UPRS sodba II U 158/2014
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2014-05-21

Vlasta Švagelj Gabrovec (preds.), Liljana Polanec (poroč.),

brezplačna pravna pomoč - pogoji za dodelitev brezplačne pravne pomoči - določitev pogoja - neizpolnitev pogoja - prenehanje pravice do brezplačne pravne pomoči

Iz podatkov v spisu in iz obrazložitve izpodbijane odločbe je razvidno, da organ za brezplačno pravno pomoč do izdaje izpodbijane odločbe ni bil obveščen o vložitvi predloga. Navedeno pomeni, da tožnik v zadevi v zvezi s postopkom osebnega stečaja, za katerega mu je bila dodeljena brezplačna pravna pomoč, ni izpolnil drugega pogoja iz odločbe o dodelitvi brezplačne pravne pomoči. Z omenjeno odločbo je bil izrecno opozorjen na posledico, ki bo sledila, če predloga za osebni stečaj ne bo vložil v določenem roku, oziroma če o vložitvi predloga organa za brezplačno pravno pomoč ne bo obvestil v določenem roku.

Z izpodbijano odločbo je organ za BPP ugotovil, da je tožniku prenehala upravičenost do brezplačne pravne pomoči (BPP) oziroma mu je bila neupravičeno dodeljena BPP, v kolikor so že nastali stroški. V svoji obrazložitvi navaja, da je bila tožniku z odločbo opr. št. Bpp 1989/2013 z dne 6. 11. 2014 (pravilno : 6. 11. 2013) dodeljena BPP v obsegu oprostitve plačila predujma za začetne stroške stečajnega postopka nad stečajnim dolžnikom in je bilo hkrati odločeno, da mora tožnik pri pristojnem sodišču vložiti ustrezen predlog v roku treh mesecev od pravnomočnosti navedene odločbe ter o tem v nadaljnjem roku 8 dni po vložitvi predloga obvestiti organ. Sklicuje se na določbe 28. člena Zakona o brezplačni pravni pomoči (ZBPP), po kateri je dodelitev brezplačne pravne pomoči lahko vezana na določen rok ali pogoj. Po pregledu zadeve ugotavlja, da ga tožnik ni obvestil o vloženem predlogu v določenem roku, torej v roku 3-mesecev od pravnomočnosti odločbe Bpp 1989/2013 z dne 6. 11. 2014, ki je postala pravnomočna dne 27. 12. 2013 oziroma v nadaljnjem roku 8 dni (do 18. 3. 2014). Ker torej tožnik navedenega roka oziroma pogoja, določenega v 2. točki izreka zgoraj navedene odločbe ni izpolnil, mu v skladu z določbo petega odstavka 28. člena ZBPP preneha pravica do BPP in v tej zadevi tudi ne more ponovno zaprositi za BPP, razen če dokaže, da okoliščine za opustitev potrebnih dejanj niso bile na njegovi strani.

Tožnik v tožbi navaja, da sta s partnerko odločbo o določitvi BPP najverjetneje napačno razumela. Odločba o BPP je bila izdana dne 6. 11. 2013, predlog za začetek osebnega stečaja pa sta vložila dne 15. 11. 2013. Predlog sta skupaj odnesla na ptujsko sodišče. Nato je njegova partnerka s prijateljico A.A. dne 18. 11. 2013 odšla na mariborsko sodišče in pri službi za BPP uslužbenki na okencu pokazala papirje in potrdilo o oddaji predloga za začetek osebnega stečaja, na katerem je žig sodišča z datumom. Na odločbi za BPP ni pisalo, da mora o oddaji predloga za začetek osebnega stečaja pisno v 8-dneh obvestiti organ. Na vseh dosedanjih odločbah je namreč pisalo, naj prošnjo, predlog ali pritožbo vloži pisno po pošti ali osebno na vložišču. Prosi za oprostitev plačila sodne takse, ker kot družina prejemajo socialno pomoč. Prilaga izjavo partnerke in njene prijateljice. Sodišče je smiselno štelo, da predlaga odpravo izpodbijane odločbe.

Tožena stranka je sodišču posredovala predmetni spis, medtem ko odgovora na tožbo ni podala.

Po določbi tretjega odstavka 28. člena Zakona o brezplačni pravni pomoči (ZBPP) pristojni organ za BPP lahko veže dodelitev BPP na določen rok ali pogoj. V petem odstavku istega člena pa je določeno, da prosilcu, ki ne izpolni roka ali pogoja iz prejšnjega odstavka, preneha pravica do BPP oziroma se šteje, da gre za neupravičeno prejeto BPP, če so stroški že nastali. V tem primeru prosilec ne more več zaprositi za BPP, razen če dokaže, da okoliščine za opustitev potrebnih dejanj niso bile na njegovi strani (šesti odstavek 28. člena ZBPP).

Iz odločbe organa za BPP opr. št. Bpp z dne 6. 11. 2013, s katero je bila tožniku dodeljena BPP v obsegu oprostitve plačila predujma za začetne stroške stečajnega postopka nad stečajnim dolžnikom, izhaja, da sta bila tožniku postavljena dva pogoja in sicer, da mora v roku treh mesecev po pravnomočnosti te odločbe pri pristojnem sodišču vložiti predlog za osebni stečaj (prvi pogoj) in da mora po vložitvi predloga v nadaljnjem roku 8 dni o tem obvestiti organ za BPP (drugi pogoj).

Tožnik v tožbi zatrjuje in izkazuje, da je predlog za osebni stečaj vložil v določenem roku (kar izkazuje s kopijo predloga, vloženega dne 15. 11. 2013). Hkrati zatrjuje tudi, da je njegova partnerka strokovni službi za BPP pravočasno pokazala potrdilo o vložitvi predloga (kar izkazuje z izjavo partnerke z dne 16. 4. 2014 in izjavo njene prijateljice z dne 28. 4. 2014).

Iz podatkov v spisu in iz obrazložitve izpodbijane odločbe je razvidno, da organ za BPP do časa izdaje izpodbijane odločbe ni bil obveščen o vložitvi predloga. Navedeno pomeni, da tožnik v zadevi v zvezi s postopkom osebnega stečaja, za katerega mu je bila dodeljena BPP, ni izpolnil drugega pogoja iz 2. točke odločbe o dodelitvi BPP. Z odločbo o dodelitvi BPP pa je bil izrecno opozorjen na posledico, ki bo sledila, če predloga za osebni stečaj ne bo vložil v določenem roku oziroma če o vložitvi predloga organa za BPP ne bo obvestil v določenem roku.

Ker torej tožnik ni izpolnil drugega pogoja iz 2. točke odločbe o dodelitvi BPP, je organ za BPP pravilno ugotovil, da mu preneha upravičenost do BPP oziroma da mu je bila BPP dodeljena neupravičeno, če so stroški postopka že nastali. Tožnik zato ne more uspeti s sklicevanjem na izjavo svoje partnerke in njene prijateljice, ki sta bili dani po izdaji izpodbijane odločbe.

Ker je odločitev tožene stranke po presoji sodišča pravilna in zakonita, je sodišče tožbo tožnika na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (ZUS-1) zavrnilo kot neutemeljeno.

Sodišče tožniku še pojasnjuje, da se na podlagi četrtega odstavka 10. člena Zakona o sodnih taksah (ZST-1) v postopku za odločanje o dodelitvi BPP sodna taksa ne plača. To pomeni, da je tožnik v obravnavani zadevi oproščen plačila sodnih taks že po samem zakonu in zato sodišče o njegovem predlogu za oprostitev plačila sodnih taks ni odločalo posebej.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.