sodba III U 62/2012
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2013-09-06

javni uslužbenec - javni natečaj - izpodbijanje sklepa o neizbiri - izbirni postopek - preverjanje strokovne usposobljenosti kandidata - osebnostne lastnosti kandidata

Iz poročila o izvedbi razgovorov prijavljenih kandidatov, ki mu tožnik ne ugovarja, jasno izhaja, da je komisija v razgovoru s kandidati, v skladu z merili, ugotavljala tudi osebnostne lastnosti kandidatov. Na podlagi prijavne dokumentacije in razgovorov je predlagala, da se kot najustreznejši kandidat izbere B.B., zato so tožbeni ugovori neutemeljeni, saj zgolj dejstvo, da merila in metode komisije niso bili objavljeni, ne zadošča za dvom v pravilnost in zakonitost izbirnega postopka.

II. Vsaka stranka trpi svoje stroške postopka.

Z izpodbijanim sklepom je župan Občine Ajdovščina (v nadaljevanju župan) odločil, da A.A. (v nadaljevanju tožnik) ni izbran v kandidacijskem postopku za sklenitev delovnega razmerja za zasedbo delovnega mesta, svetovalec za promet in civilno zaščito in da ima kot neizbrani kandidat pravico do vpogleda v vse podatke, ki jih je izbrani kandidat navedel v prijavi na javni natečaj in dokazujejo izpolnjevanje natečajnih pogojev. Iz obrazložitve izpodbijanega sklepa izhaja, da je bilo na javni natečaj, ki ga je objavila Občina Ajdovščina, na svoji spletni strani (15.11.2011) in dne 18. 11. 2011 na Zavodu za zaposlovanje, podanih 53 prijav. V izbirnem postopku (pregled vse prijav in osebni razgovori s šestimi kandidati), je bil izbran kandidat, ki izpolnjuje vse pogoje natečaja in ki ima zahtevane delovne izkušnje s področja prometa (diploma fakultete za pomorstvo in promet, od leta 2008 zaseda delovno mesto in opravlja naloge, ki ustrezajo VII. stopnji zahtevnosti izobrazbe). Izbrani kandidat bo v skladu z 89. členom Zakona o javnih uslužbencih (v nadaljevanju ZJU) in v skladu z natečajem, opravil obvezno usposabljanje v naziv v roku 1 leta od sklenitve delovnega razmerja. Najkasneje v roku treh mesecev pa bo opravil izpit iz splošnega upravnega postopka. Tožnik, ki v natečajnem postopku ni bil izbran, je v obrazložitvi izpodbijanega sklepa seznanjen s pravico do vpogleda v podatke v skladu s tretjim odstavkom 63. člena ZJU.

Komisija za pritožbe iz delovnega razmerja pri Vladi Republike Slovenije (v nadaljevanju pritožbeni organ), je s sklepom navedenim v uvodu sodbe, kot neutemeljeno zavrnila tožnikovo pritožbo zoper izpodbijani sklep župana.

Tožnik izpodbija sklep iz 1. točke obrazložitve zaradi nepravilne uporabe materialnega predpisa, bistvenih kršitev določb upravnega postopka in zmotne ter nepopolne ugotovitve dejanskega stanja. Kot izpodbijani razlog navaja kršitev prvega odstavka 65. člena ZJU zato, ker je bil izbran kandidat, ki ne izpolnjuje pogojev, ker izbrani kandidat očitno ni dosegel najboljšega rezultata in ker so bila v javnem natečaju bistveno kršena pravila natečaja oz. izbire. V tožbi pa uveljavlja tudi kršitev z ustavo zagotovljenih človekovih pravic (tretji odstavek 49. člena in 22. člen Ustave RS) v postopku izbire kandidata in pri izdaji izpodbijanega sklepa.

V nadaljevanju tožnik utemeljuje očitane kršitve. Navaja, da v javnem natečaju ni bilo navedeno, da mora kandidat opredeliti tudi svoje delovne izkušnje na področju prometa in civilne zaščite. Zato sam številnih izkušenj ni navajal. Natečajni komisiji očita, da je izbranemu kandidatu na razgovoru to omogočila. Ker njemu to ni bilo omogočeno meni, da je bil prav ta podatek pri izbiri odločilen. Zatrjuje, da so bila merila v javnem natečaju nejasna in da sploh niso bila objavljena. Prav zato je prepričan, da ni bilo spoštovano načelo enakopravne dostopnosti do delovnega mesta (7. člen ZJU) in da izbrani kandidat ni najbolj strokovno usposobljen za zasedbo razpisanega delovnega mesta (kršitev drugega odstavka 62. člena ZJU). S tem v zvezi zatrjuje, da sta z izbranim kandidatom istega leta diplomirala na isti fakulteti, da pa je izbrani kandidat delal logistična dela v transportnem in gradbenem podjetju. Navaja tudi, da izbrani kandidat nima opravljenega izpita iz upravnega postopka, čeprav je navedeni izpit v javnem razpisu zahtevan. Po navajanju svoje strokovne usposobljenosti glede na delo policista, zatrjuje, da je sam najbolj strokovno usposobljen in da izbrani kandidat sploh ne izpolnjuje natečajnih pogojev. Zato so bile v obravnavanem postopku izbire kršene določbe 1. in 3. točke prvega odstavka 65. člena ZJU.

Prvostopenjskemu upravnemu organu očita tudi, da je kršil določbe 214. člena ZUP, saj izpodbijani sklep v delu, ki se nanaša na ugotovitev strokovne usposobljenosti izbranega kandidata, ni ustrezno obrazložen (manjka del v katerem bi morala biti utemeljena izbira in dejstva, ki so bila podlaga za izbiro). To pa po mnenju tožnika pomeni, da v postopku izdaje izpodbijanega sklepa niso bila upoštevana pravila postopka, kar pa je vplivalo ali bi moglo vplivati na zakonitost in pravilnost odločitve (2. točka prvega odstavka 25. člena ZUS). V nadaljevanju, ob zatrjevanju, da merila in njihovo ponderiranje nikjer ni bilo predstavljano, navaja še kršitve pravil določenih predvsem v 22. členu Uredbe o postopku za zasedbo delovnega mesta v organih državne uprave in pravosodnih organih (v nadaljevanju Uredba).

Tožnik ugovarja tudi ugotovitvi pritožbenega organa, da je strokovna usposobljenost izbranega kandidata najboljša. Navaja okoliščine zaradi katerih meni, da je bil zapis komisije dopolnjen po že opravljeni izbiri kandidata. Zatrjuje tudi, da se izbrani kandidat v diplomski nalogi ni ukvarjal z delovanjem občin. Z navajanjem podatkov in okoliščin glede njegovih izkušenj na področjih dela zahtevanih v razpisu, glede samoiniciativnosti in lojalnosti, utemeljuje trditev, da tožena stranka tožnika ni izbrala kot najboljše strokovno usposobljenega kandidata, le zaradi prikrojevanja vsebine razgovora z izbranim kandidatom. Javno preverljiva in objektivna dejstva po mnenju tožnika zato niso mogla biti podlaga za izbiro kandidata. Ker je tožnik ob pregledu spisa ugotovil, da je tožena stranka naknadno izdajala dokumente, ki jih do 19. 12. 2011 v spisu sploh ni bilo, zaključuje, da je bil kandidat izbran že vnaprej in da je več kot očitno, da je tožena stranka ravnala do tožnika diskriminatorno. Zato ji očita kršitev ustne pravice do enake dostopnosti do razpisanega delovnega mesta. S tem v zvezi tožnik zatrjuje tudi, da mu tožena stranka ni dovolila preslikave dokumentov, čeprav sam meni, da bi mu po 63. členu ZJU le-to morala omogočiti.

Glede na vse navedeno sodišču predlaga, da po opravljeni glavni obravnavi izpodbijani sklep in sklep o izbiri kandidata odpravi in postopek obravnavanega javnega natečaja vrne v fazo izbirnega postopka ter toženi stranki naloži plačilo stroškov postopka. Podrejeno pa tožnik sodišču predlaga, da ugotovi kršitve ustavnih pravic, iz tretjega odstavka 49. člena in pravice do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave RS v izbirnem postopku in pri izdaji izpodbijanega sklepa. Zahteva tudi, da toženi stranki naloži, da tožniku izplača odškodnino in mu povrne stroške postopka.

Tožena stranka v odgovoru na tožbo vztraja pri obrazložitvi sklepa z dne 18. 1. 2012 in meni, da so tožbene navedbe neutemeljene. S sklicevanjem na določbe 19. in 22. člena Uredbe o postopku za zasedbo delovnega mesta v organih državne uprave in pravosodnih organih, zavrača tožbeni očitek glede bistvenih kršitev postopka javnega natečaja. Iz navedenih določb namreč ne izhaja, da mora objava javnega natečaja vsebovati merila izbirnega postopka. Ker izbrani kandidat popolnoma izpolnjuje vse zahtevane pogoje iz objavljenega javnega natečaja (izpit iz Zakona o upravnem postopku in usposabljanje v naziv nista bila merili izbirnega postopka) in ker je iz sestave komisije razvidno, da so bili vanjo imenovani najbolj kompetentni člani, tožena stranka meni, da so tožbeni ugovori v tem delu neutemeljeni. Čeprav v sami objavi javnega natečaja niso bila zahtevana dokazila z opisom področja delovnih izkušenj, tožena stranka meni, da s tem, ko je natečajna komisija upoštevala tudi izkušnje, ki jih je kandidat navedel v prijavi in življenjepisu, niso podane kršitve postopka javnega natečaja oziroma izbirnega postopka. Zato so tudi trditve tožnika, da mu ni bilo omogočeno, da bi predstavil in dokazoval svoje delovne izkušnje, neutemeljene.

V nadaljevanju s povzemanjem ugotovitve v obrazložitvi izpodbijanega sklepa in dokumentacije v spisu, tožena stranka navaja podatke, na podlagi katerih je natečajna komisija lahko ugotovila, da tožnik delno ustreza merilom in da je izbrani kandidat najbolj strokovno usposobljen. Po presoji tožene stranke, je bil v konkretnem primeru za izbiro odločujoč tisti del strokovne usposobljenosti, ki določa osebnostne sposobnosti. Ker gre v konkretnem primeru za uradniško delovno mesto v nazivu svetovalec III in ne na položajno mesto in ker odločitev izbirne komisije ni očitno nerazumna, se tožnik neutemeljeno sklicuje na sodbo Upravnega sodišča RS opr. št. U I 40/2010 u dne 4. 11. 2010. Zato po mnenju tožene stranke tožniku tudi ni bila kršena pravica do enakega dostopa do delovnega mesta in enakega varstva pravic. Neutemeljen pa je po navedbah tožene stranke tudi tožbeni očitek o kršitvi 7. člena ZJU in o neustrezni obrazložitvi strokovne usposobljenosti izbranega kandidata. Tožena stranka vztraja pri trditvi, da je iz dokumentacije razvidno katera vprašanja so bila postavljena kandidatom na razgovoru. Čeprav vsi odgovori niso bili ...... in evidentirani, s tem ZJU in Uredba nista bila kršena. V zvezi z očitkom tožnika, da je natečajna komisija primerjala dokumente in v spis dodajala nove dokumente za potrebe tožene stranke, tožena stranka pojasnjuje, da je le-ta poziv za potrebe odločanja o tožnikovi pritožbi, na zahtevo pritožbenega organa sestavila dodatno mnenje, ki nosi datum 9. 1. 2012 in da je bilo poročilo o izboru najbolj strokovnega primernega kandidata napisano in dano v spis 9. 12. 2011, žal pa ni bilo vpisano v popisni list. S sklicevanjem na 63. člen ZJU in na mnenje informacijske pooblaščenke z dne 9. 1. 2007, tožena stranka utemeljuje pravilnost stališča, da tožnik nima pravice do fotokopiranja gradiv. Sodišču glede na navedeno predlaga, da tožbo kot neutemeljeno zavrne.

Tožnik v pripravljalni vlogi v celoti prereka navedbe tožene stranke iz njenega odgovora na tožbo, vztraja pri vseh navedbah, predlaganih dokazih in tožbenemu zahtevku. Ker tudi iz odgovora na tožbo izhaja, da ugotovljene delovne izkušnje izbranega kandidata temeljijo na vsebini dokumenta z dne 9. 1. 2012, ne izhajajo pa iz njegove prijave in življenjepisa, tožnik trdi, da je odločitev komisije subjektivna in arbitrirana. Vztraja pri trditvi, da iz vseh dokumentov evidentno izhaja, da je tožnik strokovno bolj usposobljen za zasedbo razpisanega delovnega mesta in da izbirna komisija vsem kandidatom ni omogočala enake obravnave in enake dostopnosti do zasedbe delovnega mesta. Komisiji očita, da v konkretnem primeru ni vodila zapisnika o vprašanjih in odgovorih nanje in da je sestavila zgolj "zabeležke po spominu". Dodatno mnenje z dne 9. 1. 2012 pa po mnenju tožnika ne more predstavljati relevantnega dokumenta, saj je bil sestavljen šele v pritožbenem postopku in je v očitnem nasprotju z ostalimi dokazi v spisu. V nadaljevanju tožnik navaja dejstva in okoliščine, s katerimi dokazuje, da je bilo poročilo o izboru z dne 9. 12. 2012 sestavljeno šele po podani pritožbi.

Tožena stranka v pripravljalni vlogi prereka navedbe tožnika podane v pripravljalni vlogi. Vztraja pri že podanih trditvah ter dodatno pojasnjuje dejstva, ki so za tožnika sporna.

V naknadno podanih pripravljalnih vlogah tako tožnik kot tožena stranka navajata dejstva in okoliščine v zvezi z dodatnim mnenjem z dne 9. 1. 2012, zaradi katerega je bila zoper Občino Ajdovščina podana prijava zaradi suma storitve kaznivega dejanja.

V obravnavani zadevi tožnik ni bil izbran v kandidacijskem postopku za sklenitev delovnega razmerja za zasedbo delovnega mesta, svetovalec za promet in civilno zaščito, za katerega je Občina Ajdovščina na svoji spletni strani in na Zavodu za zaposlovanje objavila javni natečaj.

Objavo javnega natečaja, njegovo vsebino in izvedbo, izbirni postopek, izbiro kandidata in sklep o izbiri ureja Zakon o javnih uslužbencih (v nadaljevanju ZJU) v členih 58 do vključno 63 in Uredba o postopku za zasedbo delovnega mesta v organih državne uprave in pravosodnih organih (v nadaljevanju Uredba).

V zadevi ni sporno, da se je postopek za zasedbo delovnega mesta svetovalec za promet in zaščito, izvedel kot javni natečaj in ne kot interni natečaj. Tožnik zatrjuje, da sam izpolnjuje vse pogoje določene v objavljenem javnem natečaju in da se je v izbirnem postopku izkazal kot najbolj strokovno usposobljen za objavljeno uradniško delovno mesto. Z izpodbijano odločitvijo se ne strinja in trdi, da izbrani kandidat ne izpolnjuje natečajnih pogojev in da ni niti najbolj strokovno usposobljen kandidat.

Iz izpodbijanega sklepa in sklepa pritožbenega organa, ki temeljita na podatkih v upravnih spisih, izhaja, da tako tožnik kot tudi izbrani kandidat izpolnjujeta natečajne pogoje. Trditev tožnika, da izbrani kandidat ne izpolnjuje pogojev, zato ker nima opravljenega obveznega usposabljanja za imenovanje v naziv in strokovnega izpita iz upravnega postopka, je neutemeljena. V obravnavanem javnem natečaju tak pogoj namreč ni bil določen (peti odstavek javnega natečaja dopušča kandidiranje tudi osebam brez opravljenega usposabljanja in brez izpita). Usposabljanje in opravljanje izpita šele po sklenitvi delovnega razmerja tudi ni v nasprotju z določbo 89. člena ZJU, po kateri mora javni uslužbenec le-to opraviti v roku enega leta od sklenitve pogodbe o zaposlitvi.

Po določbi prvega odstavka 62. člena ZJU se izbere kandidat, ki se je v izbirnem postopku izkazal kot najbolj strokovno usposobljen za uradniško delovno mesto. Strokovna usposobljenost pa se po 15. točki 6. člena ZJU ocenjuje po strokovnem znanju in osebnih sposobnostih za opravljanje dela. Iz 22. člena Uredbe izhaja, da se pred pričetkom izbirnega postopka določijo merila za izbiro in metode preverjanja strokovne usposobljenosti. Če se izbirni postopek izvaja v več fazah (z izločanjem kandidatov) pa se lahko merila določijo pred vsako fazo posebej.

V obravnavanem primeru je strokovna komisija dne 24. 11. 2011 določila Merila in metode za izbor najbolj strokovno usposobljenega kandidata za delovno mesto svetovalec za promet in civilno zaščito. Z njimi je za I. fazo izbora določila metodo z izločanjem kandidatov s preverjanjem strokovne usposobljenosti iz dokumentacije, kot merilo pa je določila ustrezno strokovno izobrazbo in delovne izkušnje na področjih dela. Za II. fazo pa je določila metodo razgovora s kandidati uvrščenimi v zadnjo fazo postopka kot merila pa določila: ugotavljanje strokovne usposobljenosti glede na dosedanje delovne izkušnje, splošna razgledanost, celostno poznavanje širšega področja dela ter predpisov iz področja objavljenega delovnega mesta, poznavanje delovanja lokalne skupnosti, samoiniciativnosti, samokritičnosti, lojalnosti, predanost kolektivu in zmožnost timskega dela.

Že iz poročila o izvedbi razgovorov prijavljenih kandidatov z dne 8. 12. 2011, ki mu tožnik ne ugovarja jasno izhaja, da je komisija v razgovoru s šestimi kandidati v skladu z merili ugotavljala tudi osebnostne lastnosti kandidatov in pri tem med drugim ugotovila, da je tožnik po naravi ambiciozen z željo po nenehnem napredovanju, da si delovnega mesta želi in da meni, da je za razpisano delovno mesto najbolj strokovno usposobljen; za izbranega kandidata pa, da je samoiniciativen, sposoben dela v timu in individualnega dela ter kreativen pri iskanju rešitev. Na podlagi prijavne dokumentacije ter razgovorov je komisija že v poročilu z dne 8. 12. 2011 predlagala, da se kot najustreznejši kandidat izbere B.B. Tako v poročilu o izboru najbolj strokovno primernega kandidata z dne 9. 12. 2011, ki v upravnih spisih ni bilo vpisano na popisni list, kot tudi v dodatnem mnenju k pritožbi tožnika na sklep o neizbiri z dne 9. 1. 2012 natečajna komisija in župan dodatno pojasnjujeta le ugotovitve navedene že v poročilu o opravljenem razgovoru s kandidati z dne 8. 12. 2011.

Ob upoštevanju dejstva, da izbrani kandidat izpolnjuje pogoje (glej razloge navedene v 17. točki obrazložitve) in podatkov navedenih v 19. in 20. točki, je tudi po oceni sodišča zmotno stališče tožnika, ki meni, da so zatrjevani razlogi nepravilne ugotovitve dejanskega stanja in s tem v zvezi zatrjevanih kršitev materialnih predpisov, podani z okoliščinami na katere se sklicuje. Iz podatkov zbranih v natečajnem postopku in v postopku izbire, namreč ne izhaja, da natečajna komisija ni bila strokovna in niti, da so bila merila in metode, ki jih je le-ta določila, prirejena za izbranega kandidata. Zgolj dejstvo, da merila in metode niso bile objavljene, namreč ne zadošča za dvom v pravilnost in zakonitost izbirnega postopka. Sodišče se zato strinja z razlogi, s katerimi sta pritožbeni organ že v obrazložitvi sklepa z dne 18. 1. 2012 in tožena stranka v odgovoru na tožbo, zavrnila tožnikove navedbe o kršitvah pravil postopka, kršitvah ustavnih pravic in očitani diskriminatornosti. Zato se sodišče v tem delu nanje sklicuje in jih ne ponavlja (drugi odstavek 71. člena Zakona o upravnem sporu - ZUS-1).

Neutemeljen pa je tudi tožbeni očitek, da župan in pritožbeni organ, nista ugotovila in navedla dejstev in dokazov, na katerih bi moral temeljiti izpodbijani sklep. Iz podatkov v upravnih spisih, ki so navedeni tako v izpodbijanem sklepu, predvsem pa v obrazložitvi sklepa pritožbenega organa, jasno izhaja, da je bil za natečajno komisijo, ob primerjavi tožnika z izbranim kandidatom, odločujoč tisti del strokovne usposobljenosti, ki določa osebnostne lastnosti.

Ob upoštevanju vsega že navedenega v predhodnih točkah te obrazložitve, na drugačno odločitev ne more vplivati niti tožbena trditev, da tožniku v razgovoru opravljenem v izbirnem postopku ni bila dana enaka možnost predstavitve kot izbranemu kandidatu. To iz podatkov v spisih ne izhaja, tožnik pa v pritožbi in niti v tožbi ne navaja dejstev in okoliščin, iz katerih bi lahko izhajalo, da je tožnik v tistem delu strokovne usposobljenosti, ki določa osebnostne sposobnosti boljši od izbranega kandidata. Ker so bile tudi osebnostne sposobnosti določene kot merilo v izbirnem postopku, odločitev natečajne komisije, po presoji sodišča ni očitno nerazumna. Izbrani kandidat nedvomno izpolnjuje vse natečajne pogoje. Že iz podatkov v poročilu komisije z dne 8. 12. 2011 pa izhaja, da je komisija po opravljenem razgovoru s tožnikom in izbranim kandidatom lahko ocenila, da je izbrani kandidat zaradi svojih izkušenj, znanja in predvsem osebnostnih lastnosti najprimernejši za opravljanje dela na razpisanem delovnem mestu.

Glede na dejansko stanje, na katerem temelji izpodbijana odločitev, sodišče ni imelo podlage za uporabo stališč, ki so navedena v sodbah Upravnega sodišča U 1889/2004 in I U  40/2010. Ker pa je ocenjevanje strokovno opravilo, ki ga opravi natečajna komisija in sodi v pristojnost natečajne komisije, sodišče ni imelo dejanske in pravne podlage, za to, da bi v razumnost njene ocene podvomilo. Ob tem sodišče tožniku pojasnjuje, da očitane kršitve do katerih naj bi prišlo v izbirnem postopku in z izdajo izpodbijanega sklepa nimajo podlage v ZJU in niti v Uredbi. Zato na odločanje v tem upravnem sporu ne morejo vplivati niti podatki o sumu storitve kaznivih dejanj in o morebitnem kazenskem posegu zoper storilce le-teh. Iz navedenih razlogov tožniku tudi ni moglo biti poseženo v ustavne pravice, ki jih navaja v tožbi.

Trditev tožnika, da mu je bilo nezakonito prepovedano fotokopiranje podatkov, ki jih je izbrani kandidat navedel v prijavi na javni natečaj in ki dokazujejo izpolnjevanje natečajnih pogojev v izpodbijanem sklepu, je neutemeljena. Po drugem odstavku 63. člena ZJU ima neizbrani kandidat le pravico do vpogleda teh podatkov. Že zaradi varstva osebnih podatkov, pravice do vpogleda, tudi po presoji sodišča ne daje neizbranemu kandidatu tudi pravice do fotokopiranja. Zato se sodišče strinja z utemeljitvijo, ki jo je pritožbeni organ podal v sklepu z dne 18. 1. 2012 in tožena stranka v odgovoru na tožbo.

Po vsem navedenem razlogi s katerimi tožnik izpodbija sklep o neizbiri in ki so določeni v točkah 1., 3. in 4. prvega odstavka 65. člena ZJU, niso podani.

Zato sodišče dokazov, ki na v postopku že ugotovljena nesporna dejstva ne morejo vplivati ni izvajalo in je tožbo kot neutemeljeno zavrnilo po prvem odstavku 63. člena ZUS-1, na seji senata.

Izrek o stroških temelji na določbi četrtega odstavka 25. člena ZUS-1, po kateri trpi vsaka stranka svoje stroške, če sodišče tožbo zavrne.

ZJU člen 6, 6-15, 62, 62/1, 63, 63/2, 89.

Uredba o postopku za zasedbo delovnega mesta v organih

državne uprave in pravosodnih organih člen 22.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.