sodba I U 1939/2009
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2010-08-24

zemljiški kataster - postopek evidentiranja urejene meje

Ker so zahtevo vložile upravičene osebe, zahtevi je bil priložen ustrezen elaborat, v postopku so bili vključeni lastniki vseh parcel in podpisali izjavo o strinjanju s potekom predlagane meje, je izpodbijana odločba pravilna in zakonita.

Z izpodbijano odločbo št. 02112-538/2009-2 z dne 19. 2. 2009 je Geodetska uprava Republike Slovenije, Območna geodetska uprava Ljubljana (prvostopenjski organ) na podlagi 21. člena Zakona o geodetski dejavnosti in 9. člena Uredbe o določitvi območnih geodetskih uprav Geodetske uprave Republike Slovenije, njihovih območij in sedežev, na zahtevo, ki sta jo vložili MOL ORN in A.A., v postopku evidentiranja urejene meje odločila, da se kot urejene evidentirajo meje parcele 250/618 s sosednjimi parcelami 250/124, 250/206, 250/207, 250/620 in 250/619. Kot urejena pa se evidentira tudi meja (del meje) parcele 250/619 s sosednjima parcelama 250/207 in 1698/10. Odločeno je bilo tudi, da se v postopku parcelacije ugotovijo naslednje spremembe: ukine se parcela s št. 250/619 in iz nje nastaneta novi parceli št. 250/980 in 250/981. Grafični prikaz urejene meje in stanja parcel po opravljeni parcelaciji z označenimi katastrskimi točkami in vpisanimi parcelnimi številkami je obvezna priloga temu aktu. Iz obrazložitve izpodbijane odločbe izhaja, da so dne 18. 2. 2009 pri prvostopnem organu vložile zahtevo naslednje stranke, in sicer predstavnik MOL ORN zahtevo za uvedbo postopka evidentiranja urejene meje parcele 250/619 s sosednjimi parcelami 1698/10, 250/618, 250/207, 250/620 in za parcelacijo parcele 250/619 ter A.A. po pooblaščencu zahtevo za uvedbo postopka evidentiranja urejene meje parcele 250/618 s sosednjimi parcelami 250/207, 250/619, 250/620, 250/206 in 250/124. Zahtevam je bil priložen elaborat, ki ga je po določbah Zakona o evidentiranju nepremičnin (ZEN) in Pravilnika o urejanju mej ter spreminjanju in evidentiranju podatkov v zemljiškem katastru (Pravilnik) izdelalo Geodetsko podjetje z dovoljenjem za opravljanje geodetskih storitev. Elaborat je potrdil odgovorni geodet. Prvostopni organ je zahtevi združil v enotni postopek. V skladu z določbami ZEN se postopek evidentiranja urejene meje in parcelacije uvede na zahtevo lastnika parcele. Geodetska uprava je z vpogledom v elektronsko zemljiško knjigo ugotovila, da je MOL ORN, ki je vložil zahtevo, lastnik parcele 250/619 in A.A., ki je vložila zahtevo, lastnica parcele 250/618. V nadaljevanju je bilo ugotovljeno, da je bil zahtevi priložen ustrezen elaborat, katerega vsebino predpisujeta ZEN in Pravilnik. Geodetska uprava je opravila preizkus vloge po 35. in 51. členu ZEN in ugotovila, da ni razlogov za njuno zavrženje ali zavrnitev. Vse navedene stranke so v zapisniku mejne obravnave z dne 16. 10. 2008 podpisale izjavo o strinjanju s potekom predlagane meje. Geodetska uprava je še preverila, ali podatki o mejah, novih delih mej in parcelah omogočajo njeno evidentiranje ter ugotovila, da je ta pogoj izpolnjen. Odločba je bila izdana na podlagi 40. in 52. člena ZEN in 118. člena Zakona o splošnem upravnem postopku. Drugostopni organ, Ministrstvo za okolje in prostor je dne 30. 9. 2009 izdal odločbo, št. 3532-101/2009-2, s katero je zavrnil pritožbo tožnice kot neutemeljeno, ker je menil, da je prvostopenjski organ v skladu s 35. členom ZEN zahtevi za ureditev pravilno preizkusil in tudi pravilno ugotovil, da elaborat ureditve meje izpolnjuje vse pogoje iz 1. odstavka 35. člena ZEN in ni zahtevana dopolnitev le tega ter da so se mejne obravnave udeležili vsi lastniki in s predlagano mejo soglašajo. Navaja še, da predmet ureditve in evidentiranja mej ni bila meja med parcelama št. 250/208 in 250/619, temveč so se kot urejene uradno evidentirale le meje med parcelo št. 250/618 in 250/124, 250/206, 250/207, 250/620 in 250/619 ter med parcelo 250/619 in parcelama 250/207 ter 1698/10. Parcela št. 250/619 je bila po tem ukinjena in sta namesto nje nastali parceli 250/980 in 250/981. Glede na navedeno ni jasno, na kakšen način naj bi s tem postopkom bila prizadeta parcela 250/208. Tožnica sicer navaja, da ima na podlagi sklenjene sodne poravnave pravico uporabe še na trikotniku sedaj novo nastalih parcel št. 250/980 in 250/981, vendar je iz zapisnika mejne obravnave in parcelacije z dne 16. 10. 2008 razvidno, da se je te obravnave udeležila in soglašala s potekom meja med parcelama št. 250/619 (sedaj parceli št. 250/980 in 250/981) in ostalimi parcelami, kar je potrdila s svojim podpisom. Iz zapisnika pa ni razvidno, da bi kakorkoli oporekala ugotovljenemu poteku meje, torej, da bi bile meje kakorkoli sporne. Če bi meje tudi po izvedenem ugotovitvenem postopku ostale sporne in v upravnem postopku ne bi bilo mogoče doseči soglasja glede tega, bi moral upravni organ pozvati tožnico v skladu z 39. člen ZEN, da v 30-ih dneh od vročitve poziva začne sodni postopek ureditve meje pred pristojnim sodiščem.

Dne 12. 11. 2009 je tožnica vložila tožbo zoper prvostopenjski akt. V tožbi navaja, da na novo oštevilčeni parceli št. 250/981 in 250/981 posegata na del parcele 250/208, ki je bila leta 1941, pod italijansko okupacijo, brez odškodnine, odvzeta njenim starim staršem. V dolgotrajnem postopku zahteva vrnitev parcele. Med drugim je dobila tudi potrdilo urbanističnega urada, da je ta parcela funkcionalno zemljišče k njeni parceli št. 250/620 in ima na njej že 40 let parkirišče. Nov grafični prikaz pa dodeljuje pas njenega parkirišča novi lastnici gospe A.A., ki je pred kratkim kupila parcelo št. 250/618. Res je, da je bila prisotna pri meritvah, vendar je geodetu razložila, kakšno je dejansko stanje. Poudarja, da je geodet v njeni prisotnosti meril točno v ravni liniji, od njene fasade do ceste, zato je tudi podpisala, da se z meritvami strinja. Zahteva pa tudi pravico uporabe zemljišča trikotnika (sedaj dveh novo oštevilčenih parcel št. 250/980 in 250/981).

Tožena stranka v odgovoru na tožbo navaja, da vztraja pri napadeni odločbi iz razlogov, ki so razvidni iz njene obrazložitve in predlaga, da se tožba zavrne kot neutemeljena.

Stranka z interesom A.A. v svoji vlogi navaja, da je na Mestno občino Ljubljana oddala vlogo za nakup parcele št. 250/619 za potrebe funkcionalne zaokrožitve njej lastne parcele 250/618. Ker regulacijska linija Male čolnarske ulice sega na parcelo 250/619 (ki je v lasti MOL), je bilo potrebno izločiti del zemljišča, ki je znotraj regulacijske linije Male čolnarske ulice. V ta namen se je izvedla parcelacija. Na dosedanji parceli 250/619 sta nastali novi parceli 250/980 in 250/981. Parcela št. 250/980 ne posega na parcelo št. 250/208, ki jo uporablja tožnica.

Stranka z interesom Mestna občina Ljubljana pa v svoji vlogi navaja, da je novo stanje v katastrskem operatu, glede parcel št. 250/980 in 250/981, ugotovljeno na kraju samem z zapisnikom, s katerim se je strinjala tudi tožnica. Izpodbijana odločba je zato pravilna. Morebitna tožničina premoženjsko pravna in lastninska pravna opravičenja do parcele 250/208 pa niso predmet tega upravnega postopka.

Tožnica izpodbija odločbo geodetskega organa, s katero je ta odločil, da se kot urejene evidentirajo meje parcele št. 250/618 s sosednjimi parcelami 250/124, 250/206, 250/207, 250/620 in 250/619 ter meja (del meje) parcele št. 250/619 s sosednjima parcelama 250/207 in 1698/10 ter da se v postopku parcelacije ugotovijo naslednje spremembe, in sicer da se parcela št. 250/619 ukine in namesto nje nastaneta novi parceli št. 250/980 in 250/981.

Iz izpodbijane odločbe izhaja, da je organ odločbo izdal po postopku, ki ga ureja ZEN (Uradni list RS, št. 47/06 in 65/07 – odl. US) v določbah 35. do 40. člena. V skladu s 35. členom ZEN je preizkusil zahtevo za evidentiranje urejene meje ter ni našel razlogov, zaradi katerih se po določbah tega člena zahtevo zavrže ali zavrne. Ugotovil je, da so zahtevo vložile upravičene osebe (lastnica parc. št. 250/618 - A.A. in lastnica parc. št. 250/619 - Mestna občina Ljubljana), da je bil zahtevi priložen elaborat ureditve meje, izdelan v skladu z določbami ZEN in Pravilnika (Uradni list RS, št. 8/07, 26/07), iz zapisnika mejne obravnave (ki je po določbi 1. odstavka 32. člena ZEN sestavni del elaborata ureditve meje) pa je razvidno, da so bili v postopek mejne obravnave vključeni lastniki vseh parcel, med katerimi se je meja urejala, da so bili vsi lastniki na mejni obravnavi prisotni in da so v zapisniku mejne obravnave z dne 16. 10. 2008 tudi podpisali izjavo o strinjanju s potekom predlagane meje.  Glede na to, da je organ ugotovil, da elaborat ureditve meje izpolnjuje vse pogoje iz 1. odstavka 35. člena ZEN, da se ni izkazalo, da bi kateremu od lastnikov parcel, med katerimi se predmetna meja ureja, ne bila zagotovljena možnost udeležbe na mejni obravnavi ter da lastniki vseh teh parcel soglašajo s predlagano mejo, je geodetski organ v skladu z določbami 40. člena ZEN mogel izdati (izpodbijano) odločbo. Ker se v predmetnem postopku meja s parcelo št. 250/208 ni urejala, z mejami, ki so bile predmet predmetnega postopka pa se je tožnica strinjala, saj je s popisom zapisnika izrecno soglašala, da se je nesporno ugotovil potek iz izreka odločbe razvidnih mej, ki se ne razlikujejo od meje po podatkih zemljiškega katastra (na zapisnik tudi ni dala nobenih pripomb), so tožničine tožbene navedbe neutemeljene, ne glede na to, da tožnica svojega lastništva na parceli št. 250/208, na katere del naj bi izpodbijana odločba posegala, niti ni izkazala. Kot lastnica parcele št. 250/208 je namreč vpisana Mestna občina Ljubljana, iz priložene sodne poravnave, sklenjene z B.B. z dne 17. 9. 1979 v postopku motenja posesti pa lastništvo tožnice na delu parcele št. 250/208 nesporno ne izhaja. Ne glede na navedeno pa so lastninski spori stvar drugega postopka, in ne predmetnega, zato je neutemeljena zahteva tožnice, navedena v tožbi, da zahteva pravico uporabe zemljišča trikotnika, ki je del parcel št. 250/980 in 250/981.

Ker je po povedanem po presoji sodišča izpodbijana odločba pravilna in zakonita ter so tožbene navedbe neutemeljene, je sodišče tožbo na podlagi 1. odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 105/06, 119/08 odl. US, 119/08 odl. US, v nadaljevanju ZUS-1) kot neutemeljeno zavrnilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.