sodba II U 83/2011
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2012-06-13

razvoj podeželja - neposredna plačila v kmetijstvu - pomoč mladim prevzemnikom kmetij - pogoji za dodelitev nepovratnih sredstev - prvi lastniški prevzem kmetije - prevzem celotne kmetije

Predlog za vknjižbo solastniškega deleža kmetijskih zemljišč na ime tožnika je bil pri zemljiškoknjižnemu sodišču vložen šele po vložitvi vloge tožnika za dodelitev nepovratnih sredstev. Zato tožnik ni upravičen do finančne pomoči, ki je bila predmet javnega razpisa.

Z izpodbijano odločbo je prvostopni organ zavrnil vlogo tožnika za dodelitev nepovratnih sredstev Programa razvoja podeželja, sofinanciranega iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, ukrep Pomoč mladim prevzemnikom kmetij. Iz obrazložitve izhaja, da je tožnik vložil vlogo za dodelitev nepovratnih sredstev za sofinanciranje prej navedenega ukrepa, ki so bila razpisana v skladu z Uredbo o ukrepih 1., 2. in 4. osi Programa razvoja podeželja Republike Slovenije za obdobje 2007 do 2013 (Uredba) in  Javnim razpisom za ukrep 112, Pomoč mladim prevzemnikom kmetij (Uradni list RS št. 63/2009, Javni razpis). Uredba v 10. členu določa kot predmet podpore enkratno finančno pomoč mladim prevzemnikom kmetij za prvi lastniški prevzem kmetije. V 13. členu Uredbe pa so določeni pogoji, ki jih morajo izpolnjevati vlagatelji, med drugim tudi, da mora biti  ob predložitvi vloge prevzeta celotna kmetija in da so iz prevzema lahko izključene površine skupaj v velikosti do 0,5 ha primerljivih kmetijskih površin, ki jih prenosnik lahko zadrži ali pa se uporabijo za izplačilo dedičev, ob upoštevanju pogojev, da ima kmetijsko gospodarsko ob oddaji vloge v lasti vsaj 3 ha primerljivih kmetijskih površin. Tudi v Javnem razpisu je v IV. delu z naslovom „Pogoji za dodelitev sredstev“ pod točko „C“ z naslovom „Pogoji, ki jih mora izpolnjevati mladi prevzemnik kmetije“ v 3. točki določeno, da mora vlagatelj prvič lastniško prevzeti kmetijo v celoti, hkrati pa mora najkasneje do vložitve vloge postati tudi nosilec tega kmetijskega gospodarstva, ki je predmet prevzema. Nadalje točka 4. določa, da mora biti ob predložitvi vloge s strani vlagatelja oz. s strani vlagatelja in njegovega zakonca iz naslova zakonske ali izvenzakonske zveze prevzeta celotna kmetija (vključno s funkcionalnimi gospodarskimi poslopji, zemljišči, stroji in stanovanjskimi površinami). V 5. točki je še določeno, da mora biti vlagatelj nosilec in lastnik kmetijskega gospodarstva, ki ob oddaji vloge obsega vsaj 3 ha primerljivih kmetijskih površin, v 6. točki pa je opredeljeno, kaj šteje za primerljive kmetijske površine. V postopku je bilo ugotovljeno, da je bil lastniški prevzem kmetije opravljen na podlagi izročilne pogodbe z dne 18. 6. 2009, pri čemer dne 18. 6. 2009 ni bila prevzeta celotna kmetija, saj je iz zemljiškoknjižnih izpiskov za nepremičnine parc. št. 296/1, 297/1, 300/2, 300/3 in 302, pripisane vl. št. ... k.o. ... razvidno, da je bil ob vložitvi vloge tožnika, dne 13. 8. 2009, lastnik navedenih nepremičnin do ¼, in v velikosti več kot 0,5 ha primerljivih kmetijskih površin, še A.A. (brat tožnika) ter da je predlog za vpis  lastninske pravice za navedenih ¼, nepremičnin  tožnik kot vlagatelj podal šele 13.11.2009, torej po vložitvi vloge. Zato je bila vloga tožnika utemeljeno zavrnjena. Navedeno odločitev je potrdilo tudi Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano z odločbo št. 33114/9/2010/2 z dne 18. 1. 2011 in zavrnilo pritožbeni ugovor, da je tožnik zemljišča v k.o. ... že odkupil od svojega brata, z utemeljitvijo, da je pritožnik lastniško prevzel zemljišča A.A. šele dne 13. 11. 2009, torej po vložitvi vloge, ko je podal predlog za vpis v zemljiško knjigo.  Glede na to, da Uredba in Javni razpis določata, da mora biti ob predložitvi vloge prevzeta celotna kmetija, drugostopni organ ugotavlja, da (pri)tožnik pred vložitvijo vloge ni prevzel celotne kmetije, saj so iz prevzema bila izključena zemljišča katerih lastnik je bil ob predložitvi vloge A.A. – brat pritožnika. Ta zemljišča so bila v času predložitve vloge del kmetije in so obsegala več kot 0,5 ha primerljivih kmetijskih površin.

Tožnik z izpodbijano odločitvijo ne soglaša in v tožbi ponavlja pritožbene ugovore, da je nepremičnine, ki so bile v solasti brata A.A. odkupil s kupoprodajno pogodbo, ki je bila sklenjena hkrati s sklenitvijo izročilne pogodbe. To dokazuje tudi podpis oz. datum na pogodbi, to je 16. 6. 2009, ki je enak, kot datum na izročilni pogodbi. Priznava pa, da je predlog za vpis spremembe v zemljiški knjigi vložil šele 13. 11. 2009. Zato meni, da je z vložitvijo zemljiškoknjižnega predloga izpolnil vse pogoje za pridobitev sredstev in predlaga, da sodišče tožbi ugodi, izpodbijano odločbo razveljavi (pravilno odpravi) in vrne zadevo v ponovno odločanje prvostopenjskemu organu.

Tožena stranka v odgovoru na tožbo prereka vse tožbene navedbe kot neutemeljene iz razlogov, kot so že navedeni v obrazložitvi odločbe tožene stranke in v obrazložitvi prvostopne odločbe ter predlaga, da sodišče tožbo kot neutemeljeno zavrne.

V pripravljalni vlogi vloženi dne 20. 5. 2011 tožnik povzema postopek ureditve solastništva v k.o. ... in navaja, da je toženi stranki z dnem 13. 11. 2009 dostavil vse zahtevane listine, tako da je vloga postala popolna in bi jo morala tožena stranka s tem dnem upoštevati, saj je navedeni razpis še vedno bil v veljavi.

Po pregledu odločb upravnega organa prve in druge stopnje in upravnih spisov je sodišče ugotovilo, da je izpodbijana odločitev pravilna in zakonita. Upravna organa prve in druge stopnje pa sta za navedeno odločitev navedla tudi prave in utemeljene razloge, na katere se sodišče izrecno sklicuje in jih v sodbi ne ponavlja v skladu z določbo drugega odstavka 71. člena Zakona o upravnem sporu (ZUS-1).

V zadevi med strankama ni sporno, da je kmetijsko gospodarstvo, katerega prevzemnik je postal tožnik (KMG MID 100340788), na dan oddaje vloge obdelovalo zemljišča zajeta v vložno številko ...  in …, k.o. ..., vl. št.  …, k.o. ... ter vl. št. …, k.o. ... ter da so bila ta zemljišča v lasti tožnika in njegovega brata. Z izročilno pogodbo, sklenjeno dne 16. 6. 2009 med B.B. kot izročevalcem ter C.C. kot prevzemnikom, so bila namreč predmet prevzema zemljišča v izključni lasti B.B. vpisana pri vl. št. … in …, k.o. ... ter pri vl. št. ... k.o. ... ter v celoti tudi solastninski delež (1/2) zemljišč zajetih v vl. št...., k.o. ...,  medtem ko je ostala 1/4 zemljišč vpisanih pri vl. št. ..., k.o. ... še v lasti tožnikovega brata A.A.

V obravnavani zadevi je tožnik, na podlagi Uredbe in Javnega razpisa, dne 13. 8. 2009 vložil vlogo za dodelitev nepovratnih sredstev za dodelitev podpore v obliki enkratne finančne pomoči mladim prevzemnikom kmetij za prvi lastniški prevzem kmetije. Kot prvi lastniški prevzem pa, upoštevaje citirano pravno podlago, šteje (lastniški) prevzem celotne kmetije, torej vseh zemljišč, ki so bila v okviru KMG-MID, glede na stanje zadnje oddane zbirne vloge. Za dokazilo oziroma datum lastniškega prevzema se šteje datum vpisa v zemljiško knjigo oz. vložitve  predloga za vpis v zemljiško knjigo, ki v skladu z razpisno dokumentacijo predstavlja obvezno prilogo in s tem seveda dokazilo o lastniškem prevzemu celotne kmetije, ki mora biti, kot je bilo že rečeno, izpolnjen ob predložitvi vloge (to je v obravnavanem primeru dne 13. 8. 2009). Ker je tako iz tožbenih navedb, kot tudi iz podatkov predloženih spisov razvidno, da je bil predlog za vpis (¼) solastniškega deleža zemljišč tožnikovega brata na tožnika, vložen šele dne 13. 11. 2009, to pa je po vložitvi vloge, sodišče kot neutemeljene zavrača tožbene ugovore, da je tožnik dne 13. 11. 2009 zadostil razpisnim pogojem in da je tako upravičen do finančne pomoči, ki je bila predmet razpisa.

Glede na navedeno je zato sodišče, po ugotovitvi, da je izpodbijana odločitev pravilna in zakonita, tožbo na podlagi prvega odstavka 63. člena ZUS-1 kot neutemeljeno zavrnilo.

Uredba o ukrepih 1., 2. in 4. osi Programa razvoja podeželja

Republike Slovenije za obdobje 2007 do 2013 člen 10, 13.

Javni razpis za ukrep 112: Pomoč mladim prevzemnikom kmetij del

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.