TomoTesten/trubar-sodna-praksa huggingface dataset:
sklep U 2169/2007
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2007-11-13

dopustnost upravnega spora - dopustnost tožbe - upravni spor

Sklep, izdan v postopku pred izdajo odločbe, se lahko (samostojno) izpodbija le, kolikor je z njim postopek odločanja o izdaji upravnega akta obnovljen, ustavljen ali končan (2. odstavek 5. člena ZUS-1). Ker tožnik izpodbija odločitev o zahtevi za izločitev, ki po navedenih določbah ZUS-1 ni upravni akt, niti akt, ki ga je dopustno izpodbijati v upravnem sporu, je sodišče tožbo kot nedopustno zavrglo na podlagi 4. točke prvega odstavka 36. člena ZUS-1.

Tožeča stranka vlaga tožbo zoper sklep št. ... z dne 6. 9. 2007, s katerim je Občinski svet Občine A. zavrnil zahtevo tožeče stranke za izločitev župana, njeno zahtevo za izločitev občinskega sveta pa zavrgel.

Sodišče je moralo tožbo zavreči iz naslednjih razlogov:

Po določbi 2. člena Zakona o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 105/05, v nadaljevanju: ZUS-1) odloča sodišče o zakonitosti dokončnih upravnih aktov. Upravni akt po tem zakonu je upravna odločba in drug javnopravni, enostranski, oblastveni posamični akt, s katerim je organ odločil o pravici, obveznosti in pravni koristi posameznika, pravne osebe ali druge osebe, ki je lahko stranka v postopku izdaje akta. Sklep, izdan v postopku pred izdajo odločbe, se lahko (samostojno) izpodbija le, kolikor je z njim postopek odločanja o izdaji upravnega akta obnovljen, ustavljen ali končan (2. odstavek 5. člena ZUS-1). Ker tožnik izpodbija odločitev o zahtevi za izločitev, ki po navedenih določbah ZUS-1 ni upravni akt, niti akt, ki ga je dopustno izpodbijati v upravnem sporu, je sodišče tožbo kot nedopustno zavrglo na podlagi 4. točke prvega odstavka 36. člena ZUS-1.

ZUS-1 člen 36/1,  5,  5/1,  36,  36/1,  5,  5/1,  36.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
sklep U 1697/2008
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2008-08-21

akt, ki se lahko izpodbija v upravnem sporu - zavrženje tožbe - upravni spor

Tožnik izpodbija sklep, s katerim je bila zavrnjena njegova zahteva za izločitev razpravljajoče okrajne sodnice, torej akt sodne veje oblasti, ki ni upravni akt in zoper katerega je sodno varstvo zagotovljeno po določbah ZPP.

1. Tožba se zavrže. 2. Tožeča stranka se oprosti plačila sodnih taks v tem upravnem sporu.

Tožnik s tožbo, vloženo 21. 7. 2008, izpodbija sklep podpredsednika Okrajnega sodišča v A., opr. št. Su ... z dne 27. 2. 2008, s katerim se zavrne zahteva tožnika za izločitev razpravljajoče okrajne sodnice. Ker je odločitev po mnenju tožnika arbitrarna, obravnavanje dolžnikov v izvršilnih postopkih neenako in v nasprotju z načelom domneve nedolžnosti, sodišču predlaga: 1. da ugotovi, da državljanu - šibki stranki v (kateremkoli) sodnem postopku po veljavnih predpisih niso zagotovljena pravna jamstva v postopku izločitve sodnika, s čemer se krši tudi ustavno načelo domneve nedolžnosti šibke stranke; 2. da odpravi izpodbijani sklep in 3. da toženi stranki naloži povrnitev stroškov postopka v priglašeni višini, z zakonskimi zamudnimi obrestmi od poteka paricijskega roka do plačila. Hkrati predlaga oprostitev plačila sodnih taks in prilaga predpisana dokazila.

Sodišče je tožbo zavrglo po določbi 4. točke 1. odstavka 36. člena Zakona o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 105/2006, v nadaljevanju: ZUS-1).

Akt, ki ga tožnik izpodbija, ni upravni akt oziroma akt, ki se lahko izpodbija v upravnem sporu po določbah 1., 2. in 4. člena ZUS-1. V upravnem sporu odloča sodišče o zakonitosti dokončnih upravnih aktov (upravni akt po tem zakonu je upravna odločba in drug javnopravni, enostranski, oblastveni posamični akt, izdan v okviru izvrševanja upravne funkcije, s katerim je organ odločil o pravici, obveznosti ali pravni koristi), o zakonitosti drugih aktov pa le, če tako določa zakon. Če poseben (področni) zakon te možnosti ne določa, kot je to tudi v obravnavanem primeru, lahko stranka v upravnem sporu izpodbija druge posamične akte le, če organi z njimi posegajo v človekove pravice in temeljne svoboščine posameznika in gre hkrati za zadevo, v kateri stranki ni z zakonom zagotovljeno drugo sodno varstvo. V obravnavanem primeru tožnik izpodbija sklep rednega sodišča, torej akt sodne veje oblasti (ki ni upravni akt) in zoper katerega je sodno varstvo zagotovljeno po določbah Zakona o pravdnem postopku (2. odstavek 363. člena v zvezi s 5. odstavkom 73. člena). Sklep, s katerim se zahteva stranke za izločitev sodnika zavrne, se sme po navedenih določbah ZPP izpodbijati v pritožbi zoper končno odločbo.

Po določbi 13. člena Zakona o sodnih taksah je sodišče prošnji stranke za taksno oprostitev ugodilo, ker bi bila s plačilom sodne takse občutno zmanjšana sredstva, s katerimi se preživlja. Iz predlogu priloženih listin je namreč razvidno, da tožnik nima dohodkov iz zaposlitve ali iz premoženja.

ZUS-1 člen 36/1-4,  3,  36,  36/1,  36/1-4,  3,  36,  36/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
sklep U 2445/2007
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2008-03-03

pritožba zoper sodbo - dovoljenost pritožbe - zavrženje pritožbe - pritožba

Po določbi 1. odstavka 73. člena ZUS-1 je dovoljena pritožba le v primeru, če je sodišče samo ugotovilo drugačno dejansko stanje, kot ga je ugotovila tožena stranka, ter na tej podlagi spremenilo izpodbijani upravni akt ali če je sodišče odločilo na podlagi 66. člena tega zakona.

Sodišče je s sodbo (1. točka izreka) na podlagi 1. odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (ZUS-1; Uradni list RS, št. 105/06) tožbo tožnika zavrnilo in ga (2. točka izreka) oprostilo plačila sodnih taks. S pravnim poukom je sodišče tožnika poučilo, da na podlagi 1. odstavka 73. člena ZUS-1 zoper to sodbo pritožba ni dovoljena.

Tožnik je zoper sodbo sodišča prve stopnje dne 29. 1. 2008 vložil pritožbo. Pogoji, ki morajo biti izpolnjeni, da je dopustno vložiti pritožbo zoper sodbo so določeni v 1. odstavku 73. člena ZUS-1. Po tej zakonski določbi je dovoljena pritožba le v primeru, če je sodišče samo ugotovilo drugačno dejansko stanje, kot ga je ugotovila tožena stranka ter na tej podlagi spremenilo izpodbijani upravni akt ali če je sodišče odločilo na podlagi 66. člena tega zakona. Ker sodišče v obravnavanem primeru ni samo ugotavljalo dejanskega stanja oziroma ni ugotovilo drugačnega dejanskega stanja kot tožena stranka, pritožba, glede na določbo 1. odstavka 73. člena ZUS-1, ni dovoljena.

Sodišče je glede na navedeno pritožbo tožnika na podlagi 1. odstavka 343. člena Zakona o pravdnem postopku v zvezi 1. odstavkom 22. člena ZUS-1 kot nedovoljeno zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
sklep U 921/2008
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2008-05-06

Tožnik se postopka izdaje upravnega akta kot stranka ali stranski udeleženec ni udeleževal, zato po določbah ZUS-1 ne more nastopati kot stranka - tožnik v upravnem sporu.

Tožeča stranka vlaga tožbo zoper sklepa župana Mestne občine A., št. ... z dne 25. 3. 2008 in št. ... z dne 25. 3. 2008, po katerih se zavrneta pritožbi Društva B.B.B. zoper sklep o sofinanciranju programov in/ali projektov s področja socialnega varstva in varovanja zdravja, št. ... z dne 11. 3. 2008. Tožbo vlaga kot prizadeta stranka - član društva in prijavitelj zavrnjenega projekta ..., kot zastopnik prizadete stranke - člana društva in prijavitelja zavrnjenega projekta ... in kot zastopnik in zagovornik ranljive skupine oseb, katerim sta programa namenjena.

Sodišče je moralo tožbo zavreči iz naslednjih razlogov:

Po določbi 17. člena Zakona o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 105/05, v nadaljevanju: ZUS-1) je tožnik lahko le oseba, ki je bila stranka ali stranski udeleženec v postopku izdaje upravnega akta. Kot izhaja iz tožbi priloženih sklepov se je upravnega postopka kot stranka udeleževalo Društvo B.B.B. in ne tožnik. Iz tožbi priloženih sklepov je razvidno tudi, da se z njima odloča o zavrnitvi pritožbe društva. Tožnik se po navedenem postopka izdaje upravnega akta kot stranka ali stranski udeleženec ni udeleževal, zato po določbah ZUS-1 ne more nastopati kot stranka - tožnik v upravnem sporu. Po določbi 19. člena ZUS-1 ima sicer položaj stranke v upravnem sporu, ob izpolnitvi tam določenih pogojev, tudi oseba, ki bi ji bila odprava oziroma sprememba izpodbijanega upravnega akta v neposredno škodo. Vendar pa prizadeta stranka, kot se označi tožnik sam, lahko nastopa v upravnem sporu le, če ga sproži legitimiran tožnik. Navedena določba ji po navedenem ne daje legitimacije za vložitev tožbe, temveč le za udeležbo v postopku.

Ker je tožba vložena po osebi, ki po določbah ZUS-1 ne more biti stranka, je sodišče tožbo, brez predhodnega dopolnjevanja, kot nedopustno zavrglo na podlagi 3. točke prvega odstavka 36. člena ZUS-1.

ZUS-1 člen 36/1,  17,  19,  36,  36/1,  17,  19,  36.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
sklep U 1210/2006
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2008-04-01

Ker je pravna oseba, v tožbi označena kot tožeča stranka, prenehala obstajati zaradi izbrisa iz sodnega registra po ZFPPod že pred vložitvijo tožbe, gre za pomanjkljivost tožbe, ki se je ne da odpraviti.

Tožeča stranka je dne 17. 5. 2006 vložila tožbo zoper odločbo tožene stranke št. ... z dne 4. 4. 2006. Sodišču predlaga, da izpodbijano odločbo in odločbo prvostopnega organa z dne 15. 11. 2001 odpravi in odloči, da je tožena stranka dolžna tožeči stranki vrniti znesek preveč plačanega davka od dobička v višini 2.313.292,75 SIT z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 17. 4. 2000 dalje do plačila.

Tožena stranka v odgovoru na tožbo vztraja pri izpodbijani odločitvi in razlogih, kot izhajajo iz obrazložitve njene odločbe. Predlaga zavrnitev tožbe.

Zastopnik javnega interesa udeležbe v tem sporu ni priglasil.

Po določbi 80. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP-UPB3, Uradni list RS, št. 73/07) mora sodišče med postopkom ves čas po uradni dolžnosti paziti, ali je tisti, ki nastopa kot stranka, lahko pravdna stranka in ali je pravdno sposoben. Na tej podlagi je sodišče ugotovilo, da je pravna oseba, v tožbi označena kot tožeča stranka, prenehala obstajati, ker je bila dne 1. 3. 2003 na podlagi pravnomočnega sklepa Okrožnega sodišča v A. o izbrisu po Zakonu o finančnem poslovanju podjetij izbrisana iz sodnega registra.

Ker je po navedenem pravna oseba, v tožbi označena kot tožeča stranka, prenehala obstajati zaradi izbrisa iz sodnega registra po Zakonu o finančnem poslovanju podjetij že pred vložitvijo tožbe, gre za pomanjkljivost tožbe, ki se je s subjektivno spremembo tožbe ne da odpraviti. Zato je sodišče odločilo, kot izhaja iz izreka tega sklepa, na podlagi 5. odstavka 81. člena ZPP v zvezi s 16. členom Zakona o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 50/97, 70/00) ter prehodno določbo 104. člena Zakona o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 105/06).

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
sklep U 1986/2007
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2009-05-20

ugovor zoper plačilni nalog - umik ugovora zoper plačilni nalog - ustavitev postopka

Ker je tožnik ugovor zoper plačilni nalog umaknil, je sodišče postopek z ugovorom zoper plačilni nalog ustavilo, in sicer po določbi 2. odstavka 334. člena ZPP (v zvezi z 22. členom ZUS-1), ki  določa, da lahko stranka umakne že vloženo pritožbo, dokler pritožbeno sodišče ne odloči o njej.

Postopek z ugovorom zoper plačilni nalog, opr. št. U 1986/2007-14 z dne 12. 3. 2009, se ustavi.

Tožnik je dne 16. 3. 2009 s priporočeno pošiljko na Upravno sodišče RS vložil ugovor zoper plačilni nalog za plačilo sodne takse, opr. št. U 1986/2007-14 z dne 12. 3. 2009, s katerim mu je bilo naloženo plačilo sodne takse za sklep v višini 41,05 EUR. V ugovoru je navajal, da takse ni dolžan plačati, ker ni vložil nobene tožbe zoper toženko. Glede na navedbe v ugovoru je sodišče tožnika pozvalo, naj se v roku 3 dni izjasni, ali vztraja pri vloženem ugovoru. Na poziv sodišča je tožnik odgovoril z vlogo z dne 23. 3. 2009, da ni imel namen vložiti tožbe ter se je samo pritožil na nepravilnosti, ki so bile po njegovem mnenju prisotne ob izdaji sklepa Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Nadalje navaja, da pri vloženem ugovoru zoper plačilni nalog ne vztraja, saj ga je podal zato, ker ni vedel, zakaj mora plačati, saj ni vložil nobene tožbe, ampak pritožbo, da pa je sklep, opr. št. U 1986/2007-12 z dne 2. 2. 2009, odgovor na njegovo pritožbo, ni vedel.

Ker je torej tožnik v vlogi z dne 23. 3. 2009 ugovor zoper plačilni nalog umaknil, je sodišče odločilo kot izhaja iz izreka, in sicer po določbi 2. odstavka 334. člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 73/07, 45/08, 11/08 – odločba US in 121/08– sklep US, v nadaljevanju ZPP), ki se po določbi 22. člena Zakona o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 05/06 in 26/07 ter 65/08 – sklep US, 119/08 – odl. US, v nadaljevanju ZUS-1) primerno uporablja za vprašanja postopka v upravnem sporu, ki niso urejena v ZUS-1, lahko stranka umakne že vloženo pritožbo, dokler pritožbeno sodišče ne odloči o njej. Ker o ugovoru zoper plačilni nalog sodišče še ni odločalo, je sodišče na navedeni pravni podlagi postopek ustavilo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
sklep U 188/2008
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2009-10-09

Umik pritožbe ugotovi sodišče z izdajo ustreznega (ugotovitvenega) sklepa.

Ugotovi se, da je tožeča stranka umaknila pritožbo.

Tožeča stranka je dne 22. 6. 2009 vložila pritožbo zoper sklep, naveden v uvodu tega sklepa.

Ker sodne takse ob vložitvi pritožbe ni plačala, predloga za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks pa ni vložila, jo je sodišče na podlagi 34. člena Zakona o sodnih taksah (Uradni list RS, št. 37/08, v nadaljevanju: ZST-1) s plačilnim nalogom za plačilo sodne takse opr. št. ... z dne 26. 6. 2009 pozvalo, da v roku 15 dni  plača takso za pritožbo po tar. št. 30010 v znesku 33,00 EUR, z opozorilom na pravne posledice neplačila po določbah 105.a člena Zakona o pravdnem postopku (Uradni list RS, št. 73/07-UPB3 in 45/08) v zvezi z 22. členom Zakona o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 105/06 do 26/07).

Tožeči stranki je bil plačilni nalog vročen 11. 7. 2009. Sodne takse v določenem roku ni plačala, zato se po določbi tretjega odstavka 105. a člena ZPP šteje, da je pritožbo umaknila, kar sodišče ugotavlja v izreku tega sklepa.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
sklep I U 1672/2009
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2009-10-20

upravni spor - procesni sklepi - sklep o predlogu za vrnitev v prejšnje stanje - sklep o prošnji za podaljšanje roka - zavrženje tožbe

Sklep, izdan v postopku pred izdajo upravne odločbe, se lahko (samostojno) izpodbija le, kolikor je  z njim postopek odločanja o izdaji upravnega akta obnovljen, ustavljen ali končan.

Tožeča stranka vlaga tožbo na odpravo sklepov Davčnega urada A. z dne 16. 8. 2007 o zavrnitvi predloga tožeče stranke za vrnitev v prejšnje stanje zaradi zamude roka za vložitev pripomb na zapisnik (št. …), o zavrženju predloga tožeče stranke za podaljšanje roka za pripombe na zapisnik (št. …) in o popravi pomote v obrazložitvi slednjega z dne 12. 9. 2007 (št. …).

Sodišče je tožbo, brez poziva k odpravi pomanjkljivosti pooblastila (pooblastilo zakonitega zastopnika prokuristu za zastopanje oziroma za pooblastitev druge osebe za zastopanje ni izkazano, glej npr. sklep Vrhovnega sodišča, št. X Ips 762/2008 z dne 26. 2. 2009), zavrglo iz naslednjih razlogov:

Po določbi 2. člena Zakona o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 105/06, v nadaljevanju: ZUS-1) odloča sodišče o zakonitosti dokončnih upravnih aktov. Upravni akt po tem zakonu je upravna odločba in drug javnopravni, enostranski, oblastveni posamični akt, s katerim je organ odločil o pravici, obveznosti in pravni koristi posameznika, pravne osebe ali druge osebe, ki je lahko stranka v postopku izdaje akta. Sklep, izdan v postopku pred izdajo odločbe, se lahko (samostojno) izpodbija le, kolikor je  z njim postopek odločanja o izdaji upravnega akta obnovljen, ustavljen ali končan (2. odstavek 5. člena ZUS-1). Ker tožnik izpodbija odločitev o predlogu za vrnitev v prejšnje stanje in o prošnji za podaljšanje roka, ki po navedenih določbah ZUS-1 ni upravni akt niti akt, ki ga je dopustno izpodbijati v upravnem sporu, je sodišče tožbo kot nedopustno zavrglo na podlagi 4. točke prvega odstavka 36. člena ZUS-1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
sklep I U 1063/2009
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2009-11-03

IZVRŠEVANJE KAZENSKIH SANKCIJ - UPRAVNI SPOR

pogojni odpust - upravni spor - pravni interes

Pravovarstveni interes mora obstajati v času vložitve tožbe in ves čas postopka. Ker se pravni položaj tožnika po tem, ko je bil iz zapora odpuščen, tudi ob zanj ugodni odločitvi sodišča ne bi mogel spremeniti, je sodišče njegovo tožbo na podlagi 6. točke 1. odstavka 36. člena ZUS-1 zavrglo.

Tožnik vlaga tožbo, s katero izpodbija odločbo, navedeno v uvodu tega sklepa. Z odločbo Komisije za pogojni odpust ni zadovoljen, ker je z njo prekršen zakon in poseženo v tožnikove ustavno in konvencijsko varovane pravice.

Poštna pošiljka, ki jo je sodišče tožniku vročalo na naslov Zavoda za prestajanje kazni zapora A., je bila vrnjena z obvestilom, da se tožnik v navedenem zavodu (več) ne nahaja. Kot izhaja iz uradnega zaznamka v sodnem spisu, je bil tožnik iz zavoda odpuščen. Sodišče je zato tožnika pozvalo k izjavi, ali še vztraja pri tožbi glede na to, da je bil iz zapora že odpuščen. Tožnik v danem roku izjave ni podal.

Sodišče je moralo tožbo, ne da bi jo tožniku pošiljalo v popravo in brez preizkusa preostalih procesnih predpostavk, zavreči iz naslednjih razlogov:

Po določbi 2. člena Zakona o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 105/05, v nadaljevanju: ZUS-1) odloča sodišče o zakonitosti dokončnih upravnih aktov. Upravni akt  po tem zakonu je upravna odločba in drug javnopravni, enostranski, oblastveni posamični akt, s katerim je organ odločil o pravici, obveznosti in pravni koristi posameznika, pravne osebe ali druge osebe, ki je lahko stranka v postopku izdaje akta. Po določbi 6. točke 1. odstavka 36. člena ZUS-1 sodišče tožbo s sklepom zavrže, če upravni akt, ki se izpodbija s tožbo, očitno ne posega v tožnikovo pravico ali v njegovo neposredno na zakon oprto osebno korist. Gre za pravovarstveni interes, ki mora obstajati v času vložitve tožbe in ves čas postopka. Ker se pravni položaj tožnika po tem, ko je bil iz zapora odpuščen, tudi ob zanj ugodni odločitvi sodišča ne bi mogel spremeniti, je sodišče njegovo tožbo na navedeni pravni podlagi zavrglo.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
sklep U 537/2008
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2009-11-10

dopustnost upravnega spora - odločba o odpravi odločbe po nadzorstveni pravici

Odločba o odpravi odločbe po nadzorstveni pravici, s katero se postopek ne konča, temveč glede na razlog odprave (kršitev materialnega zakona) narekuje nadaljevanje postopka odmere dohodnine pred organom prve stopnje, ni akt, ki ga je dopustno izpodbijati v upravnem sporu.

2. Vsaka stranka nosi svoje stroške postopka.

Tožeča stranka vlaga tožbo na odpravo 2. točke izreka odločbe Ministrstva za finance št. DT-499-01-1313/2007-2 z dne 22. 7. 2008, po kateri se, po nadzorstveni pravici, odpravi odločba Davčne uprave Republike Slovenije, Davčnega urada Nova Gorica, št. DT 21 00878 0 z dne 27. 10. 2006, o odmeri dohodnine.

Sodišče je tožbo zavrglo iz naslednjih razlogov:

Po določbi 2. člena Zakona o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 105/05, v nadaljevanju: ZUS-1) odloča sodišče o zakonitosti dokončnih upravnih aktov. Upravni akt po tem zakonu je upravna odločba in drug javnopravni, enostranski, oblastveni posamični akt, s katerim je organ odločil o pravici, obveznosti in pravni koristi posameznika, pravne osebe ali druge osebe, ki je lahko stranka v postopku izdaje akta. Akti, s katerimi je upravni akt na podlagi rednih ali izrednih pravnih sredstev odpravljen ali razveljavljen, se lahko v upravnem sporu (samostojno) izpodbijajo samo, če je bil z njimi postopek odločanja o zadevi končan (1. odstavek 5. člena ZUS-1). Tožnica izpodbija odločbo o odpravi odločbe po nadzorstveni pravici, s katero se postopek ne konča, temveč glede na razlog odprave (kršitev materialnega zakona) narekuje nadaljevanje postopka odmere dohodnine pred organom prve stopnje. Izpodbija torej akt, ki po navedenih določbah ZUS-1 ni upravni akt, niti akt, ki ga je dopustno izpodbijati v upravnem sporu. Zato je sodišče tožbo kot nedopustno zavrglo na podlagi 4. točke prvega odstavka 36. člena ZUS-1.

Zakon o upravnem sporu (2006) - ZUS-1  - člen 2, 5, 5/1

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.
sklep I U 1100/2010
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2010-12-14

Sodišče ugotavlja, da že ob vložitvi tožbe niso bili izpolnjeni pogoji za tožbo zaradi molka, s kakršno je tožnik sprožil ta upravni spor, saj je bilo o njegovem zahtevku za posek drevja na parc. št. 763/1 k.o. ... že odločeno in posek drevja odobren.

Tožnik je dne 20. 8. 2010 pri tuk. sodišču vložil tožbo zaradi neizdaje odločbe-molk organa, v kateri navaja, da je v letu 2009 podal vlogo za odkazilo lesa na parc. št. 763/1 k.o. ... Ker prvostopni organ v predpisanem času ni odgovoril, je vložil pritožbo na Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ki pa tudi ni izdalo odločbe. V mesecu juniju je ministrstvo ponovno, a neuspešno, pozval k izdaji odločbe. Tožnik predlaga, da sodišče tožbi ugodi in Ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano naloži, da izda odločbo. Zahteva tudi povrnitev stroškov.

Sodišče je tožnika pozvalo, da predloži dokaze, s katerimi bo izkazal predpostavke za tožbo zaradi molka, vpogledalo pa je tudi upravni spis Zavoda za gozdove Republike Slovenije, Krajevne enote Vrhnika. Iz spisa je razvidno, da je bila po odpravi prvostopne odločbe z dne 2. 9. 2009, v ponovnem postopku dne 30. 6. 2010 izdana odločba št. 322-04-09.16-A133/09-2, s katero je bil tožniku dovoljen posek dreves (tudi) na parc. št. 763/1 k.o. ... Iz izpisa iz knjige odposlane pošte je razvidno, da je bila pošiljka poslana dne 30. 6. 2010.

Sodišče je tožbo zavrglo iz naslednjih razlogov:

Tožbo zaradi molka vloži tožnik, če mu upravni akt ni bil izdan ali mu ni bil vročen v predpisanem roku (tretji odstavek 5. člena Zakona o upravnem sporu, Uradni list RS, št. 105/06 in 62/10, v nadaljevanju ZUS-1). Tožba je dopustna pod pogoji, ki jih ZUS-1 določa v 28. členu. Tožnik v tožbi navaja, da ni bilo odločeno o njegovem zahtevku za posek drevja na parc. št. 763/1 k.o. ...

Na podlagi uvodoma navedenih podatkov sodišče ugotavlja, da že ob vložitvi tožbe niso bili izpolnjeni pogoji za tožbo zaradi molka, s kakršno je tožnik sprožil ta upravni spor, saj je bilo o njegovem zahtevku za posek drevja na parc. št. 763/1 k.o. ... že odločeno in posek drevja odobren. Odločba št. 322-04-09.16-A133/09-2 z dne 30. 6. 2010 je bila vročena z navadno pošto, kar dopušča 56. člen Zakona o gozdovih (Uradni list RS, št. 30/93 in nadalj.). Po tej določbi lahko Zavod za gozdove odločbe o izbiri drevja za možni posek vroča tudi po postopku navadne vročitve, pri čemer se šteje, da je vročitev opravljena deseti dan od dneva odprave odločbe.

Glede na navedeno tožnik neutemeljeno trdi, da organ o njegovi zahtevi ni odločil.

Sodišče je tožbo zavrglo ob smiselni uporabi 4. točke prvega odstavka 36. člena ZUS-1. Odločitev o tožbi vključuje odločitev o stroških.

ZUS-1 člen 5, 5/1, 28, 28/2, 28/3, 28/4, 36, 36/1, 36/1-4.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.