UPRS sodba I U 1264/2012
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2012-09-18

Bogdana Bradač (preds.), Alenka Praprotnik (poroč.),

dodelitev brezplačne pravne pomoči - finančni pogoj - objektivni pogoj - očitno nerazumna zadeva

Pri presoji utemeljenosti dodelitve BPP se skladno s 24. členom ZBPP kot pogoji upoštevajo okoliščine in dejstva v zadevi, v zvezi s katero prosilec vlaga prošnjo za odobritev BPP. Predvsem je bistveno, da zadeva ni očitno nerazumna in da je pomembna za prosilčev osebni in socialno ekonomski položaj. Tožnik ugotovitve, da gre v konkretnem primeru za očitno nerazumno vlogo, ni z ničemer zanikal niti ni dokazal nasprotnega. Le pavšalno je zatrjeval, da je upravičen do BPP, ter smiselno tudi, da je njegovo finančno stanje slabo. To pa odločitve ne more spremeniti, saj morajo biti za dodelitev BPP izpolnjeni ne le finančni, pač pa tudi objektivni pogoji iz 24. člena ZBPP.

Z izpodbijano odločbo je Upravno sodišče RS odločilo, da se prošnji tožnika za dodelitev brezplačne pravne pomoči v obliki in obsegu pravnega svetovanja in zastopanja v postopku pred sodiščem na prvi stopnji zoper odločbo Zavoda RS za zaposlovanje, Območne enote Ljubljana, Urada za delo Domžale, št. 46128800/2010-0400-16-0488 z dne 2. 3. 2012, v zvezi z odločbo Republike Slovenije, Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve št. 11008-148/2012/2 z dne 20. 6. 2012, zavrne. V obrazložitvi se sklicuje na relevantna določila Zakona o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju ZBPP). Ugotavlja, da morajo biti ob dodelitvi BPP izpolnjeni ne le finančni pogoji iz 13. člena ZBPP, pač pa tudi objektivni pogoji iz prvega in drugega odstavka 24. člena ZBPP. Pri odločanju o upravičenosti do vseh oblik BPP iz 24. člena ZBPP je treba upoštevati kriterije razumnosti zadeve, saj v nobenem primeru ni namen odobritve brezplačne pravne pomoči v zadevah, ki so očitno nerazumne oziroma nimajo verjetnega izgleda za uspeh. Iz obrazložitve odločbe, navedene v izreku, izhaja, da se pritožnik na podlagi 129. člena Zakona o urejanju trga dela (v nadaljevanju ZUTD) z dnem 21. 2. 2012 preneha voditi v evidenci brezposelnih oseb. Odločitev o prenehanju se izvrši z dnem dokončnosti odločbe. Ker se pritožnik ni odzval na svetovalni razgovor, svojega izostanka pa na predpisan način ni opravičil, se šteje, da ni aktivni iskalec zaposlitve, kar je po deveti alinei prvega odstavka 129. člena ZUTD razlog, da se preneha voditi v evidenci brezposelnih oseb. V skladu z osmim odstavkom 130. člena ZUTD pa se šest mesecev po dokončnosti odločbe v upravnem postopku, ne more ponovno prijaviti na zavodu.

Glede na navedeno organ za BPP na podlagi prvega odstavka 24. člena ZBPP ugotavlja, da tožnik objektivnega pogoja za dodelitev BPP ni izkazal. Zato je bilo potrebno njegovo prošnjo po določbi prvega odstavka 24. člena v zvezi z določbo drugega odstavka 37. člena ZBPP, zavrniti kot neutemeljeno.

Tožnik vlaga tožbo v tem upravnem sporu, v kateri navaja, da je po njegovem upravičen do BPP. Je namreč nezaposlen in ima odločbo Centra za socialno delo Domžale. Ugotovljenega neizkazovanja objektivnega pogoja iz 24. člena ZBPP pa ne izpodbija.

Tožena stranka v odgovoru na tožbo sodišču predlaga, naj tožnikovo tožbo zavrne kot neutemeljeno.

Sodišče je o zadevi odločilo na seji, skladno z določbo 59. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1). Za presojo relevantna dejstva namreč med strankama niso sporna.

Pogoje za dodelitev brezplačne pravne pomoči določajo členi 11 do 24 ZBPP. Pri presoji utemeljenosti dodelitve brezplačne pravne pomoči se v skladu s 24. členom omenjenega zakona kot pogoji upoštevajo okoliščine in dejstva v zadevi, v zvezi s katero prosilec vlaga prošnjo za odobritev brezplačne pravne pomoči. Predvsem je bistveno, da zadeva ni očitno nerazumna in da je pomembna za prosilčev osebni in socialno ekonomski položaj. Tožnik dejstva, da gre v konkretnem primeru za očitno nerazumno vlogo, ni z ničemer niti zanikal niti dokazal nasprotnega. Podal je le pavšalno stališče o tem, da je po njegovem upravičen do brezplačne pravne pomočil, ter smiselno, da je njegovo finančno stanje slabo. Po mnenju sodišča pa iz podatkov v spisu nesporno izhaja, da v zadevi prosilec nima verjetnega izgleda za uspeh, saj dejstva, da je v danem primeru bil aktivni iskalec zaposlitve, ni dokazal. Zato je bila njegova prošnja za dodelitev BPP pravilno zavrnjena.

V ostalem se sodišče strinja z razlogi, ki jih za svojo odločitev v obrazložitvi izpodbijane odločbe navaja upravni organ in se nanje, da ne bi prišlo do ponavljanja, v smislu drugega odstavka 71. člena ZUS-1 sklicuje.

Glede na povedano sodišče ugotavlja, da je bil postopek pred izdajo izpodbijanega upravnega akta pravilen, da je odločba pravilna in na zakonu utemeljena. Sodišče tudi ni našlo nepravilnosti, na katere je dolžno paziti po uradni dolžnosti. Zato je tožbo na podlagi prvega odstavka 63. člena ZUS-1 kot neutemeljeno zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.