sodba IV U 101/2011
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2011-06-27

BREZPLAČNA PRAVNA POMOČ - UPRAVNI POSTOPEK

brezplačna pravna pomoč - obseg odobrene brezplačne pravne pomoči - delna odobritev prošnje - obrazložitev odločbe

BPP se praviloma odobri v obsegu, kot ga uveljavlja prosilec. Tega pravila pa, če obstajajo razlogi, našteti v drugem odstavku 28. člena ZBPP, organu za BPP ni treba upoštevati, saj ima v tej določbi pooblastilo, da lahko dodeli BPP le delno, tako da odobritev veže na dokončanje posameznih faz postopka v isti zadevi (2. alinea). Tako odločitev mora organ za BPP obrazložiti, skladno s standardom obrazložitve, predpisanem v ZUP.

Tožbi se ugodi, izpodbijana odločba tožene stranke opr. št. Bpp 195/2011 z dne 15. 4. 2011 se odpravi in se zadeva vrne toženi stranki v ponoven postopek.

Tožena stranka je dolžna tožeči stranki povrniti stroške postopka v višini 350,00 EUR, v roku 15 dni, do tedaj brez obresti, po poteku tega roka pa z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

Tožena stranka je z izpodbijano odločbo ugodila prošnji mladoletnega A.A., ki ga zastopa oče in zakoniti zastopnik B.B. in mu odobrila izredno brezplačno pravno pomoč v postopku o prekršku Okrajnega sodišča v Celju, opr. št. Pr 6/2011, v obliki zastopanja na naroku dne 2. 3. 2011 ter sestave in vložitve pisnega zagovora. Za izvajanje brezplačne pravne pomoči (v nadaljevanju BPP) je določila odvetnika C.C. Ugotovila je, da prosilec izpolnjuje pogoje za dodelitev izredne BPP, kot to določa 12. člen Zakona o brezplačni pravni pomoči (Uradni list RS, št. 96/2004 s spremembami, št. 23/08 – v nadaljevanju ZBPP). V nadaljevanju je preverjala tudi izpolnjevanje določbe 24. člena ZBPP in ugotovila, da je PP Celje 5. 1. 2011 pri oddelku za prekrške Okrajnega sodišča v Celju vložila zoper prosilca obdolžilni predlog zaradi kršitve določb 27/3, 73/3, 25/6, 30/5 in 59/5 člena Zakona o varnosti cestnega prometa, prosilec pa je z vlogo zaprosil za dodelitev BPP v tem postopku vodenem pod opr. št. Pr 6/2011. Po vpogledu v spis navedene prekrškovne zadeve izhaja, da se je mladoletni prosilec v spremstvu očeta in zakonitega zastopnika dne 2. 3. 2011 zglasil na zaslišanju ter v svoj zagovor po zagovorniku v spis predložil pisni zagovor. V obširnem zagovoru zanika storitev očitanih prekrškov, opis celotnega dogajanja, kot je prikazan v obdolžilnem predlogu, pa prikazuje kot neresničen in nekorekten. Po navedbah prosilca naj bi vožnja potekala v skladu s predpisi, prosilcu ni bilo znano, da avtomobil, ki ga je vozil ni bil registriran in da so na njen nameščene ukradene tablice, saj je bil last sopotnika D.D., ki ga na to ni opozoril. V dokazne namene je predlagal zaslišanje prič in sicer sopotnikov D.D., E.E. in F.F., ki bodo lahko pojasnili okoliščine v zvezi z vožnjo mladoletnega prosilca od odcepa pri ... jezeru, do zaustavitve v G. Sodišču je predlagal tudi pribavo podatkov o vremenskih razmerah pri Agenciji RS za okolje in prostor za območje Celja na dan 30. 11. 2010 in podatkov o lastništvu vozila Renault Clio. Tožena stranka je v obrazložitvi izpodbijane odločbe povzela nadaljnjo vsebino pisnega zagovora in ugotovila, da je naslednji narok za zaslišanje razpisan za dne 20. 4. 2011. Na podlagi vseh podatkov je zaključila, da je izid obravnavanega postopka o prekršku glede katerega prosilec zaproša za dodelitev BPP  pomemben za prosilca, glede na dejstva, s katerimi prosilec zavrača očitek o storitvi prekrškov, pa ima zadeva vsaj minimalni izgled za uspeh. Prosilec je na naroku za zaslišanje 2. 3. 2011 po zagovorniku že podal izčrpen pisni zagovor s predlaganjem dokazov, zato po oceni tožene stranke dodelitev BPP pravne pomoči mladoletnemu prosilcu za nadaljnje zastopanje po odvetniku ni potrebna, saj bo sodišče v njem izvajalo predlagane dokaze. Nadalje je neutemeljena dodelitev BPP tudi za ostale stroške postopka, saj je plačilo le teh zagotovljeno z določbami Zakona o prekrških. Glede na navedeno je tožena stranka prosilcu dovolila BPP v obliki sestave pisnega zagovora po odvetniku C.C., ki je bil vložen 2. 3. 2011, to je po dnevu vložitve prošnje za dodelitev BPP, od katerega gredo po 11. členu ZBPP odvetniku tudi stroški za opravljanje storitev.

Tožnik v tožbi odločitvi tožene stranke oporeka. Navaja, da iz izpodbijane odločbe izhaja napačen sklep glede potrebnosti zastopanja interesov mladoletnega obdolženca po odvetniku v postopku o prekršku Okrajnega sodišča v Celju, opr. št. Pr 6/2011. V navedenem postopku se obdolžencu očita storitev več prekrškov, ki so vsi zelo resni. Mladoletni obdolženec je pisnem zagovoru predstavil svoj pogled na dogajanje kritičnega dne in predlagal izvedbo določenih dokazov. V tem postopku o prekršku se bo izdala odločba na podlagi neposredno izvedenih dokazov. Od njihove izvedbe in njihove vsebine bo odvisna odločitev v postopku, torej ali bo mladoletni obdolženec oproščen očitkov ali spoznan za odgovornega. Glede na to dejstvo je zelo pomembno, da ga v tem postopku zastopa prava uka oseba, pooblaščenec, ki je odvetnik. Po drugi strani pa je podana kršitev procesnih pravil v predmetni zadevi, saj bi Organ za BPP moral izdati odločbo na podlagi ocene vloge oziroma prošnje z dne 24. 1. 2011 in priložene listinske dokumentacije, nikakor pa ne bi smel kot podlago za odločanje ali se odobri BPP, presojati glede na konkretna dejanja izvedena na naroku 2. 3. 2011, za katerega je bila BPP šele odobrena. Tako je Organ za BPP za presojo uporabil vsebino pisnega zagovora in pa izpovedbo obdolženca na naroku 2. 3. 2011, kar pomeni, da je izpodbijana odločba nezakonita in jo je nujno potrebno dopolniti oziroma spremeniti. V kolikor bi tožena stranka pravilno in popolno upoštevala določila ZBPP, kot tudi procesna določila Zakona o prekrških in ZKP, bi morala ugotoviti, da je zastopanje po odvetniku, za katero si je prizadeval mladoletni tožnik, zanj zelo pomembno in ni očitno nerazumno, oziroma, da ima tožnik v takem postopku verjetne izglede za uspeh, in da je razumno začeti postopek, še posebej, ker morebitna obsodilna sodba o prekršku nedvomno pomembno posega v tožnikov osebni in socialnoekonomski položaj. Iz navedenega razloga tožniku sodišču predlaga, da izpodbijano odločbo odpravi in zadevo vrne toženi stranki v ponovni postopek. Predlaga tudi povrnitev stroškov postopka in oprostitev plačila sodne takse.

Tožena stranka je sodišču poslala upravne spise. Odgovora na tožbo ni posredovala.

Sodišče po vpogledu v priloženi spis Bpp 195/2011 ugotavlja, da je prosilec, tožnik v tem upravnem sporu, vložil prošnjo za dodelitev BPP 24. 1. 2011 in v njej zaprosil za dodelitev BPP za zastopanje pred sodiščem 1. in 2. stopnje in oprostitev plačila vseh stroškov postopka. V obravnavani zadevi je bila tožniku odobrena izredna BPP za zastopanje na naroku dne 2. 3. 2011 ter sestavo in vložitev pisnega zagovora.

Gre za odločitev, ki temelji na ugotovitvi, da tožnik izpolnjuje finančni pogoj za dodelitev BPP, kar med strankama upravnega spora ni sporno in ugotovitev, da je izid zadeve glede katere prosilec naproša za dodelitev BPP pomemben za prosilca, glede na dejstva s katerimi prosilec zavrača očitek o storitvi prekrškov, pa ima zadeva vsaj minimalen izgled za uspeh. Odločitev tožene stranke o odobritvi BPP temelji torej na presoji določbe 24. člena ZBPP, ki v prvem odstavku določa, da se se pri presoji dodelitve BPP kot pogoji upoštevajo okoliščine in dejstva o zadevi, predvsem pa, da zadeva ni očitno nerazumna oziroma nima verjetnega izgleda za uspeh (1. alinea) in da je zadeva pomembna za prosilčev osebni in socialno ekonomski položaj oziroma je pričakovani izid zadeve za prosilca ali njegovo družino življenjskega pomena (2. alinea).

Tožnik je torej zaprosil za dodelitev BPP za zastopanje pred sodiščem 1. in 2. stopnje in oprostitev plačila vseh stroškov postopka, kar pomeni, da tožena stranka ni sledila njegovemu predlogu glede obsega dodelitev BPP. Res je, da se BPP praviloma odobri v obsegu, kot ga uveljavlja prosilec (prvi odstavek 28. člena ZBPP), vendar tega pravila, v kolikor obstajajo razlogi našteti v drugem odstavku 28. člena ZBPP, organu za BPP ni treba upoštevati, saj ima v tej določbi pooblastilo, da lahko dodeli BPP le delno, tako da odobritev veže na dokončanje posameznih faz postopka v isti zadevi (2. alinea). Tako odločitev mora organ za BPP obrazložiti, skladno s standardom obrazložitve predpisanem v Zakonu o splošnem upravnem postopku (Uradni list RS, št. 80/99, 70/00, 52/02, 73/04, 119/05, 105/06, 126/07, 65/08 in 8/10, v nadaljevanju: ZUP). Sodišče ugotavlja, da glede na prej navedeno utemeljitev o dodelitvi BPP, tožena stranka odločitve, da ne bo ugodila tožnikovi prošnji za dodelitev BPP v zaprošenem obsegu, ni zadostno obrazložilo. Tožena stranka je sicer pojasnila, da nadaljnje zastopanje tožnika v postopku, glede na to, da je v zadevi že podal izčrpen zagovor, ni potrebno, saj bo sodišče v njem izvajalo že predlagane dokaze, vendar ta razlaga  za uporabo določbe 1. alinee prvega odstavka 28. člena ZBPP ne zadošča. Tožnik je namreč zaprosil za BPP v postopku o prekršku pred Okrajnim sodiščem v Celju, postopku torej, ki ga urejajo določbe Zakona o prekrških (Uradni list RS, št. Uradni list RS, št. 7/03, 86/04, 7/05-Slep US, 34/05, -odl. US, 44/05, 40/06, 51/06, 115/06, 139/06, 17/08, 76/08-ZIKS-1C, 109/09-odl. US, 108/09, 45/10 in 9/11-v nadaljevanju ZP-1) v poglavju z naslovom redni sodni postopek, ki se izvaja ob smiselni uporabi določb ZKP in upoštevanju v tem postopku predpisanih načel. To po  presoji sodišča pomeni, da ima obdolženec v tem postopku, ne glede na način podaje zagovora (v konkretnem primeru s pisnim zagovorim) pravico do aktivne obrambe, ki izhaja iz druge alineje 29. člena Ustave. Slednja pravica pomeni tudi pravico obdolženca, da se mu sodi v njegovi navzočnosti, pri tej pravici pa ne gre zgolj za fizično prisotnost obdolženca na sodišču, temveč za zagotavljanje možnosti njegove aktivne obrambe. Ob upoštevanju te pravice in po ugotovitvi, da je tožena stranka vsebinsko že presojala izpolnjevanje določbe 24. člena ZBPP, je sodišče presodilo, da je bila odločitev tožene stranke sprejeta v nasprotju z vsemi relevantnimi določbami ZBPP in ZP-1.

Sodišče je zato na podlagi 4. točke prvega odstavka 64. člena Zakona o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 105/06, v nadaljevanju  ZUS-1) tožbi ugodilo, izpodbijano odločbo odpravilo in zadevo vrnilo toženi stranki v ponovni postopek, katerem bo morala tožena stranka, ob upoštevanju  pravnega mnenja sodišča izraženega v tej sodbi, o tožnikovi prošnji za dodelitev BPP ponovno odločati.

Tožnik je ob vložitvi tožbe zahteval tudi povrnitev stroškov postopka. Sodišče je o tožnikovi zahtevi odločalo na podlagi določbe tretjega odstavka 25. člena ZUS-1, ki določa, da če sodišče tožbi ugodi in v upravnem sporu izpodbijani upravni akt odpravi ali ugotovi nezakonitost izpodbijanega akta, se tožniku glede na opravljena procesna dejanja in način obravnavanja zadeve v upravnem sporu prisodi pavšalni znesek povračila stroškov skladno s pravilnikom, ki ga izda ministrica oziroma minister, pristojen za pravosodje. Prisojeni znesek plača toženec.

Upoštevaje določbo 2. člena Pravilnika o povrnitvi stroškov tožniku v upravnem sporu (Uradni list RS, št. 24/72007- Pravilnik) sodišče ugotavlja, da je tožnika v upravnem sporu zastopal pooblaščenec, ki je odvetnik, zadeva pa je bila rešena na seji, zato je skladno z določbo drugega odstavka 3. člena Pravilnika tožniku priznalo stroške v višini 350 €.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.