UPRS sodba I U 1033/2016
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2016-08-23

mag. Miriam Temlin Krivic (preds.), Petra Hočevar (poroč.), mag. Mira Dobravec Jalen

brezplačna pravna pomoč - pogoji za dodelitev brezplačne pravne pomoči - objektivni pogoj - veriženje prošenj

Peta alineja 8. člena ZBPP določa, da se brezplačna pravna pomoč po tem zakonu ne dodeli v upravnih sporih zaradi dodelitve brezplačne pravne pomoči. Tožnik pa se v konkretnem primeru zavzema prav za to – in v tožbi ne zatrjuje nasprotnega -, torej da se mu dodeli brezplačna pravna pomoč za vložitev tožbe zoper sklep organa za BPP tega sodišča. Pravica do brezplačne pravne pomoči ni absolutna, saj se lahko odobri samo pod pogoji in v skladu z merili, ki jih določa ZBPP.

1. Z izpodbijanim sklepom je organ za BPP zavrgel prošnjo tožnika za dodelitev izredne brezplačne pravne pomoči v obliki in obsegu pravnega svetovanja in zastopanja v postopku pred sodiščem na prvi stopnji v zvezi s tožbo v upravnem sporu zoper sklep Upravnega sodišča RS, št. Bpp 68/2016 z dne 5. 4. 2016, ter kot oprostitev plačila stroškov sodnega postopka. V obrazložitvi je organ navedel, da je tožnik vložil prošnjo za dodelitev izredne BPP za vložitev tožbe v upravnem sporu zoper sklep organa za BPP, št. Bpp 68/2016 z dne 5. 4. 2016, s katerim je bila zavržena njegova prošnja za dodelitev izredne BPP za vložitev tožbe zoper odločbo organa za BPP, št. Bpp 283/2015-4 z dne 21. 1. 2016, torej gre za t.i. veriženje prošenj. Organ je tako ob upoštevanju pete alineje 8. člena Zakona o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju ZBPP), ki omejuje dodeljevanje BPP, prošnjo tožnika na podlagi 37. člena ZBPP zavrgel kot nedovoljeno.

2. Tožnik je v tožbi navedel, da se s sklepom ne strinja. Ker je prejemnik socialne podpore, je prosil sodišče tudi za oprostitev plačila vseh stroškov in sodnih taks. S takim neargumentiranim odločanjem mu je povzročena vedno večja stiska, zadeve se nepošteno rešujejo. Ker se mu ne nudi brezplačna pravna pomoč, se s tem krši Ustava RS in Evropska konvencija o človekovih pravicah. Sam ne more vlagati izrednega pravnega sredstva, ker ni pravnik. Ni pa tudi njegova krivda, da je ostal brez premoženja in možnosti zaslužka, zato si odvetnika ne more privoščiti. Dokler mu ne bo nudena brezplačna pravna pomoč, ne bo nobena odločitev pravilna in le dodeljena brezplačna pravna pomoč bo dala tožniku enake možnosti in omogočila pravično sojenje. Smiselno predlaga ugoditev tožbi in odpravo sklepa oziroma da se mu BPP dodeli.

3. Toženka je sodišču poslala upravne spise, na tožbo pa vsebinsko ni odgovorila.

5. V obravnavani zadevi je sporna odločitev organa za BPP o zavrženju tožnikove prošnje za dodelitev brezplačne pravne pomoči iz razloga, ker je bila vložena za upravni spor zaradi dodelitve brezplačne pravne pomoči.

6. Sodišče se s tako odločitvijo organa za BPP strinja. Peta alineja 8. člena ZBPP namreč jasno določa, da se brezplačna pravna pomoč po tem zakonu ne dodeli v upravnih sporih zaradi dodelitve brezplačne pravne pomoči. Tožnik pa se v konkretnem primeru zavzema prav za to – in v tožbi ne zatrjuje nasprotnega -, torej da se mu dodeli brezplačna pravna pomoč za vložitev tožbe zoper sklep organa za BPP tega sodišča (št. Bpp 68/2016 z dne 5. 4. 2016), kar je razvidno tudi iz upravnih spisov.

7. Tožnik zmotno meni, da bi mu glede na določbe Ustave in EKČP morala biti dodeljena brezplačna pravna pomoč. Pravica do brezplačne pravne pomoči namreč ni absolutna, saj se lahko odobri samo pod pogoji in v skladu z merili, ki jih določa ZBPP (prvi odstavek 2. člena ZBPP). V obravnavanem primeru pa, kot navedeno, ZBPP v peti alineji 8. člena izrecno omejuje (prepoveduje) vlaganje prošenj za brezplačno pravno pomoč v upravnih sporih zaradi dodelitve brezplačne pravne pomoči. Kot v obrazložitvi izpodbijanega sklepa pojasnjuje že organ za BPP, se s tem preprečuje veriženje prošenj za brezplačno pravno pomoč, kar izpolnjuje elemente zlorabe tega instituta. Iz teh razlogov tudi niso utemeljene tožnikove navedbe, ki se nanašajo na zatrjevane kršitve enakega varstva pravic (22. člen Ustave RS) in pravice do sodnega varstva (23. člen Ustave RS) oziroma navedbe, da tožniku zato ni zagotovljeno pravično sojenje. Z zakonito odločitvijo organa za BPP in ob tem, ko sodišče na podlagi navedenega ne meni, da bi bil ZBPP v peti alineji 8. člena v nasprotju z Ustavo RS, z izpodbijano odločitvijo organa v tožnikove ustavno varovane pravice ni moglo biti poseženo. Prav tako iz 6. člena EKČP (pravica do poštenega sojenja) ne izhaja, da bi država v civilnih zadevah morala vedno zagotoviti brezplačno pravno pomoč. Tako sklepanje dopušča razlaga z arg. a contrario določbe tretjega odstavka navedenega člena EKČP, po kateri gre taka pravica, in še to omejena z obstojem razlogov pravičnosti, (le) obdolžencem v kazenskem postopku.

8. Glede na navedeno je sodišče tožbo zavrnilo na podlagi 63. člena Zakona o upravnem sporu (ZUS-1), ker je ugotovilo, da je bil postopek pred izdajo izpodbijanega sklepa pravilen ter da je sklep pravilen in na zakonu utemeljen.

9. O tožnikovi prošnji za oprostitev plačila sodnih stroškov in taks sodišče ni odločalo, ker stroški postopka niso nastali, zadeve brezplačne pravne pomoči pa so plačila sodne takse oproščene na podlagi četrtega odstavka 10. člena Zakona o sodnih taksah.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.