sodba IV U 181/2013
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2013-10-01

Jasna Šegan (preds.), Melita Ambrož (poroč.), Majda Kovačič

BREZPLAČNA PRAVNA POMOČ - UPRAVNI POSTOPEK

prošnja za dodelitev brezplačne pravne pomoči - nepopolna vloga - poziv k dopolnitvi vloge - dokazila k vlogi

Tožena stranka je odločitev o zavrženju vloge utemeljila z navedbo, da tožnica ne v postavljenem roku ne do izdaje izpodbijane odločbe ni predložila vseh dne 1. 7. 2013 zahtevanih listin, in sicer pisne izjave, v kateri naj bi se določno izjavila o vsakem posameznem dolgu (kdaj, kako in zakaj je nastal, kdo je upnik, iz kakšnega naslova je nastal, višino dolga, koliko je že poravnala, na kakšen način je dolg nameravala plačati ko je nastal, itd...) ter predložitvijo listin za vsak posamezni dolg. Gre za listine in dokazila, zaradi katerih vloga v smislu 66. člena ZUP ni bila nepopolna, zato tožena stranka ni ravnala pravilno, ko je tožničino prošnjo zavrgla.

Tožbi se ugodi. Odločba Republike Slovenije, Okrožnega sodišča v Celju, Organa za brezplačno pravno pomoč, številka Bpp 1262/2013 z dne 29. 7. 2013, se odpravi in se zadeva vrne toženi stranki v ponovni postopek.

1. Tožena stranka je z izpodbijano odločbo Bpp 1262/2013 odločila, da se prošnja za brezplačno pravno pomoči (v nadaljevanju BPP), prosilke A.A., zavrže kot nepopolna.

2. Odločitev je utemeljila s podatkom, da je prejela vlogo prosilke 24. 6. 2013. Ker vloga ni bila popolna, je prosilko z dopisom z dne 1. 7. 2013, vročenim 3. 7. 2013, pozvala naj v roku 8 dni dopolni prošnjo tako, da predloži izpolnjene obrazce za družinske člane; pisno izjavo, kaj želi doseči s postopkom osebnega stečaja; pisno izjavo, ali želi v postopku osebnega stečaja tudi predlagati postopek odpusta obveznosti; pisno izjavo, v kateri se določno izjavi o vsakem posameznem dolgu (kdaj, kako in zakaj je dolg nastal, kdo je upnik in iz kakšnega naslova je nastal, višini dolga, koliko je že poravnala, na kakšen način je dolg nameravala plačati, ko je dolg nastal in tako dalje); pisno  izjavo v kateri navede okoliščine in razloge za nastanek prezadolženosti; pisno izjavo, ali je v zadnjih 3 letih kaj zadolževala in v kakšnem znesku ter v kakšen namen in pri kom ter listinska dokazila o tem; pojasnilo o svojem finančnem položaju v zadnjih 3 letih in v času nastanka posameznega dolga ter pisno izjavo o tem, ali je v zadnjih 3 letih imela kakšno premoženje in je z njim neodplačno ali odplačno razpolagala, v kolikor pa je s premoženje odplačno razpolagala, pa naj  predloži listine v zvezi s tem.

3. Prosilka je v dopolnitvi prošnje za BPP, dne 19. 7. 2013, že po poteku roka za dopolnitev, ki se je iztekel 11. 7. 2013, priložila izpolnjene obrazce za družinske člane ter pisno izjavo, v kateri je navedla, da želi s postopkom osebnega stečaja razrešitev bremen, ki jo tarejo že več let, da jih kot brezposelna oseba ni zmožna poravnati ter da želi predlagati tudi odpust obveznosti. Navedla pa je tudi, da je glede dolgov vsa pojasnila podala v vlogi 24. 6. 2013, ki so ji bile predložene fotokopije vseh listin. Pojasnila je tudi, da so dolgovi nastali, ko je bila v delovnem razmerju; da je te zneske obročno plačevala, ob izgubi službe pa tega ni več zmožna. Njen finančni položaj je porazen, saj sta oba z možem prijavljena na Zavodu RS za zaposlovanje, edini vir njenega dohodka pa je denarna socialna pomoč. Nima  nobenega premoženja.

4. V nadaljevanju pa je tožena stranka pojasnila, da prosilka v roku do 11. 7. 2013  svoje prošnje ni dopolnila s pisno izjavo, v kateri naj bi se določno izjavila o vsakem posameznem dolgu ter predložitvijo listin za vsak posamezen dolg, saj je predložila zgolj fotokopije sklepa o davčnih izvršbah, fotokopije vročilnic, fotokopije obvestil o neplačanih globah, fotokopije izvršilnih sklepov, fotokopijo opomina pred izvršbo ter potrdila o stanju dolga iz naslova izvršbe, niti ni zaprosila za podaljšanje roka, zato je bila njena vloga nesposobna za obravnavanje. Brez podrobno pojasnjenih okoliščin o vsakem posameznem dolgu je namreč vsako vsebinsko odločanje o prosilkini prošnjo za postopek osebnega stečaja in odpusta obveznosti, ki zahteva tudi tehtanje okoliščin konkretne zadeve, nemogoče. Iz tega razloga je tožena stranka po drugem odstavku 67. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (v nadaljevanju ZUP) prosilkino vlogo kot nepopolno zavrnila. Prošnja za dodelitev BPP mora namreč vsebovati vse elemente določene v 32. členu ZBPP, in če jih ne vsebuje, mora tožena stranka postopati po ZUP.

5. Tožnica v tožbi odločitvi tožene stranke oporeka. Navaja, da je že več kot trikrat poslala vse podatke o dolgovih, neprestano pa se od nje zahteva predložitev istih podatkov. V predloženih listinah piše vse to kar organ potrebuje za odločitev in iz tega razloga predlaga, da se njena vloga ugodno reši, oziroma smiselno predlaga odpravo izpodbijane odločbe.

6. Tožena stranka je sodišču poslala upravne spise. Odgovora na tožbo ni posredovala.

8. V skladu s prvim odstavkom 66. člena ZUP mora vloga vsebovati vse, kar je treba, da se lahko obravnava, med drugim navedbo organa, zadevo, katere se tiče, zahtevek oz. predlog, podatke o vlagatelju ipd. Po drugem odstavku istega člena mora vloga vsebovati tudi druge sestavine, ki jih določa zakon ali drug predpis, v konkretnem primeru torej podatke iz tretjega odstavka 32. člena ZBPP. Glede na tretji odstavek 66. člena ZUP se kot del popolne vloge lahko štejejo tudi dokazila, vendar le v primeru, če jih kot del popolne vloge zahteva predpis. Če ne gre za taka dokazila, ne gre za nepopolno vlogo in mora organ ravnati po 140. členu ZUP. Ta v drugem odstavku določa, da mora stranka za svoje navedbe predlagati dokaze in jih, če je mogoče, predložiti. Če sama tega ne stori, zahteva to od nje uradna oseba, ki vodi postopek. Po tretjem odstavku istega člena je organ dolžan v primeru, če stranka v roku zahtevanih dokazov ne predloži, nadaljevati postopek in ne sme zavreči zahteve po drugem odstavku 67. člena ZUP. To pomeni, da mora organ v takem primeru odločiti po vsebini.

9. Predpis je torej tisti, ki določa sestavine popolne vloge. Po prvem odstavku 32. člena ZBPP se prošnja za dodelitev BPP vloži pisno na predpisanem obrazcu., Pravilnik o obrazcu prošnje za dodelitev brezplačne pravne pomoči pa v prvem odstavku 5. člena določa, da mora prosilec predložiti vsa dokazila, ki jih od njega zahteva organ, gre pa po presoji sodišča za dokazila, ki  organu za BPP omogočajo presojo izpolnjevanje  (tudi)  pogoja iz 24. člena ZBPP, torej gre praviloma za dokazila, ki jih zahteva materialni predpis, ki je podlaga za tako presojo, v konkretnem primeru Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (v nadaljevanju ZFPPIPP).

10. V zadevi ni sporna popolnost tožničine vloge v smislu tretjega odstavka 32. člena ZBPP, saj je tožena stranka odločitev o zavrženju vloge utemeljila z navedbo, da tožnica ne v roku, ne do izdaje izpodbijane odločbe, ni predložila vse dne 1. 7. 2013 zahtevanih listin in sicer pisne izjave, v kateri naj bi se določno izjavila o vsakem posameznem dolgu (kdaj, kako in zakaj je nastal, kdo je upnik, iz kakšnega naslova je nastal, višino dolga, koliko je že poravnala, na kakšen način je dolg nameravala plačati ko je nastal, itd...) ter predložitvijo listin za vsak posamezni dolg. Gre za listine in dokazila, zaradi katerih vloga v smislu 66. člena ZUP ni bila nepopolna.

11. Glede na navedeno tožena stranka ni ravnala pravilno, ko je tožničino prošnjo zavrgla, ker ji ta v roku ni predložila zahtevanih dokazil, potrebnih za presojo, ali v konkretni zadevi obstojijo pogoji za dodelitev BPP. Ker sta bila v zadevi nepravilno uporabljena 66. in 67. člen ZUP, kar je vplivalo na zakonitost izpodbijanega upravnega akta, je sodišče tožbi ugodilo že iz tega razloga in  izpodbijani sklep na podlagi 3. točke prvega odstavka 64. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) odpravilo in zadevo vrnilo toženi stranki v ponovni postopek (tretji odstavek istega člena).

12. V nadaljevanju pa sodišče toženi stranki pojasnjuje tudi, da bo v ponovljenem postopku odločanja morala presojo o izkazanosti pogojev za dodelitev BPP iz 24. člena ZBPP in s tem povezanim preizkusom, ali ima zadeva verjeten izgled za uspeh in jo je razumno sprožiti, opraviti tako, da bo pri presoji pogojev za odpust obveznosti presojala tiste okoliščine, ki jih narekuje pravilna uporaba določb ZFPPIPP (VS RS, št. X I ps 16/2013), torej bo morala ponovno proučiti tudi, ali vse zahtevane listine za  tako presojo tudi potrebuje.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.