sodba I U 733/2011
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2011-06-22

BREZPLAČNA PRAVNA POMOČ - ODŠKODNINSKO PRAVO

brezplačna pravna pomoč - pogoji za dodelitev brezplačne pravne pomoči - nepravilno ugotovljeno dejansko stanje - zastaranje odškodninske terjatve - pretrganje zastaranja

Tožnik je v dopolnitvi vloge toženi stranki sporočil, da je že leta 2004 vložil tožbo zaradi izbrisa svojega podjetja na Okrajnem sodišču v Domžalah, da mu tedaj sodišče ni dodelilo primernega odvetnika, da bi to zadevo pravilno pravno popravil, zaradi česar je sodišče po preteku treh let pravnomočno zaključilo to zadevo, brez vsebinskega reševanja. Tožena stranka se do te njegove navedbe v odločbi ni opredelila. To je pomembna okoliščina, saj 365. člen OZ določa, da se zastaranje pretrga z vložitvijo tožbe in z vsakim drugim upnikovim dejanjem zoper dolžnika pred sodiščem ali drugim pristojnim organom, da bi se ugotovila, zavarovala ali izterjala terjatev. Zaradi tega dejansko stanje ni bilo dovolj popolno ugotovljeno, da bi bilo mogoče sklepati, ali je zadeva dejansko zastarala.

Tožbi se ugodi in se izpodbijana odločba Okrožnega sodišča v Ljubljani št. Bpp 1637/2010 z dne 16. 3. 2011 odpravi ter se zadeva vrne toženi stranki v ponoven postopek.

Tožena stranka je z izpodbijano odločbo zavrnila prošnjo tožnika za dodelitev brezplačne pravne pomoči v sodnem postopku zaradi nezakonitega izbrisa podjetja A. V obrazložitvi odločbe navaja, da je tožnik vložil prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči v navedeni zadevi in predlagal za izvajanje brezplačne pravne pomoči odvetnika B.B. iz Ljubljane. Tožena stranka se v nadaljevanju sklicuje na 24. člen Zakona o brezplačni pravni pomoči (Uradni list RS, št. 96/04 - uradno prečiščeno besedilo in nadaljnji, v nadaljevanju ZBPP), ki določa vsebinske pogoje za dodelitev brezplačne pravne pomoči. Kot pogoji za dodelitev brezplačne pravne pomoči se upoštevajo tudi okoliščine in dejstva o zadevi, v zvezi s katero prosilec vlaga prošnjo za odobritev brezplačne pravne pomoči. Predvsem gre za presojo, da zadeva ni očitno nerazumna oziroma da ima prosilec verjetne izglede za uspeh, tako da je razumno začeti postopek oziroma se ga udeleževati ali vlagati v postopku pravna sredstva oziroma nanje odgovarjati in da je zadeva pomembna za prosilčev osebni in socialno-ekonomski položaj oziroma je pričakovani izid zadeve za prosilca ali njegovo družino življenjskega pomena. Nadalje tožena stranka navaja, da na podlagi 352. člena Obligacijskega zakonika (Uradni list RS št. 97/07 – UPB, dalje OZ) odškodninska terjatev za povzročeno škodo zastara v treh letih, odkar je oškodovanec izvedel za škodo in za tistega, ki jo je napravil. V vsakem primeru zastara ta terjatev v petih letih, odkar je škoda nastala. Glede na navedeno tožena stranka ugotavlja, da je odškodninska terjatev tožnika zastarala. Sklep o izbrisu Okrožnega sodišča v Ljubljani opr. št. Srg 2001/06822 z dne 11. 5. 2011 je bil pravnomočen dne 2. 7. 2001, pristojno sodišče pa je dne 21. 8. 2001 izbrisalo subjekt vpisa A. d.o.o. na podlagi pravnomočnega sklepa o izbrisu. Gospodarski družbi je bil sklep vročen dne 22. 5. 2001 in dne 30. 5. 2001 je bil objavljen v Uradnem listu RS. Iz navedenega izhaja, da je odškodninska terjatev tožnika subjektivno zastarala v letu 2004 in objektivno v letu 2006, zaradi česar ni izpolnjen vsebinski pogoj za dodelitev brezplačne pravne pomoči. Zaradi absolutnega zastaranja terjatve tožnik nima verjetnih izgledov za uspeh in zato tožbe nima smisla vlagati.

Tožnik v tožbi navaja, da se z izpodbijano odločbo ne strinja, prosi sodišče za dodelitev brezplačne pravne pomoči za pravilno popravo tožbe v tem upravnem sporu ter za oprostitev vseh sodnih stroškov in sodnih taks. Nadalje navaja, da se tožena stranka sklicuje na to, da mu je bila v zadevi v zvezi z uničenjem podjetja že nudena brezplačna pravna pomoč preko odvetnika B.B. (opr. št. Bpp 1715/2008). Ta trditev drži, vendar pa je imel odvetnik za svetovanje le dve uri časa in je bilo njegovo mnenje, da je potrebno več časa za pregled celotne dokumentacije ter izdelavo tožbe. Tožena stranka je mnenje odvetnika spregledala in mu v zadevi od njegovega mnenja dalje noče dodeliti pravnega zastopnika, češ da je odvetnik B.B. dovolj naredil v zadevi. Na sodišču še ni nobene tožbe zaradi uničenja podjetja A. d.o.o., torej ni prejel pravne pomoči pri sestavi tožbe, temveč le dve uri za nasvet in to je premalo časa. Zahteva, da se izpodbijana odločba odpravi in naj se naloži toženi stranki, naj mu čim prej določi odvetnika, ki bo imel dovolj časa, da tožbo zaradi uničenja podjetja pravno pravilno sestavi ter jo vloži na sodišče.

Tožena stranka v odgovoru na tožbo navaja, da je tožnik vložil prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči zaradi nezakonitega izbrisa podjetja A. d.o.o., vendar pa na podlagi 352. člena OZ odškodninska terjatev za povzročeno škodo zastara v treh letih, odkar je oškodovanec izvedel za škodo in za tistega, ki jo je povzročil, v vsakem primeru pa v petih letih, odkar je škoda nastala. Tožena stranka je ugotovila, da je odškodninska terjatev tožnika zastarala. Glede na navedeno ni izpolnjen vsebinski pogoj za dodelitev brezplačne pravne pomoči iz 24. člena ZBPP, saj zaradi absolutnega zastaranja terjatve tožnik nima verjetnih izgledov za uspeh in tožbe nima smisla vlagati. Tožena stranka predlaga, naj sodišče tožbo kot neutemeljeno zavrne.

Tožnik v pripravljalni vlogi navaja, da ni zamudil nobenega roka in da je tožbo vložil pravočasno že l. 2004. Takrat mu služba za brezplačno pravno pomoč ni odobrila odvetnika, ki bi tožbo popravil. Sklicuje se na spisa Okrajnega sodišča v Domžalah opr. št. P 144/2004 in P 149/2004. Obe zadevi sta bili pravnomočno zaključeni, nakar je na Okrožno sodišče v Ljubljani ponovno vložil tožbo, za dve uri svetovanja pa mu je bil v zadevi brezplačne pravne pomoči dodeljen odvetnik B.B.

ZBPP v 24. členu določa, da se pri presoji dodelitve brezplačne pravne pomoči kot pogoji upoštevajo okoliščine in dejstva o zadevi, v zvezi s katero prosilec vlaga prošnjo za odobritev brezplačne pravne pomoči, predvsem, da zadeva ni očitno nerazumna oziroma, da ima prosilec v zadevi verjetne izglede za uspeh, tako da je razumno začeti postopek oziroma se ga udeleževati, ali vlagati v postopku pravna sredstva oziroma nanje odgovarjati in je zadeva pomembna za prosilčev osebni in socialno-ekonomski položaj oziroma je pričakovani izid zadeve za prosilca ali njegovo družino življenjskega pomena. Tožena stranka je menila, da niso podani pogoji za odobritev brezplačne pravne pomoči iz 24. člena ZBPP, ker 352. člen OZ določa, da odškodninska terjatev za povzročeno škodo zastara v treh letih, odkar je oškodovanec izvedel za škodo in za tistega, ki jo je napravil, v vsakem primeru pa zastara terjatev v petih letih, odkar je škoda nastala. Ker je tožena stranka ugotovila, da je sklep o izbrisu tožnikovega podjetja iz sodnega registra postal pravnomočen dne 2. 7. 2001 in je bil subjekt opisa izbrisan dne 21. 8. 2001, je subjektivna terjatev zastarala v letu 2004 in objektivna v letu 2006, zaradi česar je tožena stranka sklepala, da ni izpolnjen vsebinski pogoj za dodelitev brezplačne pravne pomoči.

Iz upravnega spisa je razvidno, da je tožnik v svoji dopolnitvi vloge z dne 30. 12. 2010 toženi stranki sporočil, da je že leta 2004 vložil tožbo zaradi izbrisa svojega podjetja na Okrajnem sodišču v Domžalah, da mu tedaj sodišče ni dodelilo primernega odvetnika, da bi to zadevo pravilno pravno popravil, zaradi česar je sodišče po preteku treh let pravnomočno zaključilo to zadevo, brez vsebinskega reševanja. Tožena stranka se do te njegove navedbe v odločbi ni opredelila. Sodišče pa meni, da je to pomembna okoliščina, saj 365. člen OZ določa, da se zastaranje pretrga z vložitvijo tožbe in z vsakim drugim upnikovim dejanjem zoper dolžnika pred sodiščem ali drugim pristojnim organom, da bi se ugotovila, zavarovala ali izterjala terjatev. Zaradi tega sodišče meni, da dejansko stanje ni bilo dovolj popolno ugotovljeno, da bi bilo mogoče sklepati, ali je zadeva dejansko zastarala. Po mnenju sodišča bi bilo potrebno preveriti, ali je tožnik v l. 2004 vložil kakšno odškodninsko tožbo, in če jo je, kakšen je bil zaključek navedene zadeve in šele po tem bi lahko tožena stranka z zanesljivostjo ugotavljala, ali so podani izgledi za uspeh v zadevi zaprošene dodelitve brezplačne pravne pomoči.

Iz zgoraj navedenih razlogov sodišče ugotavlja, da je bilo dejansko stanje pomanjkljivo ugotovljeno in da na podlagi tako ugotovljenega dejanskega stanja še ni bilo mogoče odločati o tem, ali so podani vsebinski pogoji za odobritev brezplačne pravne pomoči. Zaradi tega je sodišče odločbo odpravilo na podlagi 2. točke 1. odstavka 64. člena Zakona o upravnem sporu (Uradni list RS št. 105/06 in nadaljnji, dalje ZUS-1). V ponovljenem postopku bo morala tožena stranka ugotoviti zgoraj navedene okoliščine in šele potem bo lahko ugotavljala, ali so podani vsebinski pogoji za dodelitev brezplačne pravne pomoči. Tožnikova  prošnja za dodelitev brezplačne pravne pomoči v tem upravnem sporu je stvar posebnega postopka, zato se sodišče do nje ne more opredeljevati. Sodišče ni odločalo o predlogu za oprostitev plačila sodnih taks, ker je tožnik po 10. členu Zakona o sodnih taksah (Uradni list RS št. 37/08 in nadaljnji) v tem postopku oproščen plačila sodnih taks, torej je taks oproščen že na podlagi samega zakona.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.