UPRS sodba in sklep III U 296/2013
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2013-10-21

Igor Lučovnik (preds.), Nevenka Zajc (poroč.), Andrej Orel

odvetnik - izbris iz imenika odvetniške zbornice - osebni stečaj odvetnika - poslovna sposobnost odvetnika - soglasje k ustanovitvi odvetniške družbe

Zoper tožnico je bil (pravnomočno) začet postopek osebnega stečaja, zaradi česar ji je v poslovnem registru tudi prenehal status odvetnika. Tožena stranka jo je zato utemeljeno izbrisala iz imenika odvetnikov, saj zaradi omejitve poslovne sposobnosti ni več izpolnjevala zakonskih pogojev za opravljanje odvetniškega poklica.

II. Zahteva za izdajo začasne odredbe se zavrže.

III. Vsaka stranka trpi svoje stroške postopka.

Z odločbo številka 552/2013 je Odvetniška zbornica Slovenije (v nadaljevanju tožena stranka) A.A. (v nadaljevanju tožnica) odvetnico iz B. z dnem 13. 6. 2013 izbrisala iz imenika Odvetniške zbornice Slovenije iz razloga po 7. točki prvega odstavka 30. člena Zakona o odvetništvu (v nadaljevanju ZOdv) v zvezi z 2. točko prvega odstavka 25. člena ZOdv. V obrazložitvi navaja, da je eden izmed razlogov zaradi katerih odvetnik ne izpolnjuje pogojev za opravljanje odvetniškega poklica tudi omejena poslovna sposobnost. Na podlagi dejstva, ki izhaja iz sklepa Okrožnega sodišča v Kopru opr. št. St 2329/2012, ki ga je tožena stranka prejela dne 13. 6. 2013 in podatka objavljenega na spletni strani AJPES (oklic o začetku postopka osebnega stečaja), tožena stranka ob upoštevanju 125. člena ZFPPIPP, ugotavlja, da je tožnica z dnem začetka osebnega stečaja omejeno poslovno sposobna. Pri tem se sklicuje tudi na 387. člen ZFPPIPP, po katerem z začetkom osebnega stečaja nad zasebnikom preneha tudi status zasebnika.

Z dopolnilno odločbo z dne 18. 7. 2013 je tožena stranka na podlagi 18. točke 28. člena in prvega odstavka 73. člena Statuta OZS, za prevzemnika odvetniške pisarne tožnice določila odvetnika C.C. odvetnika iz D., z odločbo z dne 6. 9. 2013 pa je na podlagi 18. toče 28. člena Statuta OZS, dopolnilno odločbo razveljavila (točka 1. izreka) in za prevzemnika odvetniške pisarne tožnice določila E.E., odvetnika iz F.

Z odločbo številka 552/2013 pa je tožena stranka dne 3. 9. 2013 zavrnila soglasje k ustanovitvi odvetniške družbe Odvetniška pisarna G., za katero je tožnica z vlogo z dne 8. 3. 2013 in z njenimi dopolnitvami z dne 25. 3. 2013, 10. 4. 2013, 24. 4. 2013 in 30. 5. 2013 prijavila nameravano ustanovitev odvetniške družbe in predlagala izdajo soglasja. Iz obrazložitve izhaja, da je bila tožnica z dnem 13. 6. 2013 izbrisana iz imenika. Tožena stranka zato ugotavlja, da niso izpolnjeni pogoji za izdajo soglasja k ustanovitvi odvetniške družbe, saj so po 37. členu ZOdv družbeniki odvetniške družbe le odvetniki.

Tožnica s tožbo in dopolnitvami izpodbija vse navedene odločbe. V obširni tožbi in nadaljnjih vlogah z navajanjem okoliščin, ki se nanašajo na poslovanje njene odvetniške pisarne in na postopke, ki jih je tožena stranka vodila v njenih zadevah ter postopke, ki so v teku pri Okrožnem sodišču, toženi stranki očita kršitve človekovih pravic določenih v Ustavi in v evropskih predpisih, kršitve pravil postopka ter nepravilno uporabo materialnih predpisov. Po zadnji dopolnitvi tožbe sodišču predlaga, da tožbi ugodi in odločbe navedene v obrazložitvi te sodbe pod točkami 1., 2. in 3. v celoti odpravi.

Tožena stranka v odgovoru na tožbo tako v zadevi izbrisa tožnice iz imenika odvetnikov kot tudi v zadevi soglasja k ustanovitvi odvetniške družbe, vztraja pri razlogih navedenih v izpodbijanih odločbah in jih dodatno pojasnjuje. Sodišču predlaga, da tožbo v celoti zavrne in tožnici naloži plačilo stroškov tega postopka.

Po vložitvi tožbe, tožnica v vlogi z dne 3. 10. 2013, ki jo je sodišče prejelo dne 11. 10. 2013, podaja tudi predlog za izdajo začasne odredbe. Sodišču predlaga naj z začasno odredbo zadrži učinke izpodbijanih odločb do pravnomočne odločitve v tem sporu (točka 1). V 2. točki pa predlaga naj sodišče toženo stranko prisili, da se vzdrži vseh omejujočih posegov v njena statusna ter pooblastitvena razmerja iz dejavnosti odvetništva, ki pomenijo izvrševanje zadržane odločbe in da spoštuje načelo sorazmernosti pri posegih v varovane poklicne tajnosti odvetnice ter varstva osebnih podatkov strank. V pripravljalni vlogi z dne 15. 10. 2013, ki jo je sodišče prejelo dne 17. 10. 2013 tožnica odgovarja na navedbe tožene stranke podane v odgovoru na tožbo in dodatno pojasnjuje tožbene razloge in vztraja pri tožbi.

Tožena stranka v odgovoru na predlog za izdajo začasne odredbe navaja razloge zaradi katerih sodišču predlaga naj le-tega zavrne in naj zadevo obravnava prednostno.

V zadevi ni sporno dejstvo, da je Okrožno sodišče v Kopru s sklepom St 2329/2012 z dne 13. 6. 2013 začelo stečajni postopek zoper dolžnico A.A. - odvetnico. Oklic o začetku stečajnega postopka je bil objavljen v Poslovnem registru AJPES dne 13. 6. 2013. Dne 18. 7. 2013 je Višje sodišče v Ljubljani zavrnilo tožničino pritožbo zoper sklep z de 13. 6. 2013. Z obvestilom z dne 1. 8. 2013 pa je AJPES tožnici sporočil, da je njen status (evidentirani odvetnik) prenehal z dnem 13. 6. 2013.

Postopek osebnega stečaja je urejen v Zakonu o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (v nadaljevanju ZFPPIPP) v oddelku 5.11. Z začetkom osebnega stečaja nad zasebnikom stečajnemu dolžniku preneha status zasebnika. Sodišče mora AJPES obvestiti o pravnomočnosti sklepa o začetku stečajnega postopka nad zasebnikom v treh delovnih dneh po dnevu, ko sklep o začetku osebnega stečaja postane pravnomočen. Na podlagi tega obvestila AJPES zasebnika po uradni dolžnosti izbriše iz registra. Ta izbris učinkuje od začetka dneva, ko je bil objavljen oklic o začetku stečajnega postopka (387. člen ZFPPIPP). Po 386. členu istega zakona se z začetkom postopka osebnega stečaja omeji poslovna sposobnost stečajnega dolžnika. Stečajni dolžnik pa lahko po začetku postopka osebnega stečaja začne poslovati kot zasebnik le, če mu sodišče dovoli poslovanje. Vsebino predloga za začetek poslovanja in pogoje pod katerimi sodišče stečajnemu dolžniku kot zasebniku dovoli poslovanje določa 389.a člen ZFPPIPP.

V Zakonu o odvetništvu (v nadaljevanju ZOdv) je v 30. členu določeno, da se odvetnik izbriše iz imenika odvetnikov med drugim tudi, če se ugotovi, da ne izpolnjuje več z zakonom določenih pogojev za opravljanje odvetniškega poklica.

Vsi poslovni subjekti s sedežem na območju Republike Slovenije, torej tudi zasebnik - evidentirani odvetnik, kot izhaja iz določb veljavnih predpisov (Zakon o gospodarskih družbah, Zakon o preprečevanju dela in zaposlovanju na črno, Zakon o evidencah na področju dela in socialne varnosti) lahko posluje le, če so vpisani v poslovni register. To pa pomeni, da tudi zasebniku - odvetniku, brez vpisa v poslovni register v Republiki Sloveniji poslovanje ni dovoljeno.

Ob upoštevanju zakonskih določb navedenih v točkah 10. do 12. te obrazložitve, sodišče na podlagi nespornega dejstva, da je AJPES oklic o začetku stečaja zoper odvetnico A.A., objavil dne 13. 6. 2013 in da je sklep o začetku stečajnega postopka zoper njo postal pravnomočen s sklepom Višjega sodišča z dne 18. 7. 2013 ter da je zato z dnem 13. 6. 2013 v poslovnem registru tožnici tudi prenehal status odvetnika, ugotavlja, da tožnica v času izdaje izpodbijanega sklepa o izbrisu iz imenika odvetnikov, ni več izpolnjevala zakonskih pogojev za opravljanje odvetniškega poklica. Zato je tudi po presoji sodišča podana pravna podlaga (7. točka prvega odstavka 30. člena ZOdv) za izbris tožnice iz imenika odvetnikov.

Na podlagi ugotovitve, da tožnica po 13. 6. 2013 ne izpolnjuje zakonskih pogojev za opravljanje odvetniškega poklica, tudi po presoji sodišča v ZOdv tožena stranka ni imela podlage, da bi tožnici izdala soglasje za vpis odvetniške družbe. Po 37. členu ZOdv so družbeniki odvetniške družbe lahko le odvetniki. Tožnici pa je ta status dejansko prenehal z objavo oklica to je dne 13. 6. 2013.

Po oceni sodišča je po vsem navedenem zmotno stališče tožnice, da so zatrjevani tožbeni razlogi nepravilne ugotovitve dejanskega stanja, in s tem v zvezi zatrjevanih kršitev materialnega zakona in kršitve človekovih pravic zagotovljenih v Ustavi Republike Slovenije in v Evropskih predpisih, podani z okoliščinami, na katere se sklicuje. Z njimi tožnica namreč ne izpodbija dejstva, da je bil zoper njo uveden osebni stečaj dne 13. 6. 2013. Prav to dejstvo pa je glede na že navedene zakonske določbe, pravno pomembno za presojo zakonitosti vseh izpodbijanih odločb.

Glede na vse navedeno sodišče na podlagi dejanskega stanja ugotovljenega že v izpodbijanih odločbah, ugotavlja, da so izpodbijane odločbe pravilne in zakonite. Zato je tožbo kot neutemeljeno zavrnilo po prvem odstavku 63. člena Zakona o upravnem sporu (ZUS-1).

Zahtevo za izdajo začasne odredbe je sodišče zavrglo iz naslednjega razloga:

Po določbah 32. člena ZUS-1 sodišče z začasno odredbo odloži izvršitev izpodbijanega akta do pravnomočne odločbe. Ker je sodišče v točki I. izreka pravnomočno odločilo o tožbi, ni več izpolnjen predpisan pogoj za odločanje o tožničinem predlogu za izdajo začasne odredbe.

Izrek o stroških temelji na določbi četrtega odstavka 25. člena ZUS-1 po kateri trpi vsaka stranka svoje stroške postopka, če sodišče tožbo zavrne.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.