UPRS sodba I U 1098/2015
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2015-08-25

mag. Miriam Temlin Krivic (preds.), Petra Hočevar (poroč.), mag. Mira Dobravec Jalen

brezplačna pravna pomoč - ponovna prošnja za brezplačno pravno pomoč v isti zadevi - zavrženje prošnje

Ker je bilo o zahtevkih, glede katerih tožnik ponovno vlaga prošnjo, že odločeno, je organ na podlagi 4. točke 129. člena ZUP prošnjo tožnika pravilno  zavrgel kot nedovoljeno.

Z izpodbijanim sklepom je organ za BPP zavrgel prošnjo tožnika za dodelitev  brezplačne pravne pomoči: - za pravno svetovanje in zastopanje pred sodiščem I. stopnje v pravdnem postopku, zaradi plačila odškodnine v zvezi s škodnim dogodkom z dne 19. 3. 2014, - za pravno svetovanje in zastopanje v zvezi z obnovo kazenskega postopka Okrožnega sodišča v Ljubljani I K 12986/2010. V obrazložitvi je navedel, da je po prejemu prošnje tožnika vpogledal v odločbo istega organa, št. Bpp 816/2014 z dne 1.9 .2 2015, s katero je bila prošnja tožnika za dodelitev brezplačne pravne pomoči za pravno svetovanje pred sodiščem I. in II. stopnje v pravdnem postopku Okrožnega sodišča v Ljubljani III P 1571/2014 zaradi plačila odškodnine ter kot oprostitev plačila stroškov postopka (ta postopek se vodi zaradi škodnega dogodka z dne 19. 3. 2014), zavrnjena ter v odločbo istega organa, št. Bpp 642/2015 z dne 16. 4. 2015, s katero je bila med drugim prošnja tožnika za dodelitev brezplačne pravne pomoči za obnovo kazenskega postopka zoper sodbo Okrožnega sodišča v Ljubljani I K 12986/2010 (I K 293/2008) z dne 19. 4. 2011 v zvezi s sodbo Višjega sodišča v Ljubljani II K 12986/2010 z dne 9. 2. 2012 zavrnjena. Ker je bilo o zahtevkih, glede katerih tožnik ponovno vlaga prošnjo, že odločeno, je organ na podlagi 4. točke 129. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (v nadaljevanju ZUP) prošnjo tožnika zavrgel kot nedovoljeno.

Tožnik je v tožbi navedel, da se vse njegove prošnje sistematično zavračajo, kar ni mogoče razumeti drugače, kot da se neustrezno obravnava udeležence v teh postopkih. Take odločitve mu neupravičeno škodijo. Tožnik je postal žrtev nepoštenega kazenskega postopka zaradi dejanja, ki ni kaznivo in ki ga tudi ni storil. Pravne varnosti zanj ni več. Gre za grobo kršenje človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Organ je pokazal nezmožnost objektivnega poštenega ocenjevanja zadeve, kar je nujna lastnost vsakega sodnika, zlasti v času krize vladavine prava. Še posebej je huda kriza v sodstvu. Kršene so mu bile pravice do enakega varstva, enakopravnosti in pravnih jamstev. Organ se sploh ni spuščal v presojo glede 24. člena Zakona o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju ZBPP). Predlagal je razveljavitev sklepa in ponovno odločanje pri organu za BPP.

Toženka je sodišču poslala upravne spise, na tožbo pa vsebinsko ni odgovorila.

Po pregledu spisov in izpodbijanega sklepa sodišče sodi, da je izpodbijani sklep pravilen in skladen s predpisi, na katere se sklicuje v obrazložitvi. Sodišče zato razlogov sklepa ne ponavlja, temveč se nanje po pooblastilu iz 71. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) sklicuje, k tožbi pa še dodaja:

Organ je svojo odločitev sprejel na podlagi 4. točke 129. člena ZUP, na podlagi katere organ najprej preizkusi zahtevo in jo s sklepom zavrže, če se o isti upravni zadevi že vodi upravni ali sodni postopek, ali je bilo o njej že pravnomočno odločeno, pa je stranka z odločbo pridobila kakšne pravice, ali so ji bile naložene kakšne obveznosti; enako ravna tudi, če je bila izdana zavrnilna odločba in se dejansko stanje ali pravna podlaga, na podlagi katere se opira zahtevek, ni spremenilo. Tožnik v tožbi ne ugovarja, da bi ne bilo o prošnji za BPP, ki se obravnava v konkretnem primeru in ki je navedena v izreku sklepa, že odločeno, in to na enaki dejanski in pravni podlagi. Ugovarja vsebini že izdanih odločb oziroma temu, da se njegove prošnje za BPP sistematično zavračajo. Pravilnost in zakonitost že izdanih zavrnilnih odločb pa se v tem postopku s tožbo ne presoja. V tem upravnem sporu se ugotavlja in presoja samo, ali je bilo o tožnikovi prošnji za BPP za pravno svetovanje in zastopanje pred sodiščem I. stopnje v pravdnem postopku, zaradi plačila odškodnine v zvezi s škodnim dogodkom z dne 19. 3. 2014 in za pravno svetovanje in zastopanje v zvezi z obnovo kazenskega postopka Okrožnega sodišča v Ljubljani I K 12986/2010 že enkrat odločeno. Zato se organ pravilno tudi ni spustil v vsebinsko obravnavanje tožnikove prošnje glede na 24. člena ZBPP. Iz enakega razloga pa tožnik tudi ne more biti uspešen z ugovorom, da se mu z izpodbijano odločitvijo krati pravica do učinkovitih pravnih sredstev, tako kot tudi ne more uspeti z ostalimi, povsem splošnimi ugovori o kršitvi njegovih ustavnih pravic.

Ker torej ugovori, ki jih uveljavlja tožnik, niso utemeljeni, sodišče pa nepravilnosti, na katere pazi uradoma, tudi ni našlo, je tožbo na podlagi prvega odstavka 63. člena ZUS-1 kot neutemeljeno zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.