgovora na tožbo pa ni podala.

6. Po presoji sodišča je izpodbijana odločba pravilna in zakonita. Sodišče se z razlogi izpodbijane odločbe strinja in jih na podlagi drugega odstavka 71. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) v izogib ponavljanju posebej ne navaja, glede tožbenih navedb pa dodaja:

7. Tožena stranka je v predmetnem postopku odločila na podlagi določbe 24. člena ZBPP, ki jo je tudi pravilno uporabila. Po navedeni določbi je pri presoji glede dodelitve BPP kot pogoj potrebno upoštevati okoliščine in dejstva o zadevi, v zvezi s katero prosilec vlaga prošnjo za odobritev BPP. Predvsem je treba upoštevati, da zadeva ni očitno nerazumna oziroma, da ima prosilec v zadevi verjetne izglede za uspeh, poleg pogoja, da je zadeva pomembna za prosilčev osebni in socialno-ekonomski položaj. V obravnavanem primeru tudi po mnenju sodišča  pogoj, da so podani verjetni izgledi za uspeh, ni izkazan. Sodišče se strinja tudi z navedbami iz obrazložitve izpodbijane odločbe. Ne glede na finančne okoliščine, morata biti predhodno navedena oba pogoja kumulativno izpolnjena. Ker tudi po mnenju sodišča ni izpolnjen pogoj iz prvega in tretjega odstavka 24. člena ZBBP, je tako izpodbijana odločba pravilna in zakonita. Sodišče kot pavšalne in neutemeljene zavrača tožbene ugovore, da naj bi tožena stranka kršila URS in EKČP. Po presoji sodišča je tožena stranka pravilno uporabila materialno pravo, sodišče pa ni ugotovilo, da bi bila v postopku kršena pravila postopka.

8. Tožnik v tožbi tudi predlaga, naj mu sodišče v zvezi z njo dodeli BPP. Navedena tožnikova prošnja je predmet obravnave pred pristojnim organom za BPP.

9. Neutemeljen je tudi tožnikov predlog, naj sodišče odloči o taksni oprostitvi v zadevi. Na podlagi četrtega odstavka 10. člena Zakon o sodnih taksah (ZST-1) se taksa ne plačuje v postopkih odločanja o dodelitvi BPP.

10. Ker je izpodbijana odločba po presoji sodišča pravilna in zakonita, sodišče pa v postopku pred njeno izdajo tudi ni našlo nepravilnosti, na katere je dolžno paziti po uradni dolžnosti, je na podlagi prvega odstavka 63. člena ZUS-1 tožbo kot neutemeljeno zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.

UPRS sodba I U 476/2014, enako tudi I U 802/2014,    I U 841/2014, I U 1067/2014