sodba U 438/2003
Sodna praksa Upravnega sodišča, 2005-03-22

subvencija - smiselna uporaba določb splošnega upravnega postopka

Dodeljevanje sredstev, subvencij in drugih oblik državne pomoči iz proračuna je javno pravna stvar, zato se v teh postopkih poleg določb javnega razpisa in Pravilnika o postopkih za izvrševanje proračuna Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 66/01) smiselno uporabljajo tudi določbe Zakona o splošnem upravnem postopku (Uradni list RS št. 80/99, ZUP). Pri tem je potrebno upoštevati predvsem tiste določbe ZUP, ki zagotavljajo uresničevanje temeljnih pravic udeležencem v postopku. Tako mora biti strankam zagotovljeno učinkovito pravno varstvo, kar med drugim tudi pomeni, da mora imeti obrazložitev odločbe vsebino določeno v prvem odstavku 214. člena ZUP. Obrazložitev tako mora vselej vsebovati dejansko stanje s presojo dokazov, pravne predpise in razloge, ki glede na ugotovljeno dejansko stanje narekujejo odločitev, navedeno v dispozitivu. Če obrazložitev odločbe take vsebine nima, stranka niti nima možnost, da razloge izpodbija, prav tako pa tudi sodišče v takem primeru ne more preizkusiti zakonitosti odločbe.

Tožbi se ugodi in se sklep Ministrstva za okolje, prostor in energijo RS, št. ... z dne 12. 8. 2003 odpravi in zadeva vrne Ministrstvu za okolje in prostor v ponoven postopek.

Z izpodbijanim sklepom je tožena stranka zavrgla vlogo tožeče stranke za investicijo izgradnje kanalizacijskega sistema in čistilne naprave za naselja A, B in C ? VII. in VIII. faza v zvezi s postopkom programa sofinanciranja izgradnje objektov lokalne gospodarske javne infrastrukture varstva okolja iz proračuna RS za obdobje 2004 - 2006. Tožeča stranka je na podlagi javnega razpisa, ki je bil objavljen v Uradnem listu RS, št. 13/03, vložila vlogo za področje odvajanje komunalnih odpadnih in padavinskih voda. V skladu z razpisnimi pogoji je bil prijavitelj dolžan ob prijavi predložiti dokumentacijo, navedeno v javnem razpisu in razpisni dokumentaciji. Strokovna komisija za izvedbo postopka javnega razpisa je ob odpiranju prejetih vlog ugotovila, da tožničina vloga ni popolna. Zaradi navedenega je tožena stranka pozvala tožečo stranko, da dostavi manjkajočo dokumentacijo in sicer dokazila o ustrezni organiziranosti javne službe, dokument o identifikaciji investicijskega projekta, tekstualni del načrta razvojnih programov, revizijsko poročilo ter veljavno gradbeno dovoljenje. Tožeča stranka je na podlagi poziva dopolnila vlogo z zahtevano dokumentacijo, vendar njena vloga ne izpolnjuje pogojev za upravičenost do prijave. V javnem razpisu je namreč bilo določeno, da so do prijave upravičene občine, ki imajo izvajanje obveznih lokalnih gospodarskih javnih služb organizirano na način, ki ga predpisuje Zakon o gospodarskih javnih službah in imajo upravljanje z lokalno gospodarsko javno infrastrukturo urejeno s pogodbo o upravljanju. Občine, ki imajo izvajanje obveznih lokalnih javnih služb organizirano v režijskem obratu, pa so upravičene do prijave, če režijski obrat izpolnjuje pogoje za opravljanje dejavnosti in je ustrezno organiziran glede na zahteve, ki morajo biti izpolnjene pri opravljanju storitev obveznih lokalnih gospodarskih javnih služb varstva okolja v skladu z Zakonom o varstvu okolja in s podzakonskimi akti. Tožena stranka pa je ugotovila, da tožnica ne izpolnjuje vseh pogojev za opravljanje dejavnosti, saj režijski obrat ni ustrezno organiziran glede na zahteve, ki morajo biti izpolnjene pri opravljanju storitev obveznih lokalnih gospodarskih javnih služb varstva okolja, ker ne izpolnjuje pogojev za izvajanje dejavnosti odvajanja komunalnih odpadnih in padavinskih voda.

Tožnik v tožbi navaja, da se v skladu z Zakonom o gospodarskih javnih službah lahko zagotovi opravljanje gospodarskih javnih služb tudi v režijskem obratu. Tožeča stranka je zagotovila gospodarsko javno službo v obliki režijskega obrata, saj bi bilo zaradi majhnega obsega oz. značilnosti službe neekonomično in neracionalno ustanavljati javno podjetje ali podeliti koncesijo. Režijski obrat je organiziran kot organizacijska enota občinske uprave in sicer na podlagi Odloka o organizaciji in delovnem področju občinske uprave Občine D. Režijski obrat tako opravlja naloge oskrbe s pitno vodo, odvajanje in čiščenje komunalnih odpadnih in meteornih voda, upravljanje, vzdrževanje in obnova kanalizacijskih in ostalih komunalnih objektov in naprav in vodenje javnih del. V režijskem obratu je v skladu s sistematizacijo delovnih mest zaposlen delavec z ustrezno strokovno izobrazbo. Pogoje in način izvajanja javne gospodarske službe in čiščenje odpadnih in padavinskih voda ter splošne pogoje gospodarjenja s komunalnimi objekti in napravami, kakor tudi pravice in obveznosti upravljalcev in uporabnikov teh objektov in naprav pa ureja Odlok o odvajanju in čiščenju odpadnih in padavinskih voda na območju Občine Črenšovci. Tudi navedeni odlok določa, da se gospodarska javna služba odvajanja in čiščenja komunalnih odpadnih voda na območjih, kjer obstaja sistem javne kanalizacije, zagotavlja v režijskem obratu. Sicer pa se je tožeča stranka tudi do sedaj prijavljala na razpise ministrstva glede programov sofinanciranja izgradnje objektov lokalne gospodarske javne infrastrukture varstva okolja, kjer je ministrstvo zahtevalo ista dokazila, pa je bila tožeča stranka uspešna, saj je bilo vedno ugotovljeno, da z režijskim obratom zagotavlja ustrezno organiziranost in izpolnjevanje pogojev za izvajanje dejavnosti odvajanja komunalnih odpadnih in padavinskih voda. Tožeča stranka torej izpolnjuje pogoje preko režijskega obrata zato predlaga, da sodišče izpodbijani sklep odpravi.

Tožena stranka je sodišču dostavila upravni spis, posebnega odgovora na tožbo pa ni vložila.

Državni pravobranilec Republike Slovenije kot zastopnik javnega interesa je priglasil udeležbo v tem postopku.

Tožena stranka je z izpodbijanim sklepom zavrgla tožničino prijavo na javni razpis v zvezi s programom sofinanciranja izgradnje objektov lokalne gospodarske javne infrastrukture na področju varstva okolja za obdobje 2004 - 2006, ker po njenih ugotovitvah vlagateljica ne izpolnjuje pogojev za upravičenost do prijave. Pri tem gre za pogoj, ki je bil določen pod točko II. Javnega razpisa (Uradni list RS, št. 13/03), ki določa, da so občine, ki imajo izvajanje obveznih lokalnih javnih služb organizirano v režijskem obratu, upravičene do prijave, če režijski obrat izpolnjuje pogoje za opravljanje dejavnosti in je ustrezno organiziran glede na zahteve, ki morajo biti izpolnjene pri opravljanju storitev obveznih lokalnih gospodarskih javnih služb varstva okolja, ki so predmet tega javnega razpisa in ki jih narekuje Zakon o varstvu okolja s podzakonskimi akti. Glede navedenega pogoja je tožena stranka ob odpiranju tožničine prijave ugotovila, da vloga ne vsebuje vseh potrebnih dokazil, zato jo je pozvala, da dostavi Statut občine, Odlok o organizaciji in delovnem področju občinske uprave v občini in akt o ustanovitvi režijskega obrata, iz katerega je razvidna sistemizacija delovnih mest režijskega obrata. Po navedbah tožene stranke je tožeča stranka v postavljenem roku navedeno dokumentacijo tudi dostavila.

V skladu z Zakonom o varstvu okolja (Uradni list RS, št. 32/93, ki je veljal v času izdaje izpodbijanega sklepa) je odvajanje in čiščenje komunalnih in padavinskih voda obvezna lokalna javna služba. Izvajanje navedene javne službe je dolžna zagotoviti občina. Po določbah Zakona o gospodarskih javnih službah pa se lahko obvezne lokalne javne službe opravljajo tudi kot režijski obrat. Tožeča stranka je v postopku dokazovala, da naloge odvajanja in čiščenja komunalnih odpadnih in meteornih voda opravlja v okviru režijskega obrata, ki predstavlja notranjo organizacijsko enoto občinske uprave v skladu z določbami Odloka o organizaciji in delovnem področju Občinske uprave Občine Črenšovci (Uradni list RS, št. 45/95, 10/99). Pogoje in način izvajana navedenih nalog pa podrobneje določa Odlok o odvajanju in čiščenju odpadnih in padavinskih voda na območju Občine Črenšovci (Uradni list RS, št. 85/02). Iz akta o sistematizaciji delovnih mest v občinski upravi pa je razvidno, da je v režijskem obratu zaposlen en delavec, katerega dela in opravila so razvidna iz kataloga delovnih mest. V delokrog njegovih nalog tako sodi tudi vzdrževanje kanalizacijskega omrežja in čistilnih naprav, skrb za vzdrževanje ostalih komunalnih objektov in naprav v občini, koordinacija in vodenje javnih del ter druge naloge po pooblastilu ali navodilu župana. V okviru strokovne službe občinske uprave pa je zaposlen tudi strokovni delavec za področje gospodarskih zadev, urejanje okolja in prostora, komunale in infrastrukture, ki je tudi zadolžen za izvajanje nalog varstva okolja, načrtovanja in spremljanja investicij na področju komunale in infrastrukture ter za izvajanje strokovnih nalog na področju gospodarskih javnih služb. Tožeča stranka je torej z svojimi akti določila obliko organiziranosti obvezne lokalne javne službe odvajanja in čiščenja komunalnih odpadnih in padavinskih voda, kot jo dopušča Zakon o gospodarskih javnih službah. Prav tako je določila naloge, ki se izvajajo v okviru navedene obvezne javne službe, kakor tudi organiziranost pri izvajanju obravnavane dejavnosti. Glede navedene ureditve pa je tožena stranka zaključila, da režijski obrat ni ustrezno organiziran glede na postavljene zahteve za opravljanje dejavnosti obvezne lokalne gospodarske javne službe. Pri tem pa tožena stranka ni pojasnila, kateri so ti pogoji, ki niso izpolnjeni. Tudi sicer je v razpisnih pogojih določila le, da morajo biti pri opravljanju storitev obveznih lokalnih gospodarskih javnih služb varstva okolja izpolnjeni pogoji, ki jih narekuje Zakon o varstvu okolja s podzakonskimi akti.

Postopek dodelitve sredstev iz programov sofinanciranja izgradnje objektov lokalne gospodarske javne infrastrukture, ki so bili predmet obravnavanega razpisa, ureja Pravilnik o postopkih za izvrševanje proračuna Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 66/01, 53/02, 88/02). Dodeljevanje sredstev, subvencij in drugih oblik državne pomoči iz proračuna je javno pravna stvar, zato se v teh postopkih poleg določb javnega razpisa in navedenega pravilnika smiselno uporabljajo tudi določbe Zakona o splošnem upravnem postopku (Uradni list RS št. 80/99, ZUP). Pri tem je potrebno upoštevati predvsem tiste določbe ZUP, ki zagotavljajo uresničevanje temeljnih pravic udeležencem v postopku. Tako mora biti strankam zagotovljeno učinkoviti pravno varstvo, kar med drugim tudi pomeni, da mora imeti obrazložitev odločbe vsebino določeno v prvem odstavku 214. člena ZUP. Obrazložitev tako mora vselej vsebovati dejansko stanje s presojo dokazov, pravne predpise in razloge, ki glede na ugotovljeno dejansko stanje narekujejo odločitev, navedeno v dispozitivu. Če obrazložitev odločbe take vsebine nima, stranka niti nima možnosti, da razloge izpodbija, prav tako pa tudi sodišče v takem primeru ne more preizkusiti zakonitosti odločbe. Tožena stranka tako v izpodbijanem sklepu niti ni navedla katerih pogojev za izvajanje dejavnosti odvajanja komunalnih in padavinskih voda tožeča stranka ne izpolnjuje, niti kateri pravni predpisi so bili kršeni. Ugotovljeno dejansko stanje in razlogi, ki so bili odločilni za zavrženje vloge, pa morajo biti v odločbi navedeni. Z navedeno opustitvijo je tožena stranka kršila pravila postopka, navedena kršitev pa je vplivala na zakonitost izpodbijanega sklepa, ker sodišče ne more preizkusiti odločitve.

Po vsem navedenem je sodišče tožbi ugodilo in odpravilo izpodbijani sklep na podlagi 3. točke prvega odstavka 60. člena Zakona o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 50/97, 70/00, ZUS). V ponovnem postopku bo tožena stranka morala obrazložiti katere pogoje, glede na predpise, tožeča stranka ne izpolnjuje ter navesti razloge, ki so bili, upoštevaje ugotovljeno dejansko stanje, odločilni za odločitev navedeno v dispozitivu sklepa. Tožena stranka je dolžna izdati novi akt v roku iz 3. odst. 60. člena ZUS, pri čemer je vezana na stališče sodišča glede postopka.

ZUP člen 4,  214,  214/1,  4,  214,  214/1.

*Zadeve, v katerih je sodišče sprejelo vsebinsko enako stališče o procesnih oz. materialnopravnih vprašanjih.