UPRS sodba IV U 142/2015
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2015-10-15

Majda Kovačič (preds.), Melita Ambrož (poroč.), Marjanca Faganel

pogoji za dodelitev brezplačne pravne pomoči - objektivni pogoj - kazenski postopek - interes pravičnosti - obrazložitev odločbe

Določba 24. člena ZBPP organu za brezplačno pravno pomoč nalaga, da pri presoji upravičenosti do BPP upošteva poleg okoliščin in dejstev konkretne zadeve tudi interes pravičnosti. V upravnosodni praksi se je oblikovalo stališče, da je pri tem kriteriju treba upoštevati osebnost samega obdolženca, težo kaznivega dejanja, obravnavanje pravno in dejansko zapletenih vprašanj ter druge konkretne okoliščine, ki kažejo, da bo pošten postopek zagotovljen le, če bo imel obdolženec strokovno obrambo z zagovornikom. V sporni zadevi je tožena stranka odločitev oprla na ugotovitev, da v zadevi ne gre za obravnavo obsežnejšega dejanskega stanja in tudi ne zapletenih pravnih vprašanj, kar pa za ugotovitev, ali so izpolnjeni pogoji za dodelitev BPP v sporni zadevi ne zadošča, toliko bolj ker tožnik v tožbi opozarja ravno na svojo neukost in nesposobnost  učinkovite obrambe.

Tožbi se ugodi. Odločba Okrožnega sodišča v Celju št. Bpp 783/2015 z dne 11. 6. 2015 se odpravi in se zadeva vrne istemu organu v ponovni postopek.

1. Tožena stranka je z izpodbijano odločbo zavrnila prošnjo A.A. ml., za dodelitev brezplačne pravne pomoči (v nadaljevanju BPP), v kazenskem postopku pri Okrožnem sodišču v Celju opr. št. I K 18599/2015, kot neutemeljeno. Obširno je povzela vsebino obtožnice, ki jo je Okrožno državno tožilstvo vložilo zoper A.A. ml. in sostorilce ter pojasnila okoliščine storitve kaznivih dejanj, ki obremenijo tudi prosilca za BPP. Ugotovila je, da je prosilec glede očitanih mu dejanj že podal izpoved pri policiji, vendar je svoj zagovor preklical. Sodišče je že izvedlo predobravnavni narok, na katerem obd. A.A. ni priznal krivde. Tožena stranka je zaključila, da sodišče v delu obtožbe, ki se nanaša na prosilca, ne bo obravnavalo obsežnejšega dejanskega stanja in tudi ne zapletenih pravnih vprašanj, zato je pričakovanje prosilca, da se mu za konkretni kazenski postopek dodeli strokovna pomoč nerazumno, ker je v nasprotju z dejanskim stanjem zadeve, ki v veliki meri že izkazuje relevantna dejstva in okoliščine očitanih dejanj.

2. Tožnik v tožbi odločitvi oporeka in meni, da je tožena stranka z odločitvijo kršila določbo 14. člena Ustave RS. Ne more se kosati s pravnim strokovnjakom, tožilcem. Prav tako je bila kršena določba 25. člena Ustave RS, saj ni pravni strokovnjak in ne zna vlagati pravnih sredstev, niti ni sposoben spoznati kršitev Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP). Kršeni sta bili tudi določbi 21. in 22. člena Ustave RS ter določba drugega odstavka 29. člena Ustave RS. Ima tudi pravico iz 34. člena Ustave RS, zato sodišču predlaga, da razpiše glavno obravnavo in izpodbijano odločbo spremeni ali razveljavi tako, da mu prizna zaprošeno brezplačno pravno pomoč in se mu dodeli odvetnik B.B.

3. Tožena stranka je sodišču poslala upravni spis. Odgovora na tožbo ni poslala.

5. BPP se odobri na način, pod pogoji in v skladu z merili, ki jih določa Zakon o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju ZBPP, prvi odstavek 2. člena ZBPP). Pogoja za dodelitev brezplačne pravne pomoči sta določena v 13. in 24. členu ZBPP. Prvi pogoj se nanaša na tako imenovani subjektivni pogoj, to je izpolnjevanje finančnega cenzusa, med tem ko se drugi pogoj iz 24. člena ZBPP nanaša na okoliščine in dejstva o zadevi, v zvezi s katero prosilec vlaga prošnjo za brezplačno pravno pomoč (objektivni pogoj). Ta pogoj je izpolnjen, če zadeva ni očitno nerazumna oziroma, da ima prosilec verjetne izglede za uspeh, tako da je razumno začeti postopek oziroma se ga udeleževati ali vlagati v postopku pravna sredstva oziroma nanje odgovarjati in če je zadeva pomembna za prosilčev osebni in socialno ekonomski položaj oziroma je pričakovani izid zadeve za prosilca ali njegovo družino življenjskega pomena.

6. V skladu z določbo tretjega odstavka istega člena se šteje, da je zadeva očitno nerazumna, če je pričakovanje ali zahtevek prosilca v očitnem nesorazmerju z dejanskim stanjem stvari, če je očitno, da stranka zlorablja možnost brezplačne pravne pomoči za zadevo, za katero ne bi uporabila pravnih sredstev, tudi če bi ji njen finančni položaj to omogočal ali če je pričakovanje ali zahteva prosilca očitno v nasprotju z izidom v zadevah s podobnim dejanskim stanjem in pravno podlago, ali če je pričakovanje ali zahteva v očitnem nasprotju z načelom pravičnosti in morale.

7. Določba 24. člena ZBPP torej organu za brezplačno pravno pomoč nalaga, da pri presoji upravičenosti do BPP upošteva poleg okoliščin in dejstev konkretne zadeve tudi interes pravičnosti, na kar napotuje tudi Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Gre za zagotovitev pravice do poštenega sojenja, ki se lahko uresničuje bodisi z dodelitvijo zagovornika ali ne, kar je odvisno od vsakega posameznega primera. V upravnosodni praksi se je glede navedenega oblikovalo stališče, da je pri tem treba upoštevati osebnost samega obdolženca, težo kaznivega dejanja, obravnavanje pravno in dejansko zapletenih vprašanj ter druge konkretne okoliščine, ki kažejo, da bo pošten postopek zagotovljen le, če bo imel obdolženec strokovno obrambo z zagovornikom. V sporni zadevi je tožena stranka odločitev o zavrnitvi BPP oprla na ugotovitev, da v zadevi ne gre za obravnavo obsežnejšega dejanskega stanja in tudi ne zapletenih pravnih vprašanj, kar pa po presoji sodišča za ugotovitev, ali so izpolnjeni pogoji za dodelitev BPP v sporni zadevi ne zadošča, toliko bolj ker tožnik v tožbi opozarja ravno na svojo neukost in nesposobnost učinkovite obrambe.

8. Glede na zgoraj navedeno stališče je sodišče tožbi ugodilo in izpodbijano odločbo odpravilo na podlagi 3. točke prvega odstavka 64. člena ZUS-1 ter v skladu s tretjim odstavkom citiranega člena zadevo vrnilo organu, ki je izpodbijani akt izdal, v ponoven postopek. V ponovnem postopku bo morala tožena stranka, ob upoštevanju pravnega mnenja sodišča (četrti odstavek 64. člena ZUS-1),  svojo odločitev o zaprošeni BPP opreti na ugotovitev, ali so v zadevi izpolnjeni vsi pogoji iz tretjega odstavka 24. člena ZBPP.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.