sodba I U 84/2012
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2012-06-13

INFORMACIJE JAVNEGA ZNAČAJA - UPRAVNI POSTOPEK

stranka v postopku - dostop do informacij javnega značaja - udeležba prizadetih strank

Po presoji sodišča je tožena stranka dejansko stanje glede pravnega statusa I. d.o.o. nepopolno ugotovila. Iz zahteve prosilca izhaja, da gre za že izbrisano družbo iz sodnega registra, tožena stranka pa v obrazložitvi ugotavlja, da se je stečajni postopek nad družbo končal s prodajo pravne osebe, kar bi pomenilo, da se ni končal z izbrisom iz sodnega registra. Za vodenje upravnega postopka je pravni status gospodarske družbe pomemben. V kolikor ta pravna oseba iz sodnega registra ni izbrisana, bi morala tožena stranka oceniti, ali izpodbijana odločba lahko vpliva na njene pravice in pravne koristi. Iz obrazložitve tožene stranke pa ni razvidno, ali je tožena stranka gospodarsko družbo I. d.o.o. obvestila o njeni pravici iz 44. člena ZUP.

Tožbi se ugodi, izpodbijana odločba Informacijskega pooblaščenca št. 090-200/2011/12 z dne 14. 12. 2011 se odpravi in se zadeva vrne temu organu v ponovni postopek.

Tožena stranka je z izpodbijano odločbo odločila:

Pritožbi prosilca A.A. se ugodi in se izpodbijana odločba organa (Okrožno sodišče v Ljubljani, Tavčarjeva 9, Ljubljana) št. Su ZDIJZ 1-8/2011 z dne 12. 9. 2011 odpravi. Organ je dolžan prosilcu v roku 31 dni od vročitve te odločbe omogočiti vpogled v vse dokumente iz A spisa stečajnega spisa opr. št. St 193/2002, pri čemer je dolžan izvesti delni dostop na način: - na prilogi dokumenta z opr. št. St 193/2002-12, t.j. računu Uradnega lista, je organ dolžan izbrisati ime in priimek osebe, ki je izstavila dokument; - na prilogi dokumenta z opr. št. ST 193/2002-17, t.j. seznamu prijavljenih terjatev, je organ dolžan izbrisati ime in priimek treh fizičnih oseb, v tabeli navedenih pod št. 1, 2 in 5; - na sklepu opr. št. St 193/2002-18, je organ dolžan izbrisati v izreku navedenega imena in priimke treh fizičnih oseb (bivši delavci) in predlogu stečajnega upravitelja prejetega dne 17. 2. 2003, imena in priimke treh fizičnih oseb (bivši delavci); - na dokumentu št. Su Pg 9/2004 z dne 2. 3. 2004 (priložen dokumentu St 193/2002-27) je organ dolžan izbrisati prva dva stavka obrazložitve predloga (do besedila Zato na podlagi 162 Sodnega reda...); - v prilogi dokumenta št. St 193/2002-29, t.j. pogodbi, je oran dolžan izbrisati imeni in priimka dveh fizičnih oseb, navedenih pod žigom banke; - v prilogi (tabela) dopisa stečajnega upravitelja, prejetega dne 14. 5. 2004, ki je priložen sklepu št. St 193/2002-36, je organ dolžan izbrisati imena in priimke treh fizičnih oseb, v tabeli navedeni pod št. 1, 2 in 5.

V obrazložitvi tožena stranka navaja, da je prosilec dne 11. 3. 2011 na organ naslovil zahtevo za dostop do informacij javnega značaja, in sicer je zapisal, da želi vpogledati v stečajni spis že izbrisane družbe I. d.o.o., – v stečaju, matična št. ..., ki ga je organ vodil pod opr. št. St 193/2002. Organ je prošnjo prosilca zavrnil. O pritožbi je odločala tožena stranka, ki je pritožbi ugodila in zadevo vrnila organu v ponoven postopek. V ponovnem postopku je organ prosilcu posredoval kopije tistih listin, ki so bile v času trajanja stečajnega postopka javno objavljene. V pritožbi prosilec meni, da gre za neutemeljeno onemogočanje dostopa do listin, ki imajo lastnosti informacije javnega značaja. Tožena stranka je po pregledu spisa ugotovila, da gre za spis, ki vsebuje podatke, ki se nanašajo tudi na druge pravne osebe. Zaradi morebitnega vpliva odločbe na njihove pravice in pravne koristi je z dopisom z dne 28. 10. 2011 po določilu 43. in 44. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (v nadaljevanju ZUP) pet subjektov pozvala, naj se izjasnijo o tem, ali prijavljajo stransko udeležbo v postopku oziroma ali zahtevane informacije za njih predstavljajo katero izmed izjem od prosto dostopnih informacij javnega značaja po prvem odstavku 6. člena Zakona o dostopu do informacij javnega značaja (v nadaljevanju ZDIJZ). Pojasnjuje, da je prejela odgovore dveh v postopku pozvanih subjektov, ki sta oba navedla, da ne vstopata v postopek in da podatki ne predstavljajo poslovne skrivnosti. Pojasnjuje, da je stranske udeležence v postopku pozvala, še preden je prosilec obrazložil, da se njegova pritožba nanaša le na spis A, ne pa tudi na spis B, ki je namreč tisti, ki vsebuje večino podatkov in informacij, ki bi potencialno lahko predstavljali poslovne skrivnosti pravnih oseb. Spis A vsebuje manj takšnih podatkov, jih pa v konkretnem primeru tudi vsebuje, predvsem zato, ker se konkretni stečajni postopek ni končal z izbrisom pravne osebe, pač pa z njeno prodajo. Tožena stranka se je v nadaljevanju opredelila do varstva poslovne skrivnosti kot izjeme po 2. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ. Navaja, da je konkretni stečajni postopek sicer tekel v skladu z določbami Zakona o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji (ZPPSL), vendar meni, da je potrebno javnost podatkov v stečajnem spisu presojati v luči trenutno veljavne zakonodaje, to je Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP), ki v 122. členu natančno opredeljuje podatke, ki se objavljajo na spletnih straneh za objave v postopkih zaradi insolventnosti. Te podatke se lahko opredeli kot podatke, ki so javni in se ne morejo obravnavati kot poslovna skrivnost. Ugotavlja, da predmetni spis nedvomno vsebuje dokumente, ki so v skladu z določbami ZFPPIPP javni, nadalje ugotavlja, da zahtevan spis vsebuje tudi druge dokumente, za katere ZFPPIPP ne predstavlja javne objave, vendar tožena stranka ugotavlja, da tudi ti ne vsebujejo podatkov o poslovnih skrivnostih. Nobeden izmed v postopek poklicanih subjektov namreč ni izjavil, da gre za podatke o poslovni skrivnosti. Pri tem še poudarja, da je dokazno breme glede obstoja poslovne skrivnosti vedno na subjektu, čigar podatki naj bi se z izjemo poslovne skrivnosti varovali. Glede varstva osebnih podatkov kot izjeme po 3. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ je tožena stranka po vpogledu v zahtevane dokumente ugotovila, da se v dokumentih pojavljajo tudi osebni podatki fizičnih oseb, pri čemer pa opozarja, da v konkretnem primeru v večini primerov ne gre za varovane osebne podatke. Pojavljajo se imena ter priimki javnih uslužbencev in funkcionarjev, ki so javni na podlagi izrecne določbe tretjega odstavka 6. člena ZDIJZ. Nadalje je ugotovila, da se na določenih dokumentih pojavljajo osebni podatki, ki pa so varovani v skladu z določbami Zakona o varstvu osebnih podatkov (v nadaljevanju ZVOP-1). To so podatki posameznikov, ki so kot zaposleni v pravnih osebah pripravljali dokumente, kasneje posredovane sodišču. Nadalje so varovani osebni podatki tudi podatki, iz katerih izhajajo opisi osebnih okoliščin funkcionarjev, ki niso v povezavi z delovnim razmerjem. Kot osebne podatke pa predstavljajo tudi podatki o fizičnih osebah, ki so v konkretnem postopku nastopali kot upniki stečajnega dolžnika. Na podlagi navedenega je odločila, da mora organ ob vpogledu prosilca v spis v skladu z določbo 7. člena ZDIJZ prekriti osebne podatke na način, kot izhaja iz izreka te odločbe.

Tožeči stranki v tožbi menita, da se v konkretni zadevi kot ključno postavlja vprašanje pravilne uporabe materialnega prava. Po mnenju tožeče stranke bi bilo treba zahtevo prosilca presojati po določbah Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) in ne po določbah ZDIJZ. V postopkih zaradi insolventnosti se na podlagi prvega odstavka 121. člena ZFPPIPP glede vprašanj, ki niso urejena v tem zakonu, namreč smiselno uporabljajo pravila pravdnega postopka. Medtem ko ZDIJZ ureja režim dostopnosti informacij javnega značaja na splošno, torej iz vseh področij, ureja 150. člen ZPP dostopnost informacij s točno določenega področja, to je pravdnih spisov in ob tem zahteva, da prosilec izkaže upravičen interes. Po 150. členu ZPP imajo stranke pravico pregledovati spise pravde, drugim osebam, ki imajo upravičeno korist, se lahko dovoli ta pregled in prepis posameznih spisov. Dokler postopek teče, dovoli to predsednik senata, ko je postopek končan, pa predsednik oziroma predstojnik sodišča oziroma delavec na sodišču, ki ga ta določi. Pri tem se sklicujeta tudi na prakso Upravnega sodišča RS in Vrhovnega sodišča RS. Menita, da kolikor bi bila prvotožeča stranka dolžna na podlagi izpodbijane odločbe prosilcu izročiti predmetno dokumentacijo, bi bilo s tem nedvomno poseženo njen v pravni položaj in s tem v njene pravice in dolžnosti, ki so regulirane z ustrezno področno zakonodajo in navsezadnje tudi Ustavo Republike Slovenije.

Tožena stranka v odgovoru na tožbo prereka tožbene navedbe in med drugim navaja, da ni nobenega dvoma, da med zavezance za posredovanje informacij javnega značaja, kot državni organi nedvomno spadajo tudi sodišča, kar pomeni, da so dokumenti v njihovi posesti informacije javnega značaja, kar je kot prvostopenjski organ ves čas postopka upoštevala tudi prvotožeča stranka, ki je prosilčevo zahtevo obravnavala skladno z določbami ZDIJZ, prav tako pa je v svoji odločbi ugotovila, da zahtevane informacije predstavljajo informacije javnega značaja, saj zato izpolnjuje vse zakonske kriterije. ZDIJZ velja tudi za sodišča, pri čemer le-tem ne daje nikakršnega posebnega statusa, zato lahko na podlagi določil ZDIJZ kdorkoli zahteva tudi dokumente, s katerimi razpolaga sodišče. Pravica strank do vpogleda v spis po 150. členu ZPP in pravica dostopa do informacij javnega značaja nista pravici, ki bi bili v medsebojni koliziji oziroma, ki bi se izključevali. V konkretnem primeru je prosilec dostop do stečajnega spisa opr. št. St 193/2002 zahteval na podlagi določb ZDIJZ, kot tako pa je tožena stranka zahtevo tudi obravnavala. Glede sklicevanja tožeče stranke na sodno prakso pa meni, da je treba upoštevati, da gre za različne pravne temelje, na katerih se določeni podatki lahko posredujejo in da med njimi ne velja razmerje splošnosti in specialnosti oziroma starejšega in novejšega predpisa. V konkretnem primeru je stečajni postopek, na katerega se nanaša spis, ki ga je zahteval prosilec, že pravnomočno končan. Predlaga, naj sodišče tožbo zavrne.

Stranka z interesom A.A. v celoti prereka tožbene navedbe in meni, da je odločitev tožene stranke pravilna in zakonita.

Tožeča stranka je vložila pripravljalno vlogo, v kateri odgovarja na stališča tožene stranke in jih v celoti prereka.

Tožba je utemeljena iz naslednjih razlogov:

Po presoji sodišča je tožena stranka dejansko stanje glede pravnega statusa I. d.o.o., nepopolno ugotovila. Iz zahteve prosilca izhaja, da gre za že izbrisano družbo iz sodnega registra, tožena stranka pa v obrazložitvi (stran 3) ugotavlja, da se je stečajni postopek nad družbo I. d.o.o. končal s prodajo pravne osebe, kar bi pomenilo, da se ni končal z izbrisom iz sodnega registra. Za vodenje upravnega postopka je pravni status gospodarske družbe I. d.o.o. pomemben. V kolikor ta pravna oseba iz sodnega registra ni izbrisana, bi morala tožena stranka oceniti, ali izpodbijana odločba lahko vpliva na njene pravice in pravne koristi. Pravilno je stališče tožene stranke, da mora organ skladno s 44. členom ZUP ves čas postopka po uradni dolžnosti skrbeti za to, da so v postopku udeleženi vsi, na katerih pravice ali pravne koristi bi lahko vplivala odločba. Pri tem je tožena stranka navedla, da je pet subjektov v skladu s 43. in 44. členom ZUP pozvala, naj se izjasnijo, ali prijavljajo stransko udeležbo v postopku. Iz obrazložitve tožene stranke pa ni razvidno, ali je tožena stranka tudi gospodarsko družbo I. d.o.o obvestila o tej njeni pravici. V kolikor je tožena stranka ni pozvala, bi morala obrazložiti, zakaj meni, da izpodbijana odločba ne vpliva na njene pravice ali pravne koristi. Poleg tega je tožena stranka v obrazložitvi ugotovila, da spis A glede na to, da se stečajni postopek ni končal z izbrisom pravne osebe (I. d.o.o.), pač pa z njeno prodajo, vsebuje tudi podatke, ki bi potencialno lahko predstavljali poslovno skrivnost pravnih oseb. V kolikor bo tožena stranka ugotovila, da bi družbo I. d.o.o. morala pritegniti v postopek, bo v ponovnem postopku to morala storiti, v kolikor pa je to že storila, pa se gospodarska družba na poziv ni odzvala, pa bo v obrazložitvi odločbe to morala napisati.

Sodišče tudi opozarja, da je obrazložitev tožene stranke o odločilnih dejstvih skopa. Tožena stranka obširno pojasnjuje meje preizkusa pritožbe s strani pritožbenega organa na splošno, pojem informacije javnega značaja na splošno, kot tudi ne splošno katere so izjeme od prostega dostopa do informacij javnega značaja ter pojem varstva poslovne skrivnosti kot izjeme po 2. točki prvega odstavka 6. člena ZDIJZ. Razlogov za odločitev glede delnega dostopa do posameznega dokumenta, navedenega v izreku, ne vsebuje. Na splošno navaja, da predmetni spis vsebuje dokumente, ki so v skladu z določbami ZFPPIPP javni, da pa spis vsebuje tudi druge dokumente, za katere ZFPPIPP ne predvideva javne objave, vendar ugotavlja, da tudi ti ne vsebujejo podatkov o poslovnih skrivnostih. Kateri so podatki, ki bi jih kot javne lahko opredelili glede na določbo 122. člena ZFPIPP iz odločbe ni razvidno, prav tako ne, za katere podatke ZFPPIPP sicer ne predvideva javne objave, vendar je tožena stranka ocenila, da ne vsebujejo podatkov o poslovni skrivnosti.

Sodišče je iz opisanih razlogov tožbi ugodilo na podlagi 2. in 3. točke prvega odstavka 64. člena Zakona o upravnem sporu (ZUS-1). Tožeča stranka sicer bistvenih kršitev pravil upravnega postopka ni uveljavljala v tožbi, vendar skladno z 38. členom ZUS-1 sodišče pri presoji upravnega akta ni vezano na tožbene razloge.

Glede tožbenih ugovorov pa sodišče pojasnjuje, da je stališče o tem že zavzelo v pravnomočni sodbi opr. št. I U 2287/2011.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.