UPRS sodba III U 22/2015
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2015-02-13

Andrej Orel (preds.), Lara Bartenjev (poroč.), mag. Damjan Gantar

brezplačna pravna pomoč - vračilo prejete brezplačne pravne pomoči - uspeh v postopku

Tožnici ni bila dana možnost, da se izjavi o ugotovljenih dejstvih, med drugim tudi o dejstvu, koliko je bilo poravnanih stroškov iz naslova brezplačne pravne pomoči,  predvsem pa o stališču, na katerem izpodbijana odločba temelji, da se s tem, ko sta se tožnica in A.A. strinjala, da C.C. pridobi dodaten solastniški delež v višini 4/16, toženka šteje, da sta s sodno poravnavo uspela in pridobila premoženje.

I. Tožbi se ugodi, sklep Okrožnega sodišča v Kopru opr. št. Bpp 32/2007, Bpp 778/2007, Bpp 663/2007 in Bpp 664/2007 z dne 9. 1. 2015 se odpravi in se zadeva vrne istemu organu v ponovni postopek.

II. Tožena stranka je dolžna tožeči stranki povrnitvi stroške tega postopka v znesku 347,70 EUR v roku 15 dni od vročitve te sodbe, od poteka tega roka dalje do plačila z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

Toženka je s 1. točko izreka izpodbijanega sklepa sklenila, da sta tožnica in A.A. dolžna v roku 15 dni od prejema tega sklepa na navedeni račun Okrožnega sodišča v Kopru nerazdelno plačati znesek v višini 6.078,48 EUR, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi od poteka 15 dnevnega roka dalje do plačila. Z 2. točko izreka je ugotovila, da je vračilo začasno založenih sredstev iz naslova prejete brezplačne pravne pomoči prihodek proračuna Republike Slovenije.

V obrazložitvi navaja, da je bila tožnici z odločbo Bpp 32/2007 odobrena brezplačna pravna pomoč v obliki sestave tožbe in drugih potrebnih vlog, zastopanja in kot oprostitev plačila potrebnih stroškov postopka v pravdnem postopku, ki ga bo tožnica sprožila zoper B.B. zaradi vrnitve darila in izstavitve zemljiškoknjižne listine, in sicer do zaključka glavne obravnave na prvi stopnji, z odločbo Bpp 663/2007 pa ji je bila odobrena najprej nujna brezplačna pravna pomoč za sestavo odgovora na tožbo v pravdni zadevi, ki teče pri Okrožnem sodišču v Kopru opr. št. P 566/2007, potem pa še redna brezplačna pravna pomoč v obliki zastopanja, sestave vlog in kot oprostitev plačila stroškov navedenega pravdnega postopka, in sicer do zaključka glavne obravnave na prvi stopnji. A.A. je bila z odločbo Bpp 664/2007 najprej odobrena nujna brezplačna pravna pomoč za sestavo odgovora na tožbo v pravdni zadevi, ki teče pri Okrožnem sodišču v Kopru pod opr. št. P 566/2007, potem pa še redna brezplačna pravna pomoč v obliki zastopanja in kot oprostitev plačila stroškov postopka v navedenem pravdnem postopku, in sicer do zaključka glavne obravnavne na prvi stopnji. Z odločbo Bpp 778/2007 pa me je bila odobrena brezplačna pravna pomoč v obliki zastopanja, sestave vlog in kot oprostitev plačila stroškov postopka v pravdnem postopku, ki teče pri Okrožnem sodišču v Kopru pod opr. št. P 496/200,7 in sicer do zaključka glavne obravnave na prvi stopnji. Toženka je z vpogledom v navedena pravdna spisa ugotovila, da je bila sklenjena sodna poravnava, s katero sta se oba pravdna postopka zaključila. S sodno poravnavo so se stranke dogovorile, da v skupno nepremično premoženje C.C. in B.B. spadajo vlaganja in v posledici njih delež na nepremičnini s parcelo številka 3009/1 k.o. … do 9/16, kar je vknjiženo do 4/16 na ime B.B., do 5/16 pa na ime C.C.. Stranki sta se sporazumeli, da si skupno premoženje razdelita tako, da C.C. prejme delež do 4/16, za kar B.B. izplača 20.000,00 EUR. A.A., D.D. in tožnica pa izrecno in nepogojno soglašajo, da C.C. pridobi dodaten solastniški delež in ne uveljavljajo pravic iz naslova solastništva, saj ne gre za prodajo, temveč sporazuma o ugotovitvi in razdelitvi skupnega premoženja C.C. in B.B.. Ugotovila je še, kateri stroški so bili poravnani iz naslova odobrene brezplačne pravne pomoči. Izpodbijano odločbo je utemeljila na določbi 48. člena Zakona o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju ZBPP) in ugotovitvi, da s tem, ko sta Tožnica in A.A. soglašala, da ne uveljavljata pravic iz solastništva in se strinjala, da C.C. dobi dodaten solastniški delež, šteje, da sta s sodno poravnavo uspela in pridobila premoženje.

Tožnica se s takšno odločitvijo ne strinja in v tožbi navaja, da je imela ob vložitvi tožbe v solasti enak delež nepremičnine, kot po zaključenih postopkih. To pomeni, da v postopku, za katerega ji je bila dodeljena brezplačna pravna pomoč, ni uspela niti delno, niti v celoti, saj ni pridobila premoženja ali dohodka. Navaja, da je toženka za storitve iz navedenih odločb o brezplačni pravni pomoči tožničinemu pooblaščencu in pooblaščencu njenega sina A.A., odvetniku mag. E.E. odmerila nagrado in stroške v višini 4.125,98 EUR. Poudarja, da tožnica in A.A. s sklenjeno sodno poravnavo nista pridobila premoženja, saj sta po zaključku sodne poravnave razpolagala z enakim premoženjem, kot pred začetkom postopka. Prav tako C.C. ni pridobil premoženja, saj je moral za 4/16 deleža na nepremičnini plačati 20.000,00 EUR. Pogoji z 48. člena ZBPP tako niso izpolnjeni.

Prav tako ni pogojev za vrnitev brezplačne pravne pomoč po 49. členu ZBPP, saj se tožničino premoženjsko stanje ni spremenilo. Pojasnjuje, da sta bila tožnica in A.A. v navedenih pravdnih postopkih le nujna sospornika in nista imela pravne podlage, da bi zahtevala kakršnekoli pravice na solastniškem deležu, ki ga je dobil nazaj C.C. Iz izpodbijane odločbe pa tudi ni razvidno in obrazloženo, na podlagi katerih pravnih podlag bi lahko tožnica ali A.A. uveljavljala pravice iz naslova solastništva. Predlaga odpravo izpodbijane odločbe ter povrnitev stroškov postopka.

Izpodbijana odločba je izdana na podlagi 48. člena ZBPP, ki v prvem odstavku določa, da če je upravičenec do brezplačne pravne pomoči delno ali v celoti uspel v postopku in je na podlagi pravnomočne odločbe sodišča ali na podlagi izvensodne ali sodne poravnave pridobil premoženje oziroma dohodke, je dolžan povrniti Republiki Sloveniji razliko med stroški, ki so bili dejansko plačani iz naslova brezplačne pravne pomoči, in zneskom, ki ga je povrnila nasprotna stranka iz naslova stroškov postopka, oziroma tistim zneskom, ki ga je Republika Slovenija izterjala od nasprotne stranke v skladu s 46. členom tega zakona.

Iz izpodbijane odločbe in predloženih upravnih spisov izhaja, da je toženka dejstva, na katerih temelji izpodbijana odloča, ugotovila z vpogledom v pravdna spisa Okrožnega sodišča v Kopru opr. št. P 496/2007 in P 566/2007. Izpodbijano odločbo je izdala na podlagi ugotovitve, da je bila sklenjena sodna poravnava, s katero sta se oba pravdna postopka zaključila in s katero sta tožnica in A.A. pridobila premoženje.

Pred tem tožnici ni dala možnosti, da se o ugotovljenih dejstvih, med drugim tudi o dejstvu, koliko je bilo poravnanih stroškov iz naslova brezplačne pravne pomoči,  predvsem pa o stališču, na katerem izpodbijana odločba temelji, da se s tem, ko sta se tožnica in A.A. strinjala, da C.C. pridobi dodaten solastniški delež v višini 4/16, toženka šteje, da sta s sodno poravnavo uspela in pridobila premoženje. S tem je bila storjena absolutna bistvena kršitev pravil postopka iz 3. točke drugega odstavka 237. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (v nadaljevanju ZUP), ki je podana, če stranki ni bila dana možnost, da se izjavi o dejstvih in okoliščinah, pomembnih za izdajo odločbe. Če bi tožnica to možnost imela, bi se toženka v odločbi opredelila do okoliščin, na katere se sklicuje tožnica šele v tožbi, predvsem do zatrjevanja, da v zvezi s postopki, v katerih ji je bila dodeljena brezplačna pravna pomoč, ni pridobila premoženja ali dohodka.

Ker je sodišče ugotovilo, da je tožba utemeljena, jo je v skladu s 3. točko prvega odstavka 64. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) odpravilo in zadevo vrnilo v ponovni postopek istemu organu (tretji odstavek istega člena).

Ker je bila zadeva rešena na seji, tožnico pa je v postopku zastopal odvetnik, se ji priznajo stroški v višini 285,00 EUR (drugi odstavek 3. člena Pravilnika). V skladu z ustaljeno upravnosodno prakso Vrhovnega sodišča se v primeru, ko je odvetnik zavezanec za plačilo DDV, navedeni znesek poviša za 22 % DDV, torej za 62,70 EUR. Pri tem sodišče dodaja, da bo plačana sodna taksa za postopek vrnjena po uradni dolžnosti (opomba 6.1/C taksne tarife Zakona o sodnih taksah, ZST-1). Zakonske zamudne obresti od stroškov postopka tečejo od poteka roka z njihovo prostovoljno plačilo (prvi odstavek 299. člena Obligacijskega zakonika, OZ).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.