UPRS sodba I U 1629/2014
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2015-06-30

Petra Hočevar (preds.), mag. Mira Dobravec Jalen (poroč.), mag. Miriam Temlin Krivic

promet s kmetijskimi zemljišči - javna dražba - odobritev pravnega posla

Ker je prvostopenjski organ pravilno ugotovil, da so zakonski pogoji za odobritev pravnega posla izpolnjeni, je zahtevi najugodnejše ponudnice za nakup nepremičnine ugodil.

Upravna enota Litija (v nadaljevanju prvostopenjski organ) je z izpodbijano odločbo ugodila zahtevku A.A. ter odobrila zapisnik Okrajnega sodišča v Litiji In 18/2012 z dne 23. 5. 2013 o II. prodaji na javni dražbi, na podlagi katerega bo A.A. pridobila solastniški delež do ½ nepremičnine s parc. št. 924/0 k.o. ... Organ je v postopku ugotovil, da je v Občinskem prostorskem načrtu Občine Litija nepremičnina s parc. št. 924/0 opredeljena kot območje gozdnih zemljišč. Dalje je ugotovil, da je v solasti več fizičnih oseb, zato glede lastništva ne izpolnjuje predpisanih pogojev za zaščito kmetije v smislu določb 2. člena Zakona o dedovanju kmetijskih gospodarstev. Po vpogledu v dokumentarno gradivo pa je ugotovil, da navedena nepremičnina ni bila nikoli predmet komasacijskih postopkov. Ker je ugotovil, da so zakonski pogoji za odobritev pravnega posla izpolnjeni, je zahtevi najugodnejše ponudnice za nakup nepremičnine ugodil.

Ministrstvo za kmetijstvo in okolje (v nadaljevanju drugostopenjski organ) je z odločbo z dne 21. 8. 2014 zavrnilo pritožbo tožnice zoper izpodbijano odločbo prvostopenjskega organa.

Tožnica v tožbi navaja, da je dolg zavarovalnici B. obročno odplačevala po zmožnostih. Dolg pa je bil tudi nepravilno ugotovljen, saj pri tem ni bil upoštevan Obligacijski zakonik. Kljub njenemu pozivu izračun ni bil popravljen. Tožnica na sami javni dražbi ni bila udeležena, ker ni vedela, da dolg lahko poravna takrat oziroma da si lahko kupi nepremičnine na javni dražbi nazaj. Je pa istega dne plačala sodišču 1.000,00 EUR oziroma glavnico. Ni bila poučena o vsem relevantnem in zato meni, da se ji je s prodajo nepremičnine zgodila krivica. Sodišču predlaga, naj izpodbijano odločbo odpravi.

Toženka v odgovoru na tožbo prereka tožbene navedbe kot neutemeljene iz razlogov, navedenih v obrazložitvi izpodbijane odločbe ter sodišču predlaga, naj tožbo kot neutemeljeno zavrne.

Stranka z interesom A.A. je v odgovoru na tožbo pojasnila okoliščine nakupa nepremičnine na javni dražbi ter sodišču smiselno predlagala, naj tožbo zavrne.

V obravnavani zadevi je sporna odobritev, ki jo je prvostopenjski organ podal k pridobitvi solastniškega deleža do 1/2  na nepremičnini s parc. št. 924/0 k.o. ...  s strani A.A., na podlagi zapisnika Okrajnega sodišča v Litiji In 18/2012 z dne 23. 5. 2013 o II. prodaji na javni dražbi.

Po 25. členu Zakona o kmetijskih zemljiščih (v nadaljevanju ZKZ) mora po končani javni dražbi kmetijskega zemljišča, gozda ali kmetije izvršilno sodišče ponudnika, ki je ponudil najvišjo ceno, napotiti na pristojno upravno enoto, da v roku, ki mu ga določi, poda vlogo za pridobitev odobritve pravnega posla; ta mora vlogi za pridobitev odobritve priložiti sklep sodišča o ponudniku, ki je ponudil najvišjo ceno. Če obstoji kateri od razlogov iz tretjega odstavka 19. člena tega zakona, upravna enota odobritev zavrne.

Iz spisne dokumentacije v zadevi je razvidno, da je A.A. vlogi za odobritev pravnega posla priložila zapisnik Okrajnega sodišča v Litiji In 18/2012 z dne 23. 5. 2013 o II. prodaji na javni dražbi, iz katerega izhaja, da je bila glede nepremičnine s parc. št. 924/0 k.o. ..., ki je bila predmet prodaje v deležu do 1/2, edini ponudnik, da je ponudila kupnino v višini ½ ugotovljene tržne vrednosti ter da je izvršilno sodišče nato ugotovilo, da boljših ponudnikov ni in je A.A. napotilo, naj poda zahtevo za odobritev pravnega posla. Iz spisne dokumentacije je dalje razvidno še, da je organ v okviru preizkusa, ali ni podan kateri od razlogov iz tretjega odstavka 19. člena ZKZ, zaradi katerega pravnega posla za nakup kmetijskega zemljišča, gozda ali kmetije ni mogoče odobriti, tudi izključil, da bi bila predmetna nepremičnina del zaščitene kmetije ter da bi bila nepremičnina kdaj predmet urejanja s komasacijo. S tem pa je tudi po presoji sodišča organ ugotovil vsa v ZKZ določena relevantna dejstva in okoliščine, glede na katere je odobritev lahko podal.

Ugovori, kot jih podaja tožnica (da višina dolga ni bila pravilno ugotovljena; da ni bila poučena, da lahko dolg poravna na javni dražbi ter da je na dan prodaje glavnico poravnala), so ugovori, ki se glede na vsebino uveljavljajo v sodnem izvršilnem postopku ter ne ugovori, ki se lahko uveljavljajo v postopku za odobritev pravnega posla, vodenem po določbah ZKZ; zato z njimi tožnica drugačne presoje sodišča v tem upravnem sporu ne more doseči.

Ker je sodišče presodilo, da je bil postopek za izdajo izpodbijane odločbe pravilen ter da je odločba pravilna in na zakonu utemeljena, je tožbo na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) kot neutemeljeno zavrnilo.

Ker je sodišče presodilo, da je bil postopek za izdajo izpodbijane odločbe pravilen ter da je odločba pravilna in na zakonu utemeljena, je tožbo na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) kot neutemeljeno zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.