UPRS sodba IV U 162/2015
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2015-09-10

Majda Kovačič (preds.), Melita Ambrož (poroč.), Bojana Prezelj Trampuž

pogoji za dodelitev brezplačne pravne pomoči - objektivni pogoj - kazenski postopek - interes pravičnosti

Glede na opis in težo očitanega kaznivega dejanja ter vsebino predlaganih dokazov, ki naj se izvedejo na glavni obravnavi, v delu obtožbe, ki se nanaša na prosilca, ni pričakovati obravnave pravno in dejansko zapletenih vprašanj. Tožena stranka je ocenila vse okoliščine, ki jih kot relevantne za sprejem odločitve navaja določba prvega odstavka 24. člena ZBPP in določba četrtega odstavka istega člena.

1. Tožena stranka je z izpodbijano odločbo zavrnila tožnikovo prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči (v nadaljevanju BPP) v zvezi s kazensko zadevo Okrožnega sodišča v Celju opr. št. I K 2753/2012. Povzela je podatke, ki se nanašajo na kazensko zadevo Okrožnega sodišča v Celju opr. št. I K 2753/2012 in obširno citirala vsebino obtožnice zoper A.A., B.B. in prosilca, ki ga bremeni poskusa storitve kaznivega dejanja samovoljnosti po 4., 3. in 2. odstavku 310. člena, v zvezi z 20. in 24. členom Kazenskega zakonika (KZ-1). Pojasnila je, da Okrožno državno tožilstvo (v nadaljevanju ODT) obtožbo gradi na dokazih zbranih v predkazenskem postopku in v preiskavi, predvsem na kazenskih ovadbah, ki sta jih drug proti drugemu podala A.A. in C.C., kopij posojilnih pogodb, sodbe, ki izkazuje obstoj dolžniškega razmerja, zapisnika o ogledu kraja in poročila o preiskavi bioloških sledi na najdenih cigaretnih ogorkih ter izpovedi priče Č.Č. Ugotovitve predkazenskega postopka izkazujejo določena pravno relevantna dejstva, ki so pomembna za razjasnitev okoliščin kaznivih dejanj. V obtožnici je ODT predlagalo dokaze, ki naj se izvedejo na glavni obravnavi in predlagalo listinske dokaze, zbrane v predkazenskem postopku. Glede na opis in težo prosilcu očitanega kaznivega dejanja ter vsebino predlaganih dokazov, ki naj se izvedejo na glavni obravnavi, po oceni tožene stranke ni pričakovati, da se bodo v delu obtožbe, ki se nanaša na prosilca, obravnavala pravno in dejansko zapletena vprašanja, zato pričakovanje prosilca, da se mu dodeli zagovornik v kazenski zadevi nerazumno in v nasprotju z dejanskim stanjem zadeve. Glede na navedeno je tožena stranka presodila, da niso izpolnjeni pogoji po 24. členu ZBPP.

2. Tožnik v tožbi odločitvi tožene stranke oporeka in navaja, da je prava neuka oseba ter v kazenskem postopku brez zagovornika v izrazito podrejenem položaju, zato ne bo mogoče govoriti o poštenem sojenju. Res je ODT predlagal zaslišanje le treh prič, vendar se v spisu nahajajo obsežni listinski dokazi. Prav tako je treba upoštevati, da v postopek teče zoper štiri obdolžene, kar bo sam postopek otežilo. Gre za zapleteno dejansko stanje in posledično zapletena pravna vprašanja, čemur je treba dodati tudi težo očitanega kaznivega dejanja, za katerega je predpisana kazen zapora do treh let. Sklicuje se na interes pravičnosti in navaja, da njegova zahteva ni razumna, ima pa lahko pričakovanje, da ne bo spoznan za krivega očitanega kaznivega dejanja oziroma pričakovanja, ki se nanašajo na odmero kazenske sankcije. To pomeni, da je izpolnjen pogoj iz 24. člena ZBPP. Sodišču predlaga, da bo izvedeni glavni obravnavi tožbenemu zahtevku, v katerem predlaga odpravo izpodbijane odločbe ugodi.

3. Tožena stranka je sodišču poslala upravne spise. Odgovora na tožbo ni posredovala.

5. Namen brezplačne pravne pomoči po ZBPP je uresničevanje pravice do sodnega varstva po načelu enakopravnosti, upoštevajoč socialni položaj osebe, ki brez škode za svoje preživljanje in preživljanje svoje družine te pravice ne bi mogla uresničevati (prvi odstavek 1. člena ZBPP). Brezplačna pravna pomoč se odobri na način, pod pogoji in v skladu z merili, ki jih določa ta zakon (prvi odstavek 2. člena ZBPP). Z zakonom je lahko brezplačna pravna pomoč drugače urejena, kot je urejeno s tem zakonom, če je glede na vrsto postopka in glede na oblike pravne pomoči to potrebno (prvi odstavek 3. člena ZBPP). Pogoja za dodelitev brezplačne pravne pomoči sta določena v 13. in 24. členu ZBPP. Prvi pogoj se nanaša na tako imenovani subjektivni pogoj, to je izpolnjevanje finančnega cenzusa, medtem ko se drugi pogoj nanaša na okoliščine in dejstva o zadevi, v zvezi s katero prosilec vlaga prošnjo za brezplačno pravno pomoč (objektivni pogoj). Ta pogoj je izpolnjen, če zadeva ni očitno nerazumna oziroma, da ima prosilec verjetne izglede za uspeh, tako da je razumno začeti postopek oziroma se ga udeleževati ali vlagati v postopku pravna sredstva oziroma nanje odgovarjati in če je zadeva pomembna za prosilčev osebni in socialno ekonomski položaj oziroma je pričakovani izid zadeve za prosilca ali njegovo družino življenjskega pomena. V skladu z določbo tretjega odstavka istega člena se šteje, da je zadeva očitno nerazumna, če je pričakovanje ali zahtevek prosilca v očitnem nesorazmerju z dejanskim stanjem stvari, če je očitno, da stranka zlorablja možnost brezplačne pravne pomoči za zadevo, za katero ne bi uporabila pravnih sredstev, tudi če bi ji njen finančni položaj to omogočal, ali če je pričakovanje ali zahteva prosilca očitno v nasprotju z izidom v zadevah s podobnim dejanskim stanjem in pravno podlago, ali če je pričakovanje ali zahteva osebe v očitnem nasprotju z načelom pravičnosti in morale.

6. Navedena določba 24. člena ZBPP nalaga organu za brezplačno pravno pomoč, da pri presoji upravičenosti do brezplačne pravne pomoči upošteva tudi okoliščine in dejstva konkretne zadeve. V obravnavanem primeru je tožnik zaprosil za BPP  v okviru kazenskega postopka.

7. Pravica do zagovornika v našem pravnem redu ni absolutna, saj Ustava RS določa le možnost obdolženca, da se brani s pomočjo zagovornika, Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin pa določa, da ima, kdor je obdolžen kaznivega dejanja, pravico, da se brani sam ali z zagovornikom po lastni izbiri, če nima dovolj sredstev za plačilo zagovornika, pa ga dobi brezplačno, če to zahtevajo interesi pravičnosti. V zadevi  opr. št. I K 2753/2012 ne gre za postopek, kjer je obramba, v smislu določb Zakona o kazenskem postopku, obvezna, zato se za postavitev zagovornika uporabljajo določbe ZBPP. To pomeni, da mora prosilec izpolnjevati pogoje, ki jih določa ta zakon, med drugim tudi pogoj iz 24. člena.

8. ZBPP v okviru 24. člena, ki se nanaša na dejstva in okoliščine zadeve, v zvezi s katero prosilec vlaga prošnjo za brezplačno pravno pomoč, govori tudi o interesu pravičnosti, na kar napotuje tudi Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in na katerega opozarja tožnik v tožbi in s katerim se naj zagotovi pravica do poštenega sojenja. Ali je ta zagotovljena z dodelitvijo zagovornika ali ne, pa je odvisno od vsakega posameznega primera.

9. Tožena stranka je zavrnitev prošnje za dodelitev BPP oprla na podatke oziroma ugotovitve predkazenskega postopka ter podatke pridobljene v postopku preiskave in predloge v zvezi z izvedbo dokazov, ki jih je v obtožnici predlagalo ODT. Zaključila je, da glede na opis in težo očitanega kaznivega dejanja ter vsebino predlaganih dokazov, ki naj se izvedejo na glavni obravnavi, v delu obtožbe, ki se nanaša na prosilca, ni pričakovati obravnave pravno in dejansko zapletenih vprašanj. S takšnim zaključkom tožene stranke se strinja tudi sodišče. Tožena stranka je ocenila vse okoliščine, ki jih kot relevantne za sprejem odločitve navaja določba prvega odstavka 24. člena ZBPP in določba četrtega odstavka istega člena. Takšna ocena po presoji sodišča utemeljuje tudi sklep sodišča, da bo tožniku, predvsem ob upoštevanju garancij ZKP, na katere mora paziti sodišče po uradni dolžnosti, zagotovljen pošten postopek.

10. Upoštevaje zgoraj navedeno na drugačno odločitev sodišča tudi ne vplivajo tožbeni ugovori tožnika, ki se nanašajo na njegovo pričakovanje, da ne bo spoznan za krivega oziroma njegova pričakovanje v zvezi z odmero kazenske sankcije. Gre za pričakovanja, ki so po presoji sodišča legitimna, ne morejo pa vplivati na drugačno presojo izpolnjevanja pogojev iz 24. člena ZBPP.

11. Ker tožnik v tožbi ni zatrjeval ali izkazal, da ni sposoben razumeti obtožnice, zlasti v povezavi s procesnim jamstvi, na katera mora paziti kazensko sodišče po uradni dolžnosti, je sodišče po ugotovitvi, da so izpolnjeni pogoji za  odločanje  na seji (prvi odstavek 59. člena Zakona o upravnem sporu, ZUS-1), zaključilo, da je izpodbijana odločba pravilna in zakonita, zato je tožbo na podlagi prvega odstavka 63. člena ZUS-1, kot neutemeljeno zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.