UPRS sodba I U 1937/2014
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2014-12-16

mag. Slavica Ivanović Koca (preds.), Bojana Prezelj Trampuž (poroč.), Adriana Hribar Milič

brezplačna pravna pomoč - pogoji za dodelitev brezplačne pravne pomoči - finančni pogoj - vrednost nepremičnine

V konkretnem primeru ni mogoče zaključiti, da je vrednot zemljišča, pridobljena od GURS, pravilna. Še zlasti tak zaključek ni mogoč, ker je tudi Ustavno sodišče RS z odločbo U-I-313/13 z dne 21. 3. 2014 odločilo, da je Zakon o množičnem vrednotenju nepremičnin v neskladju z Ustavo RS, kolikor se nanaša na množično vrednotenje nepremičnin zaradi obdavčenja nepremičnin.

Tožbi se ugodi, odločba Okrožnega sodišča v Novem mestu Bpp 343/2014 z dne 4. 11 2014 se odpravi in zadeva vrne istemu organu v ponoven postopek.

Z izpodbijano odločbo je Okrožno sodišče v Novem mestu zavrnilo tožničino prošnjo za brezplačno pravno pomoč (v nadaljevanju BPP) z dne 25. 9. 2014.  Iz obrazložitve izhaja, da je tožnica pri navedenem sodišču 25. 9. 2014 naslovila prošnjo za BPP za pravno svetovanje in zastopanje v postopku pred sodiščem prve in druge stopnje ter za oprostitev plačila predujma za izvedenca gradbene stroke, zaradi vložitve tožbe zoper Občino …, zaradi ugotovitve manjvrednosti parcele št. 748/1, k. o. …. Pri odločanju o prošnji za dodelitev BPP se po tretjem odstavku 11. člena Zakona o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju ZBPP) ugotavljajo finančni položaj prosilca in drugi pogoji, določeni s tem zakonom.

Tožena stranka se sklicuje na 13. člen ZBPP, ki določa, da je do BPP upravičena oseba, ki glede na svoj finančni položaj in glede na finančni položaj svoje družine brez škode za svoje socialno stanje in socialno stanje svoje družine ne bi zmogla stroškov sodnega postopka oziroma stroškov nudenja pravne pomoči. Pri tem se šteje, da bi bilo socialno stanje prosilca in njegove družine zaradi stroškov sodnega postopka ogroženo, če mesečni dohodek prosilca (lastni dohodek) oz. mesečni povprečni dohodek na člana družine (lastni dohodek družine) ne presega 2-kratnika osnovnega zneska minimalnega dohodka, določenega z zakonom, ki ureja socialnovarstvene storitve (v nadaljevanju minimalni dohodek). Glede na navedeno ter upoštevaje določilo 8. člena Zakona o socialno varstvenih prejemkih (v nadaljevanju ZSVarPre), znaša minimalni dohodek 530,44 EUR (2 x 265,22 EUR). Ne glede na prvi odstavek 27. člena ZSVarPre se do uveljavitve Zakona o uravnoteženju javnih financ (ZUJF) pa do 31. decembra 2014 BPP ne dodeli osebi oziroma njeni družini, ki ima prihodke oziroma premoženje, ki se upoštevajo po ZSVarPre in ki dosega ali presega 13.780,00 EUR (peti odstavek 152. člena ZUJF). Ob ugotovitvi, da tožnica razpolaga z nepremičnino, v kateri ne živi, to je z zemljiščem  parc št. 748/1 k. o. …, ki ima po podatkih Geodetske uprave Republike Slovenije (v nadaljevanju GURS) vrednost 25.376,00 EUR, je tožena stranka zaključila, da  tožnica ne izpolnjuje finančnega pogoja za dodelitev BPP.

Tožnica se z navedeno odločbo ne strinja in jo izpodbija s tožbo. V tožbi navaja, da se v izpodbijani odločbi kot razlog takšne odločitve navaja njeno lastništvo nepremičnine parc. št. 748/1, k. o. …. Slednja po podatkih GURS presega mejno vrednost 13.780,00 EUR. Pri odločanju pa ni bilo upoštevano, da navedena parcela praktično nima več nobene vrednosti. Občina je namreč onemogočila dostop do navedene parcele in ji s tem dejansko odvzela status gradbene parcele. Zato bi sodišče moralo upoštevati navedeno stanje, prav tako bi se morale vnesti spremembe v evidenco GURS. Da bi dokazala svojo pravico, pa tožnica potrebuje finančna sredstva. Ker teh nima, je zaprosila za BPP. Smiselno predlaga, da sodišče tožbi ugodi.

Tožena stranka je sodišču posredovala spisno dokumentacijo, na tožbo pa ni odgovorila.

V obravnavanem primeru je sporno, ali tožnica izpolnjuje finančni pogoj iz 13. člena ZBPP za dodelitev BPP. Sporno je izpolnjevanje finančnega pogoja, ki se nanaša na vrednost nepremičnine, in ta presega vrednost 13.780,00 EUR, ki je določena v 27. členu ZSVarPre v povezavi s 152. členom ZUJF. Tožena stranka je na podlagi pridobljenih podatkov GURS o lastništvu nepremičnin in njihovi posplošeni tržni vrednosti zaključila, da tožnica finančnega pogoja za dodelitev BPP ne izpolnjuje. Ugotovila je, da znaša po podatkih GURS vrednost tožničinega zemljišča -  parc. št. 748/1, k. o. …, 25.376,00 EUR in s tem presega mejni znesek 13.780,00 EUR. Zato je tožničino prošnjo zavrnila.

Po presoji sodišča se tožnica utemeljeno sklicuje, da je vložila prošnjo za BPP prav iz razloga, da bi dokazala manjvrednost tega zemljišča, to je parc. št. 748/1 k. o. …. Tožnica je v vlogi za BPP pojasnila, da je navedena parcela izgubila edini dostop po javni poti, zaradi česar naj bi s pomočjo BPP zoper Občino … vložila tožbo za plačilo odškodnine zaradi manjvrednosti tega zemljišča ter za oprostitev predujma za izvedenca gradbene stroke. Da bi to dokazala, pa potrebuje BPP. Ob takem dejanskem stanju navedene zadeve in ob upoštevanju tožničinih navedb, v obravnavani zadevi ni mogoče pritrditi toženi stranki, da tožnica po podatkih GURS ne izpolnjuje finančnega pogoja za dodelitev BPP. Pri tem na tak zaključek tudi ne more vplivati tožničina izjava v postopku, da se z vrednostjo nepremičnin po GURS strinja. Tožnica je namreč laična stranka, ki je v vlogi za BPP pojasnila razloge, zaradi katerih je uveljavljala BPP. Ob upoštevanju slednjih pa po presoji sodišča ni mogoče zaključiti, da je vrednot zemljišča, pridobljena od GURS, pravilna. Še zlasti tak zaključek ni mogoč, ker je tudi Ustavno sodišče RS z odločbo U-I-313/13 z dne 21. 3. 2014 odločilo, da je Zakon o množičnem vrednotenju nepremičnin (Uradni list RS, št. 50/06 in 87/11) v neskladju z Ustavo RS, kolikor se nanaša na množično vrednotenje nepremičnin zaradi obdavčenja nepremičnin.

Na podlagi povedanega v obravnavani zadevi dejansko stanje ni bilo pravilno in popolno ugotovljeno, posledično pa ni bilo pravilno uporabljeno materialno pravo. Zato je sodišče izpodbijano odločbo odpravilo na podlagi 2. in 4. točke prvega 64. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) in zadevo vrnilo toženi stranki v ponovni postopek (tretji odstavek istega člena).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.