ühest soost
eri soost
nii ühest kui ka eri soost.


võrdsel hulgal geene isalt ja emalt
enamiku geene emalt
enamiku geene isalt.


keharakkudes
sugurakkudes
nii keha- kui ka sugurakkudes.


23 paari kromosoome
23 kromosoomi
46 kromosoomi


suguline
vegetatiivne
eoseline paljunemine.


Mis vastab tõele kalade kasvamise kohta?

Kalad kasvavad kuni saavutavad suguküpsuse


liigutavad tiibu
teevad kehakaalu kergemaks
aitavad lendamisel tüürida
kaitsevad tolmu
tuule eest
aitavad rändel orienteeruda.


liigutab tiibu
teeb kehakaalu kergemaks
aitab lendamisel tüürida
kaitseb tolmu
tuule eest
aitab rändel orienteeruda.


Milline mõiste kirjeldab ühele poolele kasulikku/teisele kahjulikku suhet


Milline mõiste kirjeldab mõlemale poolele kasulikku suhet


Milline mõiste kirjeldab ühe aine muutumist teiseks aineks või teisteks aineteks


Igasse pudelisse pandi 25 g pagaripärmi. Pudelitesse A ja B lisati mõlemasse üks teelusikatäis suhkrut/pudelitesse C ja D lisati mõlemasse üks teelusikatäis soola. Pudelid suleti õhukindlalt õhupallidega. Pudelid A ja C pandi üheks tunniks sooja ruumi (35°C) ja pudelid B ja D külma ruumi (10°C). Millise pudeli õhupall täitus kõige suurema hulga gaasiga?


Millist organismirühma väide iseloomustab? Nad on väikseimad üherakulised organismid, kellel on kõik elu tunnused.


Millist organismirühma väide iseloomustab? Neil puudub iseseisev paljunemisvõime.


Millist organismirühma väide iseloomustab? Nad on üherakulised rakutuumaga organismid.


Millist organismirühma väide iseloomustab? Neil puudub ainevahetus/nad ei toitu ega hinga.


Millist elundkonda see haigus kahjustab: salmonelloos?

immuunsüsteem seedeelundkond hingamiselundkond närvisüsteem


Millist elundkonda see haigus kahjustab: Covid-19?


Millist elundkonda see haigus kahjustab: AIDS?


Millist elundkonda see haigus kahjustab: lastehalvatus?


Millises seedekulgla osas toimub rasvade lõhustumine lipaasi ja sapi toimel?

suuõõs peensool jämesool kaksteistsõrmiksool pärasool


Millises seedekulgla osas toimub vee tagasiimendumine?


Millises seedekulgla osas toimub lõhustumissaaduste imendumine verre?


Millises seedekulgla osas toimub tärklise lõhustumine amülaasi toimel?


Millises seedekulgla osas toimub seedumatute jääkainete kogunemine?


Milline sõna sobib lünka? Kopsuveenides voolab ___ veri.

hapnikuvaene hapnikurikas kopsu südamesse kehasse ajju


Milline sõna sobib lünka? Kopsuarteritest liigub veri ___.


Milline sõna sobib lünka? Pärast hapnikuga rikastamist liigub veri mööda kopsuveene ___.


Mille jaoks on taimedel välja kujunenud järgnev kohastumus - tolmukaniidid on pikad ja rippuvad?

loomlevi tuullevi vesilevi putuktolmlemine tuultolmlemine isetolmlemine


Mille jaoks on taimedel välja kujunenud järgnev kohastumus - viljadel esinevad haakjad lisemed?


Mille jaoks on taimedel välja kujunenud järgnev kohastumus - taimedel on tolmpeened seemned?


Mille jaoks on taimedel välja kujunenud järgnev kohastumus - õied on suured ja värvilised?


lihaseline jalg
ujujalad
lülilised jalad
võrguniit
tiivad
puuduvad


Millised liikumisorganid on ämblikulaadsetel?


Milline liikumisviis on ämblikulaadsetel?


Miks on parasiitidel vaja peremeest või toiduobjekti vahetada?

See kohastumus aitab levitada puukentsefaliiti.

See kohastumus annab rohkem eri toitaineid ja vitamiine.

See kohastumus aitab kaasa nende laialdasemale levikule.


Kas väide on tõene või väär? Lindude kõige enam arenenud meel on haistmine.


Kas väide on tõene või väär? Maod tajuvad maapinna võnkeid.


Kas väide on tõene või väär? Kaslased kombivad kompekarvade abil.


Kas väide on tõene või väär? Kalade ujupõis aitab vees õiget suunda leida.


Kas väide on tõene või väär? Kahepaiksed haistavad kaheharulise keele abil.


Kas väide on tõene või väär? Maks toodab sappi.


Kas väide on tõene või väär? Sisenõrenäärmed toodavad hormoone.


Kas väide on tõene või väär? Munandites valmivad munarakud.


Kas väide on tõene või väär? Punased vererakud valmistavad antikehi.


Kas väide on tõene või väär? Kiletiivalistel on tugevad kitiinist kattetiivad ja lendamiseks sobivad kilejad tagatiivad.


Kas väide on tõene või väär? Liblikad arenevad täismoondega.


Kas väide on tõene või väär? Organism, kelle sooles arenevad laiussi vastsed, on parasiit.


Kas väide on tõene või väär? Taimede elundkonnad on juur, vars, leht, õis.


Kas väide on tõene või väär? Õistaimed paljunevad ainult suguliselt.


Kas väide on tõene või väär? Vegetatiivse paljunemise korral on pärilik muutlikkus väga suur.


Kas väide on tõene või väär? Kas see selgroogsete loomade kohta käiv väide on tõene või väär? Järeltulijatel on üks vanem.


Kas väide on tõene või väär? Kas see selgroogsete loomade kohta käiv väide on tõene või väär? Neil esineb nii kehaväline kui ka -sisene viljastumine.


Kas väide on tõene või väär? Kas see selgroogsete loomade kohta käiv väide on tõene või väär? Partneriks sobib iga liigikaaslane.


Kas väide on tõene või väär? Kas see selgroogsete loomade kohta käiv väide on tõene või väär? Järeltulijad on vanemate täpsed koopiad.


Kas väide on tõene või väär? Samblikud kuuluvad seeneriiki.


Kas väide on tõene või väär? Kärbseseente ja puude vahel esineb parasitism.


Kas väide on tõene või väär? Pärmseened on hulkraksed seened.


Kas väide on tõene või väär? Rakukest esineb nii taime- kui ka seenerakul.


Vali eluviisi kirjeldusele kõige paremini vastav(ad) juhtiv(ad) meel(ed): Hangib päeval toitu (nt putukaid) kiirel lennul või seirab saaki suurelt kõrguselt.


Vali eluviisi kirjeldusele kõige paremini vastav(ad) juhtiv(ad) meel(ed): Liigub ja otsib toitu maa-alustes käikudes.


Vali eluviisi kirjeldusele kõige paremini vastav(ad) juhtiv(ad) meel(ed): Peab jahti hämaras või pimedas lennates või varjepaigast kiireid sööste tehes.


Vali paarile vastav õige liikidevahelise suhte tüüp: Toomingas ja võrgendikoi.


Vali paarile vastav õige liikidevahelise suhte tüüp: Euroopa naarits ja mink.


Vali paarile vastav õige liikidevahelise suhte tüüp: Ilves ja metskits.


Vali paarile vastav õige liikidevahelise suhte tüüp: Kask ja kaseriisikas.


Leia igale bioloogia valdkonnale sobiv uurimisobjekt: Botaanika.


Leia igale bioloogia valdkonnale sobiv uurimisobjekt: Ornitoloogia.


Leia igale bioloogia valdkonnale sobiv uurimisobjekt: Mikrobioloogia.


Leia igale bioloogia valdkonnale sobiv uurimisobjekt: Palentoloogia.


Vali elundkonnale vastav ülesanne: hingamiselundkond.

teeloodab sugurakke ja tagab uue organismi arengu


Vali elundkonnale vastav ülesanne: suguelundkond.


Vali elundkonnale vastav ülesanne: närvisüsteem ja/või hormoonsüsteem.


Vali elundkonnale vastav ülesanne: erituselundkond.


Vali antud rasestumisvastase vahendi kohta käiv väide: Hormoontabletid ehk n-ö beebipillid.

Pärsib munaraku valmimist ja liikumist munajuhasse.

Takistab viljastumist ja idulase pesastumist emakas.

Takistab spermidel tungida naise suguelunditesse.

Seksuaalelust loobumine ovulatsioonile eelnevatel ja järgnevatel päevadel


Vali antud rasestumisvastase vahendi kohta käiv väide: Emakasisene vahend ehk n-ö spiraal.


Vali antud rasestumisvastase vahendi kohta käiv väide: Meeste kondoom.


Vali antud rasestumisvastase vahendi kohta käiv väide: Bioloogiline ehk kalendermeetod.


Vali vererakkudele vastav ülesanne: punased vererakud.

võitlus organismi tunginud mikroobide ja võõrkehadega


Vali vererakkudele vastav ülesanne: valged vererakud.


Vali vererakkudele vastav ülesanne: vereliistakud.


Vali loetelu toiduainetest, mis kuuluvad antud klassi: valgud.

rukkileib, kartul, õun, mahl
pähklid, vahukoor, margariin, õli
muna, kala, kohupiim, hernes


Vali loetelu toiduainetest, mis kuuluvad antud klassi: süsivesikud.


Vali loetelu toiduainetest, mis kuuluvad antud klassi: rasvad.


Vali veresoonele vastav omadus: kapillaar.

suur läbiõõt, õhemad seinad, esinevad klapid

Peenikesed/väike läbimõõt/õhukeseseinalised/seintel lihaskiht puudub


Vali naha osale vastav tähtsus: Rasunääre.

higi tootmine, higiga eritatakse mõningaid jääkaineid; higistamisega toimub keha jahutamine, kaitseb ülekuumenemise eest, päikesepõletuse eest.

rasu tootmine, rasu muudab naha pehmeks, elastseks, veekindlamaks; rasu kaitseb nahka bakterite (mikroobide), tolmu eest; rasu on kasulikele bakteritele sobivaks keskkonnaks.


Vali naha osale vastav tähtsus: Higinääre.


Vali hingamiselundile/hingamisviisile vastav näide selgrootust loomast: lõpused.


Vali hingamiselundile/hingamisviisile vastav näide selgrootust loomast: trahheed.


Vali hingamiselundile/hingamisviisile vastav näide selgrootust loomast: kopsud.


Vali hingamiselundile/hingamisviisile vastav näide selgrootust loomast: nahk/kehapind.


Vali kala kohastumusele vastav ülesanne: Ujupõis.

vees hingamiseks / aitavad omastada vees lahustunud hapnikku.

aitab hoida vees õiget sügavust / see võimendab helisid ja parandab seega kalade kuulmist / aitab kaladel reguleerida ujumissügavust.

ümbritseva vee liikumise, võnkumise tajumiseks / aitab toidu otsingul / takistuste vältimiseks / eriline meeleelund, millega kalad tajuvad veerõhku, veevõnkeid, vee liikumist, vaenlaste ja saakloomade tekitatud veevõnkeid.

aitab vees hästi liikuda / vähendab veetakistust


Vali kala kohastumusele vastav ülesanne: Lõpused.


Vali kala kohastumusele vastav ülesanne: Küljejoon.


Vali kala kohastumusele vastav ülesanne: Voolujooneline keha.


Vali eluslooduse riigile vastav väide hingamise kohta: kahepaiksed.

Hingamiseks on suure sisepinnaga kopsusombukestest koosnevad kopsud.

Omastavad vees lahustunud hapnikku lõpuste abil.

Lisaks kopsudele saavad hapnikku niiske naha kaudu


Vali eluslooduse riigile vastav väide hingamise kohta: imetajad.


Vali eluslooduse riigile vastav väide hingamise kohta: kalad.


Vali eluslooduse riigile vastav väide hingamise kohta: linnud.


Vali omadus, mis vastab järgneva(te)le taime hõimkon(n/d)adele: katteseemnetaimed, paljasseemnetaimed.

Paljunevad seemnetega
Neil on juhtsooned
Levinuim taimerühm Maal


Vali omadus, mis vastab järgneva(te)le taime hõimkon(n/d)adele: katteseemnetaimed, paljasseemnetaimed, sõnajalad.


Vali omadus, mis vastab järgneva(te)le taime hõimkon(n/d)adele: katteseemnetaimed.


Järjesta nimetatud selgroogsete rühmad evolutsioonilise arengu järjekorras. Vali vastusevariantide hulgast õige järjestus.

1. kahepaiksed; 2. kalad; 3. imetajad; 4. roomajad

1. roomajad; 2. imetajad; 3. kalad; 4. kahepaiksed

1. kahepaiksed; 2. roomajad; 3. kalad; 4. imetajad

1. imetajad; 2. kalad; 3. roomajad; 4. kahepaiksed

1. kalad; 2. roomajad; 3. imetajad; 4. kahepaiksed

1. kalad; 2. kahepaiksed; 3. roomajad; 4. imetajad


Järjesta taime ehitusüksused väiksemast suuremani. Vali vastusevariantide hulgast õige järjestus.

1. kloroplast; 2. põhikude; 3. leherakk; 4. leht

1. põhikude; 2. kloroplast; 3. leht; 4. leherakk

1. leherakk; 2. põhikude; 3. leht; 4. kloroplast

1. leht; 2. põhikude; 3. leherakk; 4. kloroplast

1. leherakk; 2. kloroplast; 3. leht; 4. põhikude

1. kloroplast; 2. leherakk; 3. põhikude; 4. leht


Järjesta evolutsioonilised protsessid alates kõige varasemast. Vali vastusevariantide hulgast õige järjestus.

1. Tekivad hulkraksed loomad; 2. Ilmuvad esimesed selgroogsed loomad; 3. Esimesed loomad asustavad maismaad; 4. Saurused surevad välja; 5. Inimese eellastest areneb tänapäeva inimene

1. Saurused surevad välja; 2. Inimese eellastest areneb tänapäeva inimene; 3. Esimesed loomad asustavad maismaad; 4. Tekivad hulkraksed loomad; 5. Ilmuvad esimesed selgroogsed loomad

1. Tekivad hulkraksed loomad; 2. Esimesed loomad asustavad maismaad; 3. Saurused surevad välja; 4. Ilmuvad esimesed selgroogsed loomad; 5. Inimese eellastest areneb tänapäeva inimene

1. Saurused surevad välja; 2. Inimese eellastest areneb tänapäeva inimene; 3. Tekivad hulkraksed loomad; 4. Esimesed loomad asustavad maismaad; 5. Ilmuvad esimesed selgroogsed loomad

1. Esimesed loomad asustavad maismaad; 2. Inimese eellastest areneb tänapäeva inimene; 3. Ilmuvad esimesed selgroogsed loomad; 4. Saurused surevad välja; 5. Tekivad hulkraksed loomad

1. Esimesed loomad asustavad maismaad; 2. Saurused surevad välja; 3. Ilmuvad esimesed selgroogsed loomad; 4. Inimese eellastest areneb tänapäeva inimene; 5. Tekivad hulkraksed loomad


Järjesta taimerühmad Maale ilmumise järjekorras alates vanimast. Vali vastusevariantide hulgast õige järjestus.

1. katteseemnetaimed; 2. paljasseemnetaimed; 3. sammaltaimed; 4. sõnajalad

1. sammaltaimed; 2. paljasseemnetaimed; 3. katteseemnetaimed; 4. sõnajalad

1. sõnajalad; 2. sammaltaimed; 3. katteseemnetaimed; 4. paljasseemnetaimed

1. sammaltaimed; 2. sõnajalad; 3. paljasseemnetaimed; 4. katteseemnetaimed

1. paljasseemnetaimed; 2. katteseemnetaimed; 3. sõnajalad; 4. sammaltaimed

1. sõnajalad; 2. katteseemnetaimed; 3. paljasseemnetaimed; 4. sammaltaimed


Järjesta puugi elutsükli etapid alustades munast. Vali vastusevariantide hulgast õige järjestus.

1. muna; 2. täiskasvanud; 3. nümf; 4. puuk ehk valmik; 5. vastne

1. vastne; 2. nümf; 3. puuk ehk valmik; 4. muna; 5. täiskasvanud

1. muna; 2. puuk ehk valmik; 3. vastne; 4. nümf; 5. täiskasvanud

1. täiskasvanud; 2. vastne; 3. muna; 4. puuk ehk valmik; 5. nümf

1. muna; 2. vastne; 3. nümf; 4. täiskasvanud; 5. puuk ehk valmik

1. nümf; 2. vastne; 3. täiskasvanud; 4. muna; 5. puuk ehk valmik


Järjesta preparaadi valmistamise etapid Vali vastusevariantide hulgast õige järjestus.

1. Aseta uuritav objekt alusklaasile veetilka.; 2. Eemalda liigne vesi filterpaberiga.; 3. Pane katteklaas servaga vastu alusklaasi ja lase sellel õrnalt objektile kukkuda.; 4. Tilguta veepiisk alusklaasile.; 5. Aseta preparaat mikroskoobi töölauale.

1. Eemalda liigne vesi filterpaberiga.; 2. Tilguta veepiisk alusklaasile.; 3. Pane katteklaas servaga vastu alusklaasi ja lase sellel õrnalt objektile kukkuda.; 4. Aseta preparaat mikroskoobi töölauale.; 5. Aseta uuritav objekt alusklaasile veetilka.

1. Aseta uuritav objekt alusklaasile veetilka.; 2. Tilguta veepiisk alusklaasile.; 3. Aseta preparaat mikroskoobi töölauale.; 4. Pane katteklaas servaga vastu alusklaasi ja lase sellel õrnalt objektile kukkuda.; 5. Eemalda liigne vesi filterpaberiga.

1. Tilguta veepiisk alusklaasile.; 2. Aseta preparaat mikroskoobi töölauale.; 3. Pane katteklaas servaga vastu alusklaasi ja lase sellel õrnalt objektile kukkuda.; 4. Aseta uuritav objekt alusklaasile veetilka.; 5. Eemalda liigne vesi filterpaberiga.

1. Tilguta veepiisk alusklaasile.; 2. Aseta uuritav objekt alusklaasile veetilka.; 3. Pane katteklaas servaga vastu alusklaasi ja lase sellel õrnalt objektile kukkuda.; 4. Eemalda liigne vesi filterpaberiga.; 5. Aseta preparaat mikroskoobi töölauale.

1. Eemalda liigne vesi filterpaberiga.; 2. Aseta uuritav objekt alusklaasile veetilka.; 3. Aseta preparaat mikroskoobi töölauale.; 4. Pane katteklaas servaga vastu alusklaasi ja lase sellel õrnalt objektile kukkuda.; 5. Tilguta veepiisk alusklaasile.


Üks tuntumaid reflekse on põlverefleks. Järjesta refleksikaare etapid. Vali vastusevariantide hulgast õige järjestus.

1. Impulss liigub lihasesse.; 2. Põlve närvirakkudes tekib närviimpulss.; 3. Seljaajus analüüsitakse sinna jõudnud impulssi ning tehakse otsus.; 4. Lihas tõmbub kokku.; 5. Impulss liigub seljaajju.

1. Lihas tõmbub kokku.; 2. Põlve närvirakkudes tekib närviimpulss.; 3. Impulss liigub seljaajju.; 4. Impulss liigub lihasesse.; 5. Seljaajus analüüsitakse sinna jõudnud impulssi ning tehakse otsus.

1. Lihas tõmbub kokku.; 2. Impulss liigub lihasesse.; 3. Impulss liigub seljaajju.; 4. Seljaajus analüüsitakse sinna jõudnud impulssi ning tehakse otsus.; 5. Põlve närvirakkudes tekib närviimpulss.

1. Impulss liigub seljaajju.; 2. Seljaajus analüüsitakse sinna jõudnud impulssi ning tehakse otsus.; 3. Põlve närvirakkudes tekib närviimpulss.; 4. Lihas tõmbub kokku.; 5. Impulss liigub lihasesse.

1. Impulss liigub lihasesse.; 2. Põlve närvirakkudes tekib närviimpulss.; 3. Impulss liigub seljaajju.; 4. Lihas tõmbub kokku.; 5. Seljaajus analüüsitakse sinna jõudnud impulssi ning tehakse otsus.

1. Põlve närvirakkudes tekib närviimpulss.; 2. Impulss liigub seljaajju.; 3. Seljaajus analüüsitakse sinna jõudnud impulssi ning tehakse otsus.; 4. Impulss liigub lihasesse.; 5. Lihas tõmbub kokku.


Milline vastusevariantidest on taime tunnus ja ei ole looma tunnus?

Rakkudes puudub rakukest, plastiide ei ole


Aine- ja energiavahetus (toitumine, hingamine, eritamine)


Toestab sise- või välistoest
Osade organite piiramatu kasv
Kasv ja areng
Varuaineks glükogeen


Rakkudes on kloroplastid, vakuoolid, rakukest


Keha toetavad puitunud kestaga rakud ja rakusisene rõhk


Milline vastusevariantidest on looma tunnus ja ei ole taime tunnus?


Kasv ja areng
Osade organite piiramatu kasv
Varuaineks tärklis
Aktiivne liikumine


Kasv ja areng
Elundkonnad puuduvad
Fotosüntees
Toestab sise- või välistoest


Milline järgmistest vastusevariantidest on nii taime kui looma tunnus?


Elundkondade esinemine
Elundkonnad puuduvad
Kasv ja areng
Toestab sise- või välistoest


Milline vastusevariantidest on bakteri tunnus ja ei ole viiruse tunnus?

ei loeta elusorganismide hulka
kõik on parasiidid
sisaldavad valke
rakuline ehitus


poolduvad / rakk jaguneb ja moodustub
võivad tõvestada teisi organisme
kõik on parasiidid
ei loeta elusorganismide hulka


paneb peremeesraku tootma uusi viiruseid / puudub iseseisev paljunemisvõime

kaks tütarrakku / iseseisev paljunemisvõime

puudub rakuline ehitus / koosneb pärilikkusainest, mille ümber on valguline kate


viirustega võrreldes suuremad
üliväikesed
puudub ainevahetus
sisaldavad valke


nende hulgas on nii parasiite, kui ka sümbionte, fotosünteesijaid;


Milline vastusevariantidest on viiruse tunnus ja ei ole bakteri tunnus?

väikesed mõõtmed võrreldes teiste organismidega


Milline järgmistest vastusevariantidest on nii bakteri kui viiruse tunnus?


on võimelised aja jooksul muutuma ja arenema


on elusorganismid
kõik on parasiidid
puudub ainevahetus
võivad tõvestada teisi organisme


Milline vastusevariantidest on pärmseene tunnus ja ei ole viiruse tunnus?

Ainevahetus puudub
rakuline ehitus puudub
Üherakulised
Sisaldavad pärilikkusainet ja valke


Kääritamine
rakuline ehitus puudub
Sisaldavad pärilikkusainet ja valke
Ainevahetus puudub


Sisaldavad pärilikkusainet ja valke
rakuline ehitus puudub
Pungumine
Ainevahetus puudub


Milline vastusevariantidest on viiruse tunnus ja ei ole pärmseene tunnus?

rakuline ehitus puudub
Üherakulised
Sisaldavad pärilikkusainet ja valke
Kääritamine


Sisaldavad pärilikkusainet ja valke
Pungumine
Ainevahetus puudub
Üherakulised


Milline järgmistest vastusevariantidest on nii pärmseene kui viiruse tunnus?

Üherakulised
rakuline ehitus puudub
Sisaldavad pärilikkusainet ja valke
Ainevahetus puudub


Milline vastusevariantidest on täiskasvanud kahepaikse tunnus ja ei ole kala tunnus?


Milline järgmistest vastusevariantidest on nii täiskasvanud kahepaikse kui kala tunnus?


Milline vastusevariantidest on selgrootute tunnus ja ei ole selgroogsete tunnus?

Kõikidel loomadel on kahekülgne sümmeetria


Milline vastusevariantidest on selgroogsete tunnus ja ei ole selgrootute tunnus?

Enamikul on koed, elundid, elundkonnad
Esineb ka liitsugulisi loomi
Paljudel esineb avatud vereringe
Närvisüsteem on hästi väljaarenenud


Milline järgmistest vastusevariantidest on nii selgrootute kui selgroogsete tunnus?


Milline vastusevariantidest on fotonsünteesi omadus ja ei ole hingamise omadus?

Toimub kõikides taimeorganites
Varustab taime energiaga
Lähteaineteks on süsihappegaas ja vesi
Toimub ööpäevaringselt


Toimub ööpäevaringselt
Toimub kõikides taimeorganites
Varustab taime energiaga
Tekib glükoos ja hapnik


Toimub klorofülli sisaldavates organites


Milline vastusevariantidest on hingamise omadus ja ei ole fotonsünteesi omadus?


Milline vastusevariantidest on elusorganismi tunnus ja ei ole eluta objekt tunnus?

puudub iseseisev paljunemisvõime, ei paljune ilma peremeesrakuta


Milline vastusevariantidest on eluta objekt tunnus ja ei ole elusorganismi tunnus?

esineb pärilikkusaine ja valgud
evolutsioneeruvad
muutuvad ja arenevad
puudub rakuline ehitus


esineb pärilikkusaine ja valgud
puudub aine- ja energiavahetus
evolutsioneeruvad
muutuvad ja arenevad


Milline vastusevariantidest on naiste omadus ja ei ole meeste omadus?

Saavad kasutada rasestumisvastaseid vahendeid


Milline vastusevariantidest on meeste omadus ja ei ole naiste omadus?

Puberteedieas hakkab organism tootma suguhormoone


Milline järgmistest vastusevariantidest on nii naiste kui meeste omadus?


Milline vastusevariantidest on munaraku tunnus ja ei ole seemneraku tunnus?

organism toodab neid kõrge eani
toitainerikas
valmimine algab puberteedieas
valmib munandis


organism toodab neid kõrge eani
areneb munasarjas
valmimine algab puberteedieas
valmib munandis


Milline vastusevariantidest on seemneraku tunnus ja ei ole munaraku tunnus?

toitainerikas
sisaldab sugukromosoomi
areneb munasarjas
valmib munandis


organism toodab neid kõrge eani
sisaldab sugukromosoomi
toitainerikas
areneb munasarjas


Milline järgmistest vastusevariantidest on nii muna- kui seemneraku tunnus?

toitainerikas
sisaldab sugukromosoomi
valmib munandis
organism toodab neid kõrge eani


valmimine algab puberteedieas
organism toodab neid kõrge eani
valmib munandis
areneb munasarjas


Milline vastusevariantidest on püsisoojaste omadus ja ei ole kõigusoojased omadus?

Kasutavad keha soojendamiseks keskkonna soojust


Organism ise reguleerib kehatemperatuuri


Milline vastusevariantidest on kõigusoojased omadus ja ei ole püsisoojaste omadus?


Keemiline element on määratud ___ arvuga aatomituumas, sest element on kindla tuumalaenguga aatomite liik.


Aatommassi ümardamisel saame massiarvu, mis on võrdne prootonite ja ___ arvude summaga.


Ühes ja samas ___ olevatel elementidel on sarnased omadused, sest neil on ühesugune väliskihi elektronide arv.


___ side on keemiline side, mis tekib ühiste elektronipaaride moodustumisel.


Metalliaatomid loovutavad alati keemiliste reaktsioonide käigus elektrone ja muutuvad seejuures ___ laetud ioonideks


Kuidas muutub maomahla pH väärtus Maaloxi närimistablettide võtmisel?


Küpsetuspulber sisaldab täiteainena ning niiskuse imamiseks maisitärklist. Milline mõiste iseloomustab tärklist (C6H10O5)n?


Nafta on looduslik segu. Mis on nafta peamised koostisained?

alkoholid oksiidid süsivesinikud süsivesikud


Segu, mis on moodustunud tahke lahustumatu aine pihustumisel vedelikus.

lahus emulsioon suspensioon aerosool vaht tarre


Ühtlane segu, mis koosneb kahest või enamast ainest.


Milline järgnevatest on taastuv energiaallikas?


Kas heksaan on hüdrofiilne või hüdrofoobne aine?


Millist neist sooladest ei ole võimalik saada metalli ja happe lahuse vahelisel reaktsioonil?


Fosfori oksüdatsiooniaste fosfaanis on ___:


Kaltsiumkarbiidist moodustuv etüün kuulub ___ aineklassi.


Reaktsioonivõrrandi kordajatest järeldub, et 1 mooli kaltsiumkarbiidi reageerimisel veega moodustub 1 ___ etüüni.


Kas alumiiniumi põlemisreaktsioon on eksotermiline või endotermiline?


Kas alumiiniumi põlemisreaktsioonis on alumiinium oksüdeerija või redutseerija?


Milline on kaltsiumhüdroksiidi lahustuvus vees?

lahustuv
vähelahustuv
praktiliselt mittelahustuv


Mis tüüpi pihus on lubjapiim ehk tahke kaltsiumhüdroksiidi veega segamisel saadav pihus?


Mis on kaltsiumhüdroksiidi lisamisel veele saadava segu pH?


Kaltsiumhüdroksiidi võib kasutada hapete neutraliseerimiseks. Kuidas muutub happelahuse pH, kui sellele lisada kaltsiumhüdroksiidi?


Mis keemilist elementi või elemendi aatomit on kirjeldatud? Tuumalaeng +29.


Mis keemilist elementi või elemendi aatomit on kirjeldatud? 4 elektronkihti, välisel elektronkihil 7 elektroni.


Mis keemilist elementi või elemendi aatomit on kirjeldatud? Tuumas 14 prootonit ja 14 neutronit.


Mis keemilist elementi või elemendi aatomit on kirjeldatud? Liidab naatriumi aatomitega reageerides 2 elektroni.


Millist metalli või sulamit on kasutatud järgmise eseme valmistamisel: kirves?


Millist metalli või sulamit on kasutatud järgmise eseme valmistamisel: joogipurk?


Millist metalli või sulamit on kasutatud järgmise eseme valmistamisel: elektrikaabel?


alkoholid karboksüülhapped rasvad sahhariidid süsivesinikud


Kas süsinik propeeni täieliku põlemise reaktsiooni käigus oksüdeerus või redutseerus.


Mis on vastava oksiidi valemile vastav nimetus: FeO?


Mis on vastava oksiidi valemile vastav nimetus: BaO?


Mis on vastava oksiidi valemile vastav nimetus: P4O10?


Mis on vastava oksiidi valemile vastav nimetus: SiO2?


ainete segu
lihtaine
liitaine
mittemetall


Kuidas nimetatakse aineid, millel on tugev vastastikmõju veega?

hüdrofoobsed ained
hüdrofiilsed ained
oksüdeerivad ained
redutseerivad ained


Millisest kütusest toodetakse ligikaudu ¾ Eesti elektrienergiast?

maagaas
raske kütteõli
biodiisel
kivisüsi
bioetanool
puit
põlevkivi


Mis maakond andis 2016. aastal suurima osa SO2 heitkogustest?

Harjumaa Tartumaa Ida-Virumaa Pärnumaa Raplamaa


Mis tüüpi keemilised sidemed on aatomite vahel metanooli molekulis?

kovalentsed sidemed
ioonilised sidemed
metallilised sidemed


lämmastikhape lämmastikushape väävelhape väävlishape


vääveleoksiid fosforhape tetrafosfordekaoksiid fosforoksiid


Mis on järgneva aine nimetus: Ca3(PO4)2?


Millist järgmistest koduses majapidamises leiduvatest ainetest sobib kasutada maha läinud akuhappe neutraliseerimiseks?

tärklis piiritus söögisooda äädikas keedusool


Milline on naatriumiooni Na+ prootonite arv tuumas?


Milline on naatriumiooni Na+ elektronide koguarv elektronkattes?


Milline on naatriumiooni Na+ elektronkihtide arv?


Milline on naatriumiooni Na+ elektronide arv välisel elektronkihil?


Mis aine on redutseerija alumiiniumoksiidi tekke reaktsioonil alumiiniumkausi pinnale?


Alumiiniumisulamite eeliseks teiste sulamite ees on ___

kõrge sulamistemperatuur
väike tihedus
hea magnetilisus
väike soojusjuhtivus


Teras sisaldab lisaks rauale kuni 2% ___


Klaasi toorained on CaCO3, Na2CO3 ja ___


Mis on alumiiniumi aatomi prootonite arv tuumas?


Mis on alumiiniumi aatomi neutronite arv tuumas?


Mis on alumiiniumi aatomi elektronide koguarv?


Mis on alumiiniumi aatomi elektronkihtide arv?


Mis on alumiiniumi aatomi elektronide arv väliskihil?


hästi lahustuv
vähelahustuv
praktiliselt lahustumatu


Suurema koguse kustutatud lubja segamisel veega tekib ___

tõeline lahus
suspensioon
emulsioon
aerosool


Põllumajanduses kasutatakse ka lämmastikuühendeid, näiteks Ca(NO3)2, NaNO3 ja KNO3. Mis anorgaaniliste ainete põhiklassi kuuluvad loetletud ained?


Milliseid toitaineid sisaldab sealiha peamiselt?

valke ja rasvu
valke ja sahhariide
sahhariide ja rasvu.


Sealihašašlõki kõrvale süüakse sageli lehtsalatist, tomatist ja kurgist valmistatud toorsalatit. Mis toitaineid sisaldab selline salat kõige rohkem?


Süsinik kui keemiline element moodustab kaks tuntud oksiidi: CO ja CO2. Mille poolest need oksiidid sarnanevad?

sama tihedusega
samas aineolekus
mürgised


Üks süsiniku oksiididest reageerib veega. Mis on selle reaktsiooni saaduseks?


Mitu elektroni on MgCl2 koostises olevas katioonis?


Mitu mooli liitiumi kulub reageerimiseks 0,5 mooli hapnikuga?


Mitu prootonit on hapniku aatomi tuumas?


Mis on keemiline element, mille aatomis on kolm elektronkihti ja välisel elektronkihil neli elektroni


Kõige levinum metalliline element maakoores on alumiinium. Mitu neutronit on alumiiniumi aatomi tuumas?


Kui suur on absoluutväärtuselt alumiiniumi katiooni tuumalaeng?


Mitu elektroni on alumiiniumi katioonis kokku?


Levinuimad metallilised elemendid maakoores on: Al, Fe, Ca, Na, Mg, K, Ti. Millised kaks nende hulgast on sarnaste keemiliste omadustega?

Al ja K
Fe ja Ti
Ca ja Mg
Fe ja Ca
K ja Ca


Mis mineraali keemilise valemiga on tegu: SiO2?


Mis mineraali keemilise valemiga on tegu: Al203?


Mis mineraali keemilise valemiga on tegu: TiO2?


Mis mineraali keemilise valemiga on tegu: Cu2O?


Millise keemilise elemendi aatomitest koosneb teemant?


Milline väide iseloomustab mangaani käitumist reaktsioonil soolhappega?

Mangaan on redutseerija ja oksüdeerub
Mangaan on redutseerija ja redutseerub
Mangaan on oksüdeerija ja oksüdeerub
Mangaan on oksüdeerija ja redutseerub.


Milline järgmistest aine valemitest on happe oma?


Milline järgmistest aine valemitest on lihtaine oma?


Milline järgmistest aine valemitest on soola oma?


Mis aine sobib (tasakaalustamata) reaktsioonivõrrandisse lünka P4O10 + _________ → H3PO4?


Missugune on järgneva reaktsiooni käigus moodustuva aine pH: P4O10 + 6H2O → 4H3PO4?


Milleks saab keeduklaasi kõige paremini soola puhastamise protsessis kasutada?

Kivisoola kristallide peenestamine
Suspensiooni filtreerimine
Lahusest liigse vee aurustamine


Milleks saab lehtrit kõige paremini soola puhastamise protsessis kasutada?


Milleks saab uhmrit kõige paremini soola puhastamise protsessis kasutada?


Milleks saab portselankaussi kõige paremini soola puhastamise protsessis kasutada?


Mis järgnevatest omadustest kirjeldab süsinikoksiidi lõhna?


Mis järgnevatest omadustest kirjeldab süsinikoksiidi?

reageerib veega
õhust suurema tihedusega
väga mürgine


Kuidas nimetatakse aineid, mis koosnevad ainult süsinikust ja vesinikust?

süsinikud süsivesikud süsivesinikud süsihapped


Butaanist saab valmistada ka äädikhapet. Mis on äädikhappe keemiline nimetus?


Veevaba äädikhapet nimetatakse ka jää-äädikaks. Millise sisuga ohumärk on jää-äädika pudelil?

oksüdeeriv
väga mürgine
plahvatusohtlik
söövitav


Millise neist sooladest lahustuvus vees sõltub enim temperatuurist?

kaaliumkloriid kaaliumnitraat kaaliumsulfaat kaaliumkarbonaat


Millisel temperatuuril on kaaliumkarbonaadi ja kaaliumnitraadi lahustuvus vees võrdne (Celsiuse kraadides)?


Milline neist kuuest elektronskeemist vastab elemendile, mis paikneb perioodilisustabeli 4. perioodis?


Milline neist kuuest elektronskeemist vastab elemendile, millele on iseloomulik moodustada ioone laenguga 2−?


Millisele keemilisele elemendile vastav elektronskeem on 2)8)5)?


Mitu neutronit on elemendi tuumas, millele vastav elektronskeem on 2)8)5)?


Mis on a kriidi ja paekivi peamise koostisaine valem?


Mis on kriidi ja soolhappe vahelise keemilise reaktsiooni tunnus?

sademe teke
gaasi eraldumine
lõhna teke
värvuse muutus
soojuse eraldumine


Mis on soogaasi keemiline nimetus, kui selle valem on CH4?


Mis sisuga ohumärk peab olema CH4 mahutil?

söövitav
ohtlik keskkonnale
väga mürgine
tuleohtlik


Mis aineklassi kuuluvad järgmised ained: H2SO4, H3PO4, HCl?


Mis väide iseloomustab nii etanooli kui etaanhapet?

hüdrofiilsed, lahustuvad vees halvasti
hüdrofiilsed, lahustuvad vees hästi
hüdrofoobsed, lahustuvad vees halvasti
hüdrofoobsed, lahustuvad vees hästi


Millise järgnevatest ainetest pH on suurim?

lämmastikhape etaanhape etanool naatriumhüdroksiid


Millise järgnevatest ainetest pH on väikseim?


elektritakisti
elektrigeneraator
täielik päikesevarjutus
kasutegur
areomeeter


ülemaailmne gravitatsioon
manomeeter
kang
dünamomeeter
soojushulk


mõõtesilinder laeng püsimagnet tihedus termotuumareaktsioon


areomeeter vedrupendel raadiolaine plokk amplituud


valgus sagedus mõõdulint plokk elektrigeneraator


ampermeeter voltmeeter sagedus luup valgusvihk


dünamomeeter
Kuu tiirlemine ümber Maa
objektiiv
magnetnõel
sagedus


vedru rõhk mõõtesilinder temperatuur konvektsioon


elektrigeneraator temperatuur vedru nihik peegeldumine


tihedus termos elektrilaeng elektriväli voltmeeter


soojushulk
lendav nool
ampermeeter
müra
elektritakisti


mõõtesilinder vikerkaar elektrigeneraator soojushulk manomeeter


mõõdulint ampermeeter niitpendel kasutegur virmalised


ruumala
kell
lendav nool
kondenseerumine
voltmeeter


termos tihedus sagedus vattmeeter hõõrdumine


pall
kell
kell
tihedus
taimede härmatumine


võnkeperiood patarei soojuspaisumine manomeeter temperatuur


ülemaailmne gravitatsioon
amplituud
dünamomeeter
valgusvihk
plokk


pall termotuumareaktsioon kell temperatuur termomeeter


taimede härmatumine
kell
tihedus
nihik
patarei


mõõtesilinder kell valgusvihk temperatuur pall


elektritakisti
Kuu tiirlemine ümber Maa
hõõrdumine
ampermeeter
elektrivoolu töö


sirkel soojushulk elektriväli areomeeter dünamomeeter


võnkeperiood luup elektriväli ampermeeter termomeeter


Kuu tiirlemine ümber Maa
oommeeter
patarei
patarei
sagedus


areomeeter
raadiolaine
oommeeter
patarei
gaasi rõhk


plokk soojuspaisumine voltmeeter elektrilaeng termos


helikõrgus kondenseerumine kiik valgusvihk voltmeeter


patarei
täielik päikesevarjutus
termotuumareaktsioon
kasutegur
nihik


manomeeter
periood
sirkel
Kuu tiirlemine ümber Maa
müra


elektritakisti elektriväli nihik nihik soojushulk


dünamomeeter
niitpendel
elektrigeneraator
erisoojus
taimede härmatumine


fookuskaugus mõõtesilinder oommeeter aku virmalised


mõõtesilinder erisoojus peegeldumine kang kasutegur


valgus kasutegur kiik areomeeter erisoojus


mõõdulint
niitpendel
gaasi rõhk
pall
inerts


püsimagnet kondenseerumine tihedus termomeeter periood


nihik soojushulk hõõrdumine fookuskaugus püsimagnet


luup
taimede härmatumine
plokk
dünamomeeter
soojushulk


laeng
sirkel
virmalised
voltmeeter
taimede härmatumine


helikõrgus kell virmalised patarei valgusvihk


müra vedru temperatuur soojushulk ampermeeter


konvektsioon vedru soojushulk oommeeter plokk


kang rõhk manomeeter termotuumareaktsioon püsimagnet


sagedus vattmeeter luup hõõrdumine laeng


pall
gaasi rõhk
elektriväli
erisoojus
voltmeeter


kasutegur termotuumareaktsioon vedru ampermeeter hõõrdumine


termomeeter
soojushulk
Kuu tiirlemine ümber Maa
lendav nool
täielik päikesevarjutus


vedrupendel
temperatuur
manomeeter
ülemaailmne gravitatsioon
oommeeter


magnetnõel manomeeter periood müra kasutegur


gaasi rõhk
elektriväli
mõõtesilinder
termos
konvektsioon


ampermeeter kiik mõõtesilinder peegeldumine rõhk


niitpendel elektriväli periood erisoojus mõõtesilinder


müra
voltmeeter
ülemaailmne gravitatsioon
laeng
kang


helikõrgus kondenseerumine helikõrgus kell elektrigeneraator


nihik soojuspaisumine temperatuur manomeeter patarei


aku
temperatuur
voltmeeter
inerts
Kuu tiirlemine ümber Maa


kasutegur
mõõdulint
objektiiv
taimede härmatumine
termomeeter


kell
elektritakisti
elektriväli
Kuu tiirlemine ümber Maa
võnkeperiood


soojushulk
taimede härmatumine
temperatuur
manomeeter
luup


mõõtesilinder
ülemaailmne gravitatsioon
sirkel
gaasi rõhk
laeng


ruumala müra oommeeter püsimagnet temperatuur


areomeeter valgusvihk temperatuur plokk termotuumareaktsioon


Pinget vooluringis suurendati viis korda. Milline väide on õige?

Tarbija takistus ei muutunud.
Tarbija takistus suurenes viis korda.
Tarbija takistus vähenes viis korda.


Pinget vooluringis vähendati kaks korda. Milline väide on õige?

Voolutugevus suurenes tarbijas kaks korda.

Voolutugevus vähenes tarbijas kaks korda.

Pinge muutmine vooluringis ei mõjuta voolutugevust tarbijas.


Klaasist valmistatud läätse optiline tugevus on +5 dpt õhus. See tähendab, et …

selline lääts on alati valgust koondav.
sellise läätse fookuskaugus on 20 cm.
sellise läätse fookuskaugus on 5 m.


vesiniku aatomi tuumad.
suure sagedusega elektromagnetkiirgus.
kiirete elektronide voog.


Keemilise elemendi järjekorranumber keemiliste elementide perioodilisustabelis võrdub...

kõigi prootonite ja neutronite arvuga tuumas.


kriitilist massi.
kõrget temperatuuri ja suurt rõhku.
madalat temperatuuri ja väikest rõhku.


süsiniku aatomid, milles on erinev arv elektrone.

süsiniku aatomi tuumad, milles on erinev arv neutroneid.

süsiniku aatomi tuumad, milles on erinev arv prootoneid.


Vase tihedus on 8900 kg/m^3. See tähendab, et

1 kilogrammi vase ruumala on 8900 m³.
1 kuupmeetri vase mass on 8900 kg.
8900 kuupmeetri vase mass on 1 kg.


kehale mõjuv raskusjõud suurem kui üleslükkejõud.

kehale mõjuv raskusjõud võrdne üleslükkejõuga.

kehale mõjuv raskusjõud väiksem kui üleslükkejõud.


ühepalju prootoneid.
ühepalju neutroneid.
prootonite ja neutronite arv võrdne.


kineetiline energia suureneb ja potentsiaalne energia väheneb.

potentsiaalne energia suureneb ja kineetiline energia väheneb.

kineetiline energia on kogu aeg muutumatu.


Aatomis elektriliselt positiivselt laetud osakesed on


... vedelikes, gaasides ja vaakumis.
... ainult gaasides ja vedelikes.
... vedelikes, gaasides ja tahkistes


Liikuvas rongis on vaja raske ese nihutada rongi liikumise suunas. Seda on kõige

lihtsam teha kui
... rong seisab paigal.
... rong kiirendab järsult.
... rong pidurdab järsult.


... näiline, vähendatud.
... tõeline, vähendatud.
... tõeline, suurendatud.


Tikutoosil on kolm erineva pindalaga külge: ots (kõige väiksem külg), väävliga kaetud

külg (keskmise suurusega külg) ja pildiga külg (kõige suurem külg). Tikutoosi rõhk

lauale on vähim siis, kui tikutoos toetub lauale


Mis juhtub, kui 0 °C olevasse piiritusse lasta tükk jääd?

Jäätükk hõljub piirituses.
Jäätükk ujub piirituses.
Jäätükk vajub põhja.


Kütuse kütteväärtuse leidmiseks peab teadma

... kütuse erisoojust, massi ja alg- ning lõpptemperatuuri.

... kütuse algtemperatuuri ja täielikul põlemisel eraldunud soojushulka.

... kütuse massi ja selle täielikul põlemisel eraldunud soojushulka.


... seda madalamat heli see tekitab.
... seda puhtamat heli see tekitab.
... seda kõrgemat heli see tekitab.


Energia jäävuse seadusest järeldub, et kui võidetakse jõus neli korda, siis

... võidetakse teepikkuses neli korda.
... võidetakse töös neli korda.
... kaotatakse teepikkuses neli korda.


Kui ese asub kumerläätse fookuse ja kahekordse fookuse vahel, siis tekkinud kujutis on

... tõeline, pööratud, vähendatud.
... näiline, pööratud, vähendatud.
... tõeline, pööratud, suurendatud.


Kui voolutugevus lambipirni hõõgniidis on 0,1 A, siis tähendab see, et

... hõõgniidi ristlõiget läbib 1 sekundis 0,1 C suurune elektrilaeng.

... 0,1 C suuruse elektrilaengu nihutamiseks tehakse tööd 1 J.


... nurka langeva kiire ja pinna ristsirge vahel.


Vesiniku üks isotoopidest on H. See tähendab, et selle isotoobi

... aatomi tuumas on 1 prooton ja 2 elektroni.

... aatomi tuumas on 2 prootonit ja 1 neutron.

... aatomi tuumas on 1 prooton ja 2 neutronit.


... Maa pöörlemisest ümber oma telje.
... Maa tiirlemisest ümber oma telje.
... Maa tiirlemisest ümber Päikese.


Hõbeda sulamissoojus 88 000 J/kg tähendab, et

... hõbeda soojendamiseks kulub 88 000 J energiat;

... hõbeda sulatamiseks sulamistemperatuuril kulub 88 000 J energiat;

... ühe kilogrammi hõbeda tahkumisel sulamistemperatuuril eraldub 88 000 J energiat.


Läätse optiline tugevus – 2,5 dpt tähendab, et

... läätse fookuskaugus on 40 cm;
... läätse fookuskaugus on 40 m;
... läätse fookuskaugus on 5 cm.


... 92 elektroni ja 146 neutronit;
... 92 prootonit ja 238 elektroni;
... 92 neutronit ja 146 elektroni.


... Maa pöörlemistelg ei ole risti orbiidi tasandiga;

... talvel on Maa Päikesest kaugemal kui suvel;


Keha kiirus suurenes 4 korda; keha kineetiline energia

... suureneb 4 korda;
... suureneb 16 korda;
... suureneb 8 korda;


... negatiivne ja arvuliselt võrdne neutroni laenguga.

... negatiivne ja arvuliselt võrdne elektroni laenguga.

... positiivne ja arvuliselt võrdne elektroni laenguga.


Läätse optiline tugevus 4 dpt tähendab, et

... läätse fookuskaugus on 25 cm.
... läätse fookuskaugus on 25 m.
... läätse fookuskaugus on 4 cm.


... võnkumise amplituud.
... võnkumise sagedus.
... võnkumise levimise kiirus.


Ookeanides liikuvate hoovuste puhul on tegemist soojusenergia ülekandeviisiga,

mida nimetatakse
... konvektsiooniks.
... soojusjuhtivuseks.
... soojuskiirguseks.


... pingest juhtme otstel.
... juhtme ristlõikepindalast.
... voolutugevusest juhtmes.


... kosmiline keha, mis Maa atmosfääri jõudes ei aurustu seal täielikult ja langeb osaliselt maapinnani.

... kosmiline keha, mis Maa atmosfääri jõudes aurustub seal täielikult.

... kosmiline keha, mis tiirleb kord ümber Maa ja kord ümber Kuu.


Missugune taevakeha järgnevast loetelust kuulub Päikesesüsteemi?


Kambriumi kivimid on ... kui Ordoviitsiumi kivimid.


Kristalne aluskord paljandub Soome lahe ....


Kus on lumikate õhem, kas Hiiumaal või Kagu-Eestis?


Millisest ilmakaarest puhub tuul Vilsandil enamasti?


Millise järgneva geograafilise objekti teke on seotud kahe mandrilise laama põrkumisega?

Andid
Himaalaja mäestik
Araabia poolsaar
Madagaskari saar
Jaapani saared
Atlandi ookeani keskmäestik


Millise järgneva geograafilise objekti teke on seotud kahe ookeanilise laama eemaldumisega?


Millise järgneva geograafilise objekti teke on seotud ookeanilise laama sukeldumisega mandrilise laama alla?


Kuidas mõjutab Läänemere elustikku vee madal soolsus?

Läänemeres on organismid suuremad kui Atlandi ookeanis.


Jõe laugveerul on voolukiirus ... kui põrkeveerul.


Jõe põrkeveerul on ülekaalus ... tegevus.


Need on tekkinud liustiku kulutava ja kuhjava tegevuse koostoimel.

Need on tekkinud liustikulõhedes voolanud jõgede setetest.

Need on tekkinud kivimiosakeste settimisel jääjärve põhja.

Need on pikad, piklikud ja järsunõlvalised vallid.


Millises Eesti maakonnas leidub palju voori?


Millises neist Euroopa riikidest kujundab mandrijää tänapäeval pinnavorme?


Milline on tekkelt kõige noorem Eesti maavara?

lubjakivi turvas sinisavi kruus põlevkivi


Suuremõõtkavalisel kaardil kujutatakse ....

väikest ala suure täpsusega
suurt ala väikese täpsusega


Kui tahad vaadata, kuidas sõita Tartust Pariisi, peab kasutama ... kaarti.


2016. aasta suveolümpiamängude avatseremoonia Rio de Janeiros algas reedel 5. augustil kell 20.00 kohaliku aja järgi. Millises linnas oli avatseremoonia otseülekande ajal juba laupäev 6. august?


Põlevkivi on ..., mis sisaldab mereorganismide kivistisi.


Põlevkivi leidub Põhja- ja Kirde-Eestis, kuid seda kaevandatakse ....

Jõgevamaal
Ida-Viru maakonnas
Lääne-Viru maakonnas


Kas väide iseloomustab lehtmetsavööndit või parasvöötme rohtlaid? Viljakad mustmullad on suures osas põldudeks haritud?


Kas väide iseloomustab lehtmetsavööndit või parasvöötme rohtlaid? Suured tamme- ja pöögimetsad on säilinud vähestel aladel?


Kas väide iseloomustab lehtmetsavööndit või parasvöötme rohtlaid? Suvel esineb sageli pikki põuaperioode?


Kas väide iseloomustab lehtmetsavööndit või parasvöötme rohtlaid? Loomastikus on palju pisiimetajaid ja närilisi?


Kas väide iseloomustab lehtmetsavööndit või parasvöötme rohtlaid? Sademed ületavad enamasti aurumise?


Pikajärve ümbruse kõrgeim koht on Suuremõtsa saar, mille absoluutne kõrgus on ....


Ookeaniline maakoor on ... kui mandriline maakoor.


Kas järgnev väide iseloomustab ilma või kliimat Eestis? Tuul puhub juba teist nädalat idast.


Kas järgnev väide iseloomustab ilma või kliimat Eestis? Möödunud talvel oli palju lund.


Kas järgnev väide iseloomustab ilma või kliimat Eestis? Veebruar on Eesti kõige külmem kuu, keskmise temperatuuriga 3,8 °C.


Kas järgnev väide iseloomustab ilma või kliimat Eestis? Eestis valitsevad sageli tsüklonid ja puhub tugev tuul.


Kas järgnev väide iseloomustab ilma või kliimat Eestis? Aastas sajab keskmiselt 550-800 mm.


Kas järgnev väide iseloomustab ilma või kliimat Eestis? Juunikuu oli nii jahe, et ujuma ei saanudki.


Kas järgnev väide iseloomustab ilma või kliimat Eestis? Suvel sadas Tartumaal väga vähe ja sellepärast jäi kartulisaak väikseks.


Kas järgnev väide iseloomustab ilma või kliimat Eestis? Juulikuu 30 aasta keskmine temperatuur oli 17,8 °C.


Kas väide käib okasmetsa või lehtmetsa kohta: liigirikkamaid piirkondi maailmas?


Kas väide käib okasmetsa või lehtmetsa kohta: kasvavad aeglaselt?


Kas väide käib okasmetsa või lehtmetsa kohta: asuvad Kamerunis ja Sumatra saarel?


Kas väide käib okasmetsa või lehtmetsa kohta: asuvad Newfoundlandis, Winnipegi järve ümbruses?


Kas väide käib okasmetsa või lehtmetsa kohta: kasvavad lehis, nulg, tsuuga?


Kas väide käib okasmetsa või lehtmetsa kohta: kasvavad eebenipuu ja mahagon?


Missugust Maa sfääri või maakoore osa väide iseloomustab? Koosneb valdavalt niklist ja rauast.

sisetuum
maakoor
ookeamiline maakoor
vahevöö


Missugust Maa sfääri või maakoore osa väide iseloomustab? Koosneb kõvadest tahketest kivimitest.


Missugust Maa sfääri või maakoore osa väide iseloomustab? Ulatub kuni 2900 km sügavuseni.


Missugust Maa sfääri või maakoore osa väide iseloomustab? Koosneb valdavalt basaltsetest kivimitest.


Millise rannikutüübi kirjeldusega on tegu? Väikesed, madalad ja lauged saared, kus ülekaalus on lainete kuhjav tegevus.


Millise rannikutüübi kirjeldusega on tegu? Madalad kaljusaared, mis koosnevad peamiselt tard- ja moondekivimitest ning kus ülekaalus on lainete kulutav tegevus.


Millise rannikutüübi kirjeldusega on tegu? Järsud rannaastangud, mida lainetus on aja jooksul kulutanud.


Kas öökülmad mai lõpus avaldavad mõju maasikate kasvatamisele või suusakeskuse tegevusele?

maasikate kasvatamisele
suusakeskuse tegevusele


Kas sagedased ja pikemad kuumalained avaldavad mõju maasikate kasvatamisele või suusakeskuse tegevusele?


Kas tugevad tuuled ja sagedased tormid avaldavad mõju maasikate kasvatamisele või suusakeskuse tegevusele?


Kas intensiivsed suvised vihmad avaldavad mõju maasikate kasvatamisele või suusakeskuse tegevusele?


Millisest kivimist Kilimanjaro mägi peamiselt koosneb?

liivakivi põlevkivi kivisüsi marmor basalt gneiss lubjakivi


Mis tegur on Kilimanjaro mäge aja jooksul muutnud?


Kas väide on tõene või väär? Bergeni lähistel leidub kivisütt.


Kas väide on tõene või väär? Iirimaal on peamine loomakasvatusharu seakasvatus.


Kas väide on tõene või väär? Katalaanid elavad Hispaania lõunaosas.


Kas väide on tõene või väär? Merevee soolsus Põhjalahe põhjaosas on suurem kui Liivi lahes.


Kas väide on tõene või väär? Madrid asub Pekingist läänes.


Kas väide on tõene või väär? Vaher ja toomingas hakkavad Kagu-Eestis õitsema umbes nädal hiljem kui Loode-Eestis.


Kas väide on tõene või väär? Jõgeval on külmavaba periood lühem kui Haapsalus.


Kas väide on tõene või väär? Verevi järve kaldad asuvad merepinnast kõrgemal kui Arbi järve kaldad.


Kas väide on tõene või väär? Verevi järve kagukallas on soine.


Kas väide on tõene või väär? Muhu saarel näeme paljandumas Ordoviitsiumi ladestu kivimeid.


Kas väide on tõene või väär? Tuha- ja aherainemägesid leidub Eestis kõige rohkem Lääne-Virumaal.


Kas väide on tõene või väär? Lääne-Saaremaa kõrgustik on otsamoreen.


Kas väide on tõene või väär? Suurima vooluhulgaga jõgi Eestis on Emajõgi.


Kas väide on tõene või väär? Päike tõuseb Tartus varem kui Kuressaares.


Kas väide on tõene või väär? Siumäe absoluutne kõrgus on suurem kui Jaanimäe absoluutne kõrgus.


Kas väide on tõene või väär? Jaanimäe idanõlv on laugem kui läänenõlv.


Kas väide on tõene või väär? Siumäest lääne ja loode suunda jääb soostunud ala.


Kas väide on tõene või väär? 1922. aastal suri Eestis rohkem eakaid inimesi kui 2016. aastal.


Kas väide on tõene või väär? 2016. aastal suri Eestis üle 450 inimese, kes olid vanemad kui 80 aastat.


Kas väide on tõene või väär? Eestis on perioodil 1922-2016 märgatavalt vähenenud imikusurmade arv.


Kas väide on tõene või väär? Brüsselis jaotuvad sademed aasta jooksul ühtlaselt, igas kuus sajab keskmiselt 60–80 mm.


Kas väide on tõene või väär? Oslos sajab aasta jooksul rohkem kui Bergenis.


Kas väide on tõene või väär? Vorkutas kestab polaaröö kauem kui Rovaniemis.


Kas väide on tõene või väär? Kaks olulist maavara, mida kaevandatakse Alaskal, on nafta ja põlevkivi.


Kas väide on tõene või väär? Austraalias ei esine tugevaid maavärinaid, sest Austraalia asub laama keskosas.


Kas väide on tõene või väär? Bellingshausen oli esimene inimene maailmas, kes nägi Antarktise mandrit.


Kas väide on tõene või väär? Bellingshauseni ümbermaailmareis kestis 5 aastat.


Kas väide on tõene või väär? Ekspeditsioon sõitis ümber Antarktise läänest itta.


Kas väide on tõene või väär? Bellingshauseni meri asub põhjapoolkeral.


Kas väide on tõene või väär? 2017–18 on Eesti rahvaarv kasvanud peamiselt loomuliku iibe tõttu.


Kas väide on tõene või väär? 2014. aastal oli Eestis rändesaldo 0.


Kas väide on tõene või väär? 2016–17 on Eestis rahvaarv kasvanud ligikaudu 6000 inimese võrra.


Kas väide on tõene või väär? Windhoekis ei ole päike kunagi seniidis.


Kas väide on tõene või väär? Namiibias võib temperatuur ööpäeva jooksul suures ulatuses kõikuda.


Kas väide on tõene või väär? Tartu ja Windhoek asuvad samal geograafilisel pikkusel.


Kas väide on tõene või väär? Kui Tartus on kell 18.00, siis samal ajal on Quitos kell 2.00 öösel.


Kas väide on tõene või väär? Quito geograafilised koordinaadid on 1°10' N ja 78° 30' S.


Kas väide on tõene või väär? Andide mäestik on noor.


Kas väide on tõene või väär? Andide mäestiku kõrgeim tipp on Aconcagua.


Kas väide on tõene või väär? Eestis paljanduvad Devoni ajastust nooremate ajastute settekivimid.


Kas väide on tõene või väär? Lämmijärve ääres paljanduvad Kambriumi kivimid.


Kas väide on tõene või väär? Narva jõe keskjooksul paljanduvad Devoni ajastu kivimid.


Kas väide on tõene või väär? Hiiumaa põhjaosas paljanduvad Ordoviitsiumi ajastu lubjakivid.


Kas väide on tõene või väär? Kui Eestis on keskpäev, siis Yellowstone’is on kell 3 öösel.


Kas väide on tõene või väär? Los Angeles jääb Yellowstone’ist kirdesse.


Kas väide on tõene või väär? Yellowstone jääb Los Angelesest ligikaudu 1300 km kaugusele.


Kas väide on tõene või väär? 4197 m kõrgune Grand Teton on Yellowstone´i rahvuspargi kõrgeim mägi.


Loe läbi järgnev tekst ja vali selle põhjal kolmest vastusevariandist antud küsimusele õige vastus. Tekst:
Võistlustantsija Emma-Leena Koger Tantsimisega on 18-aastane Emma-Leena  tegelenud esimesest klassist alates, nüüd juba  11 aastat. „Läksin tantsima oma vanema õe  eeskujul,” meenutab ta. „Vahepeal, umbes  neljandas klassis, tüdinesin tantsimisest ja tahtsin  treeningud ära lõpetada. Siis ütles ema mulle:  Emma, sa ju tahad neid ilusaid kontsakingi  ja kividega kleite? Mina vastasin: jah, ema,  tahan küll. Niimoodi ma jäingi edasi tantsima,”  jutustab Emma-Leena, kuidas glamuurne  võistlustantsumaailm ta tagasi meelitas.  Emma-Leena tegi tantsimisse pausi ka veidi  rohkem kui aasta tagasi. „Alguses oli väike paus  hea, aga siis tuli tantsu järele nii suur igatsus ja  tagasi tulles ma teadsin, et ei kujuta oma elu ilma  tantsuta ette.” Küsimusele, mis Emma-Leenat tantsimise  juures kõige rohkem võlub, vastab ta kindlalt,  et muusika. „Kui kuulen muusikat, tunnen, et  tahan ise põrandale tantsima minna. Muusika  justkui tõmbab mind endasse,” kirjeldab ta erilist  tunnet, mida muusika temas tekitab. Samas tunnistab Emma-Leena, et pidevatest  tantsutrennidest saab mõnikord ka kõrini.  Siis, kui partneriga on mingid tülid olnud või  tantsusammud ei tule välja. „Ikka on mõnikord  tunne, et ma ei taha üldse tantsusaali minna.  Aga lihtsalt peab, see on paarissport,” jutustab  ta. Trennile on raskem keskenduda siis, kui hing  ihkab mujale. „Just suvel, kui väljas on ilusad  ilmad, aga mina pean tantsusaalis olema. Vahel  tahaks pärast väsitavat koolipäeva lihtsalt olla,  aga peab saali minema, olema kinnises ruumis.  Siis tekib kõige rohkem selline tunne,” ütleb ta.  Emma-Leena sõnul on võistlustantsus sobivus  partneriga väga oluline. Temal on selles suhtes  vedanud. „Mul on hea ja mõistev partner. Tema  toetusest on hästi palju abi. Kui on võistlused, siis  aitab palju, kui partner räägib toetavalt: teeme  selle tantsu ära, siis on läbi, me saame hakkama.”  Neiu on kindel, et suudab ka ise samaga vastata.  „Oskame ju mõlemad hästi tantsida. Trennis  arutame läbi, kuidas saab tantsu paremaks  muuta.”  Eduka tantsijakarjääri juures on Emma-Leena  sõnul kõige olulisem siiski anne. „Ma ei pea  tantsusaalis mitu tundi olema – kui mulle uued  tantsusammud ette näidatakse, saan asja ruttu  selgeks. Arvan, et siin polegi nii oluline, kui kiire  õppija su partner on. Aga praeguse partneriga  me tavaliselt ühe tantsu õppimisele mitut päeva  ei kuluta,” räägib ta.  Tänu sellele jagub noorel neiul aega ka  muudeks tegevusteks peale tantsimise. „Olen  saanud ilusasti koolis käia,” ütleb ta ja lisab,  et poistegi jaoks jätkub aega. Kui on õige poiss  muidugi. „Ega ma kogu aeg ka kinni ei ole,”  naerab ta. „Millestki väga tähtsast ei ole ma  pidanud loobuma, saan ka sõpradega pidutseda,”  kinnitab tüdruk. „Siiski mõnikord, kui tahan  hilja õhtul välja minna, ütlevad vanemad, et  Emma, sa oled sportlane, puhka parem kodus.” Vanemad ja perekond on Emma-Leenale alati  suureks toeks olnud. „Vanemad aitavad mind  igapidi. Ema on alati valmis aitama kostüümide  valikul, kuigi ise ta kleite ei õmble. Isa on tegelenud  partnerite otsimisega, suhelnud treeneritega.  Organiseerimised, välismaale minekud – ma  ei ole pidanud seda kõike iseseisvalt tegema,”  kirjeldab ta. Emma-Leena suurim fänn on aga  tema väike õde, kes käib tihti tantsuvõistlusi  vaatamas. Peagi ootab Emma-Leenat ees gümnaasiumi  lõpetamine ja tuleb otsustada, mida edasi teha.  Kindlasti jääb tema ellu muude tegemiste kõrvale  ka tants. „Tahaksin võib-olla välismaale õppima  minna. Aga ei kujuta ette, et saaksin olla ilma  tantsuta. Ma kardan, et ei saa. Niisiis pean ikkagi  valima ülikooli, kus ma ka tantsida saan,” ütleb  Emma-Leena.
 Küsimus:
Näidis

Tantsutreeningutega alustas tüdruk 1. klassis.


Loe läbi järgnev tekst ja vali selle põhjal kolmest vastusevariandist antud küsimusele õige vastus. Tekst:
Võistlustantsija Emma-Leena Koger Tantsimisega on 18-aastane Emma-Leena  tegelenud esimesest klassist alates, nüüd juba  11 aastat. „Läksin tantsima oma vanema õe  eeskujul,” meenutab ta. „Vahepeal, umbes  neljandas klassis, tüdinesin tantsimisest ja tahtsin  treeningud ära lõpetada. Siis ütles ema mulle:  Emma, sa ju tahad neid ilusaid kontsakingi  ja kividega kleite? Mina vastasin: jah, ema,  tahan küll. Niimoodi ma jäingi edasi tantsima,”  jutustab Emma-Leena, kuidas glamuurne  võistlustantsumaailm ta tagasi meelitas.  Emma-Leena tegi tantsimisse pausi ka veidi  rohkem kui aasta tagasi. „Alguses oli väike paus  hea, aga siis tuli tantsu järele nii suur igatsus ja  tagasi tulles ma teadsin, et ei kujuta oma elu ilma  tantsuta ette.” Küsimusele, mis Emma-Leenat tantsimise  juures kõige rohkem võlub, vastab ta kindlalt,  et muusika. „Kui kuulen muusikat, tunnen, et  tahan ise põrandale tantsima minna. Muusika  justkui tõmbab mind endasse,” kirjeldab ta erilist  tunnet, mida muusika temas tekitab. Samas tunnistab Emma-Leena, et pidevatest  tantsutrennidest saab mõnikord ka kõrini.  Siis, kui partneriga on mingid tülid olnud või  tantsusammud ei tule välja. „Ikka on mõnikord  tunne, et ma ei taha üldse tantsusaali minna.  Aga lihtsalt peab, see on paarissport,” jutustab  ta. Trennile on raskem keskenduda siis, kui hing  ihkab mujale. „Just suvel, kui väljas on ilusad  ilmad, aga mina pean tantsusaalis olema. Vahel  tahaks pärast väsitavat koolipäeva lihtsalt olla,  aga peab saali minema, olema kinnises ruumis.  Siis tekib kõige rohkem selline tunne,” ütleb ta.  Emma-Leena sõnul on võistlustantsus sobivus  partneriga väga oluline. Temal on selles suhtes  vedanud. „Mul on hea ja mõistev partner. Tema  toetusest on hästi palju abi. Kui on võistlused, siis  aitab palju, kui partner räägib toetavalt: teeme  selle tantsu ära, siis on läbi, me saame hakkama.”  Neiu on kindel, et suudab ka ise samaga vastata.  „Oskame ju mõlemad hästi tantsida. Trennis  arutame läbi, kuidas saab tantsu paremaks  muuta.”  Eduka tantsijakarjääri juures on Emma-Leena  sõnul kõige olulisem siiski anne. „Ma ei pea  tantsusaalis mitu tundi olema – kui mulle uued  tantsusammud ette näidatakse, saan asja ruttu  selgeks. Arvan, et siin polegi nii oluline, kui kiire  õppija su partner on. Aga praeguse partneriga  me tavaliselt ühe tantsu õppimisele mitut päeva  ei kuluta,” räägib ta.  Tänu sellele jagub noorel neiul aega ka  muudeks tegevusteks peale tantsimise. „Olen  saanud ilusasti koolis käia,” ütleb ta ja lisab,  et poistegi jaoks jätkub aega. Kui on õige poiss  muidugi. „Ega ma kogu aeg ka kinni ei ole,”  naerab ta. „Millestki väga tähtsast ei ole ma  pidanud loobuma, saan ka sõpradega pidutseda,”  kinnitab tüdruk. „Siiski mõnikord, kui tahan  hilja õhtul välja minna, ütlevad vanemad, et  Emma, sa oled sportlane, puhka parem kodus.” Vanemad ja perekond on Emma-Leenale alati  suureks toeks olnud. „Vanemad aitavad mind  igapidi. Ema on alati valmis aitama kostüümide  valikul, kuigi ise ta kleite ei õmble. Isa on tegelenud  partnerite otsimisega, suhelnud treeneritega.  Organiseerimised, välismaale minekud – ma  ei ole pidanud seda kõike iseseisvalt tegema,”  kirjeldab ta. Emma-Leena suurim fänn on aga  tema väike õde, kes käib tihti tantsuvõistlusi  vaatamas. Peagi ootab Emma-Leenat ees gümnaasiumi  lõpetamine ja tuleb otsustada, mida edasi teha.  Kindlasti jääb tema ellu muude tegemiste kõrvale  ka tants. „Tahaksin võib-olla välismaale õppima  minna. Aga ei kujuta ette, et saaksin olla ilma  tantsuta. Ma kardan, et ei saa. Niisiis pean ikkagi  valima ülikooli, kus ma ka tantsida saan,” ütleb  Emma-Leena.
 Küsimus:
küsimus

Emma-Leena teeb tantsimisse korra aastas pause.

Emma-Leena suudab oma elu ka tantsimiseta ette kujutada.

Emma-Leenal tekib head muusikat kuuldes tahtmine tantsida.


Tülitsemine partneriga võtab mõnikord tahtmise trenni teha.

Ilusate suveilmadega on kergem tantsutrennis keskenduda.

Pärast väsitavat koolipäeva on tantsutrenn hea vaheldus.


Emma-Leena oskab oma partnerile toeks olla.

Emma-Leena tantsib paremini kui partner.


Uute tantsusammude õppimise aeg sõltub partnerist.

Uusi tantsusamme peab mõnikord mitu päeva õppima.

Emma-Leena õpib uued tantsusammud kiiresti selgeks.


Emma-Leena peab tantsimise tõttu üsna tihti koolist puuduma.

Emma-Leenal on aega ka noormeestega suhtlemise jaoks.

Emma-Leenal tuleb sõpradega lõbutsemisest enamasti loobuda.


Ema on alati valmis Emma-Leenale võistlusteks kostüüme õmblema.

Isa on aidanud Emma-Leenal sobivaid tantsupartnereid leida.

Noorem õde valmistub tantsuvõistlusteks koos Emma-Leenaga.


Tüdruk plaanib tulevikus tantsukooli õppima minna.

Välismaal õppimise nimel võib tüdruk tantsust ka loobuda.

Pärast keskkooli tahab tüdruk õpingud ja tantsimise ühendada.


Loe läbi järgnev tekst ja vali selle põhjal kolmest vastusevariandist õige. Tekst:
 Kui te olete naine, siis tõenäoliselt naudite  poeskäimist. Igast kolmest naisest kahele meeldib  poodelda. Seevastu igast kolmest mehest naudib  poodlemist vaid üks. See on teaduslikku tõestust  leidnud fakt. Kui naised teevad sisseoste, on neil  tunne, et nad on midagi saavutanud, meestel  poodlemine sama tunnet ei tekita. Kui naistele on  poeskäimine üks eelistatumaid vaba aja veetmise  viise, kolmandal kohal pärast puhkusereise ja  väljas söömist, siis meeste jaoks on šoppamine  vaba aja tegevustest viimasel kohal. Mehed ja naised käituvad poes erinevalt: mees  eelistab müüjaga vestlemise asemel tugineda  kirjalikule infole ja kui ta on midagi otsustanud,  siis ostab asja ära. Naine käib mitu korda poes  üht ja sama toodet vaatamas ning eelistab kauba  kohta mitte lugeda, vaid müüjalt nõu küsida. Kui olete kurb või teil on elus raske periood,  tasub poode vältida. Kurvameelsus suurendab  valmisolekut rohkesti raha kulutada, leidsid  Harvardi ülikooli teadlased. Kurvameelne inimene  võib tunda, et ei suuda oma elu kontrollida, et  tal pole valikuid ja ta on abitu. Aga poes, kus  riiulid kaupa täis, tekib sellisel inimesel tunne,  justkui elus oleks siiski valikuid ja võimalusi. Kui  kartlikud ja ärevad inimesed enamasti väldivad  riske ega kuluta raha, siis kurvameelsus soosib  riskide võtmist ja hoolimatut rahasse suhtumist. Kallis, tuntud kaubamärgi all müüdav  kaup tundub ahvatlev ennekõike nendele, kes  tajuvad oma sotsiaalset positsiooni madalana.  Tarbimispsühholoogia uurijad Ohio ülikoolist  kutsusid katsele rühma inimesi, kes tegid  madalama sotsiaalse staatusega tööd. Selgus, et  need inimesed ostavad tuntud kaubamärgiga  kaupu palju rohkem kui need, kes pidasid  ennast kõrgema klassi esindajateks. Seega võib  seljal sätendav Armani logo anda märku kandja  madalast enesehinnangust – uhke märk nagu  aitaks enesehinnangut tõsta. Ehkki tavaliselt arvatakse, et ekstravagantseid  ja teistest eristuvaid tooteid eelistavad hea  stiilitajuga inimesed, siis uuringud näitasid  midagi muud. Nimelt paneb erilisi asju ostma  hoopis millestki ilmaoleku tunne. Stanfordi  ülikooli teadlased tegid katseid inimestega, kes  tundsid kas kerget nälga või janu. Selgus, et  seda, kes tundis tühja kõhtu või janu, tõmbas  rohkem „unikaalsete, teistest eristuvate” asjade  poole. Nii et näljane ja janune kipub spontaanselt  eelistama Ferrarit, aga see, kelle kõht on täis,  lepib Volkswageniga.  Kas olete mõnikord poes riideid proovides  imestanud, et kui varem sobis teile keskmine  suurus, siis nüüd korraga sobib ideaalselt  väiksem number? Arvate, et olete kaalust alla  võtnud või et ju on inimesed nii palju paksemaks  läinud, et numbrid tuleb suuremaks teha?  See ei pruugi seda tähendada. Selle taga võib  olla kaval turundustrikk: rõivatootja märgib  numbrid tahtlikult tegelikust veidi väiksemaks.  See, mis eile oli „suur”, on nüüd „keskmine” ja  eilne „keskmine” on tänane „väike”. Kahe täiesti  identse ja ühesuuruse riideeseme puhul, millest  üks kannab suuremat ja teine väiksemat numbrit,  eelistavad naised osta väiksemat, sest see tõstab  enesehinnangut. Taaskasutus võib tunduda „öko”, aga eksperiment näitas midagi muud. Teadmine, et ese läheb  taaskasutusse, võib suurendada raiskamist. Kahel  grupil inimestel paluti paberist ühesuguseid  kujundeid välja lõigata. Kui paberijäätmed  visati kasti, millel oli silt, et jäätmed lähevad  taaskasutusse, kulus rohkem paberit ja tekkis  rohkem jäätmeid. Kui paberikorvil ei seisnud  taaskasutuse silti, kulus paberit vähem. Sama  kordus kätekuivatuspaberiga: seda kulus rohkem,  kui prügikorvil oli silt, et kätekuivatuspaber  taaskasutatakse

Meeste jaoks on reisimine meeldivaim vaba aja veetmise viis.

Meestest peab poeskäimist meeldivaks üks kolmandik.

Meestel tekitab poodlemine millegi saavutamise tunde.


Mees eelistab kauba kohta ise kirjalikku infot lugeda.

Naine väldib kauba valimisel müüjaga suhtlemist.

Mees teeb ostuotsuse pärast müüjaga vestlemist.


Kauba rohkus teeb inimese abituks ja kurvaks.

Kartlikud ja ärevad inimesed on kergesti valmis riskima.

Kurvameelne inimene on valmis rohkem raha kulutama.


Madalama sotsiaalse staatusega inimesed ei tunne kaubamärke.

Kõrgema positsiooniga inimesed ostavad tuntud kaubamärgiga tooteid.

Tuntud kaubamärgiga riideid kannavad sageli madala enesehinnanguga inimesed.


Unikaalseid asju ostavad inimesed, kellel on hea stiilitaju.

Kui inimesel on kõht täis, ostab ta meelsasti ekstravagantseid asju.

Näljane inimene eelistab osta erilisi tooteid.


Rõivatootja arvates on inimesed palju paksemaks läinud.

Rõivatootja on kaval ja märgib rõivastele väiksemad numbrid.

Rõivatootja valmistaks parema meelega suuremaid rõivaid.


Inimesed raiskavad vähem, kui teavad, et toodet taaskasutatakse.

Palju jäätmeid tekib siis, kui inimesed teavad, et need taaskasutatakse.

Taaskasutuse silt paberikorvil tagab, et paberit kulub vähem.


Inimesed teavad vähe sellest, mis mõjutab nende käitumist poes.

Inimesed suhtuvad teadlikult tarbimisse ja oskavad kokku hoida.

Inimesed saavad teha õigeid otsuseid siis, kui tunnevad kaubamärke


Loe läbi järgnev tekst ja vali selle põhjal kolmest vastusevariandist antud küsimusele õige vastus. Tekst:
Kuigi kraanivesi on tänapäeval enamasti  joogikõlblik, on inimestel välja kujunenud  harjumus osta vett poest. Poeriiulid on tulvil  värvilisi ja eri suuruses pudeleid, mille siltidelt  võib lugeda, et just see vesi annab jõudu ja  energiat. Viimasel ajal on aga järjest rohkem  poelettidel pudelivett, mis sisaldab palju  vitamiine ja mineraale. Kuidas mõjuvad need  kõik tervisele ja kas neid ikka on õige iga päev  tarvitada?  Vesi, millele on lisatud vitamiine ja mineraale,  aitab rahuldada organismi toitainete vajadust.  Kuid vajalike vitamiinide ja mineraalide hulk on  suurim looduslikus allikavees. Tihti on kiusatus  valida veeriiulilt ka nii-öelda tervislike lisaainetega  ja maitsetega rikastatud karastusjooke, kuid  kindlasti pole seal sellisel hulgal vajalikke  vitamiine, nagu toote etiketil lubatud.  Vitamiinidel ja mineraalidel on oma roll.  Nendega rikastatud vesi aitab inimese vaimset  tasakaalu hoida või organismi energiataset tõsta.  Tähtis on seejuures jälgida vee naatriumisisaldust,  sest kõrge naatriumisisaldus võib olla ohtlik  südamehaigetele. Lisaks veele mõjutavad vaimset  tasakaalu ja energiataset kindlasti ka toitained,  mida me saame ainult toidust.  Toidud sisaldavad palju soola ja sool  omakorda sisaldab naatriumi. Me küll pole  harjunud vee naatriumisisaldust jälgima, kuid  peaks. Liigne naatrium ei ole tervisele hea. Kõrge  naatriumisisaldusega mineraalvesi on õigustatud  siis, kui inimene teeb intensiivselt trenni. Isegi  palaval suvepäeval, kui organismist läheb  Energia ja jõud veest palju vett välja, võiks janu kustutada tavalise  mineraalideta veega. Kui me aktiivselt trenni ei  tee, siis pole mõtet naatriumirikast vett tarbida.  Samal põhjusel soovitatakse ka saunas higistades  eelistada tavalist vett. Uuringute järgi eelistavad inimesed osta  mineraalidega rikastatud või magusat pudelivett.  Toitumisteadlased aga soovitavad enne vee  tarbimist endale selgeks teha, millist vett organism  vajab. Kui vajalikke vitamiine ja mineraale toidus  napib, peaks neid joogist juurde võtma. Aga  ettevaatlik peab olema sellise veega, millele on  lisatud suhkrut. Liigne suhkur organismile head  ei tee. Kui ikkagi meeldib veidi magusam või  maitsestatud vesi, siis võib see olla ka ilma  suhkruta. Maitsevett saab ka erinevate puuviljade  või marjade lisamisel. Enamasti ei kipu inimesed  ise kodus sel viisil vett maitsestama, sellega  pole veel harjutud. Maitsevees pole küll nii  palju vitamiine kui spetsiaalses pudelivees, aga  vaheldust toob see toidulauale kindlasti. Vee joomisel kehtib reegel, et vähe on halb, aga  palju pole ka hea. Liigne vesi koormab organismi  ja inimene kaotab vajalikke mineraalaineid.  Toitumisteadlased soovitavad arvestada nii,  et kehakaalu kilogrammi kohta päevas tuleks  umbes 25–35 milliliitrit. Näiteks 60 kilogrammi  kaaluv inimene peaks päeva jooksul jooma  umbes kaheksa klaasi vett. Enne hommikusööki  on soovitatav juua klaas vett. Neli klaasi kogusest  võib asendada ka teega või kohviga.
 Küsimus:
Millist vett müüakse praegu poodides üha enam?

Vett, mille kvaliteet on kraaniveega sarnane.

Vett, milles on rohkelt kasulikke vitamiine.


Loe läbi järgnev tekst ja vali selle põhjal kolmest vastusevariandist antud küsimusele õige vastus. Tekst:
Kuigi kraanivesi on tänapäeval enamasti  joogikõlblik, on inimestel välja kujunenud  harjumus osta vett poest. Poeriiulid on tulvil  värvilisi ja eri suuruses pudeleid, mille siltidelt  võib lugeda, et just see vesi annab jõudu ja  energiat. Viimasel ajal on aga järjest rohkem  poelettidel pudelivett, mis sisaldab palju  vitamiine ja mineraale. Kuidas mõjuvad need  kõik tervisele ja kas neid ikka on õige iga päev  tarvitada?  Vesi, millele on lisatud vitamiine ja mineraale,  aitab rahuldada organismi toitainete vajadust.  Kuid vajalike vitamiinide ja mineraalide hulk on  suurim looduslikus allikavees. Tihti on kiusatus  valida veeriiulilt ka nii-öelda tervislike lisaainetega  ja maitsetega rikastatud karastusjooke, kuid  kindlasti pole seal sellisel hulgal vajalikke  vitamiine, nagu toote etiketil lubatud.  Vitamiinidel ja mineraalidel on oma roll.  Nendega rikastatud vesi aitab inimese vaimset  tasakaalu hoida või organismi energiataset tõsta.  Tähtis on seejuures jälgida vee naatriumisisaldust,  sest kõrge naatriumisisaldus võib olla ohtlik  südamehaigetele. Lisaks veele mõjutavad vaimset  tasakaalu ja energiataset kindlasti ka toitained,  mida me saame ainult toidust.  Toidud sisaldavad palju soola ja sool  omakorda sisaldab naatriumi. Me küll pole  harjunud vee naatriumisisaldust jälgima, kuid  peaks. Liigne naatrium ei ole tervisele hea. Kõrge  naatriumisisaldusega mineraalvesi on õigustatud  siis, kui inimene teeb intensiivselt trenni. Isegi  palaval suvepäeval, kui organismist läheb  Energia ja jõud veest palju vett välja, võiks janu kustutada tavalise  mineraalideta veega. Kui me aktiivselt trenni ei  tee, siis pole mõtet naatriumirikast vett tarbida.  Samal põhjusel soovitatakse ka saunas higistades  eelistada tavalist vett. Uuringute järgi eelistavad inimesed osta  mineraalidega rikastatud või magusat pudelivett.  Toitumisteadlased aga soovitavad enne vee  tarbimist endale selgeks teha, millist vett organism  vajab. Kui vajalikke vitamiine ja mineraale toidus  napib, peaks neid joogist juurde võtma. Aga  ettevaatlik peab olema sellise veega, millele on  lisatud suhkrut. Liigne suhkur organismile head  ei tee. Kui ikkagi meeldib veidi magusam või  maitsestatud vesi, siis võib see olla ka ilma  suhkruta. Maitsevett saab ka erinevate puuviljade  või marjade lisamisel. Enamasti ei kipu inimesed  ise kodus sel viisil vett maitsestama, sellega  pole veel harjutud. Maitsevees pole küll nii  palju vitamiine kui spetsiaalses pudelivees, aga  vaheldust toob see toidulauale kindlasti. Vee joomisel kehtib reegel, et vähe on halb, aga  palju pole ka hea. Liigne vesi koormab organismi  ja inimene kaotab vajalikke mineraalaineid.  Toitumisteadlased soovitavad arvestada nii,  et kehakaalu kilogrammi kohta päevas tuleks  umbes 25–35 milliliitrit. Näiteks 60 kilogrammi  kaaluv inimene peaks päeva jooksul jooma  umbes kaheksa klaasi vett. Enne hommikusööki  on soovitatav juua klaas vett. Neli klaasi kogusest  võib asendada ka teega või kohviga.
 Küsimus:
Millises vees on kõige rohkem vitamiine?

Tavalises naturaalses allikavees.
Maitsestatud karastusjookides.
Erinevate toitainetega vees.


Loe läbi järgnev tekst ja vali selle põhjal kolmest vastusevariandist antud küsimusele õige vastus. Tekst:
Kuigi kraanivesi on tänapäeval enamasti  joogikõlblik, on inimestel välja kujunenud  harjumus osta vett poest. Poeriiulid on tulvil  värvilisi ja eri suuruses pudeleid, mille siltidelt  võib lugeda, et just see vesi annab jõudu ja  energiat. Viimasel ajal on aga järjest rohkem  poelettidel pudelivett, mis sisaldab palju  vitamiine ja mineraale. Kuidas mõjuvad need  kõik tervisele ja kas neid ikka on õige iga päev  tarvitada?  Vesi, millele on lisatud vitamiine ja mineraale,  aitab rahuldada organismi toitainete vajadust.  Kuid vajalike vitamiinide ja mineraalide hulk on  suurim looduslikus allikavees. Tihti on kiusatus  valida veeriiulilt ka nii-öelda tervislike lisaainetega  ja maitsetega rikastatud karastusjooke, kuid  kindlasti pole seal sellisel hulgal vajalikke  vitamiine, nagu toote etiketil lubatud.  Vitamiinidel ja mineraalidel on oma roll.  Nendega rikastatud vesi aitab inimese vaimset  tasakaalu hoida või organismi energiataset tõsta.  Tähtis on seejuures jälgida vee naatriumisisaldust,  sest kõrge naatriumisisaldus võib olla ohtlik  südamehaigetele. Lisaks veele mõjutavad vaimset  tasakaalu ja energiataset kindlasti ka toitained,  mida me saame ainult toidust.  Toidud sisaldavad palju soola ja sool  omakorda sisaldab naatriumi. Me küll pole  harjunud vee naatriumisisaldust jälgima, kuid  peaks. Liigne naatrium ei ole tervisele hea. Kõrge  naatriumisisaldusega mineraalvesi on õigustatud  siis, kui inimene teeb intensiivselt trenni. Isegi  palaval suvepäeval, kui organismist läheb  Energia ja jõud veest palju vett välja, võiks janu kustutada tavalise  mineraalideta veega. Kui me aktiivselt trenni ei  tee, siis pole mõtet naatriumirikast vett tarbida.  Samal põhjusel soovitatakse ka saunas higistades  eelistada tavalist vett. Uuringute järgi eelistavad inimesed osta  mineraalidega rikastatud või magusat pudelivett.  Toitumisteadlased aga soovitavad enne vee  tarbimist endale selgeks teha, millist vett organism  vajab. Kui vajalikke vitamiine ja mineraale toidus  napib, peaks neid joogist juurde võtma. Aga  ettevaatlik peab olema sellise veega, millele on  lisatud suhkrut. Liigne suhkur organismile head  ei tee. Kui ikkagi meeldib veidi magusam või  maitsestatud vesi, siis võib see olla ka ilma  suhkruta. Maitsevett saab ka erinevate puuviljade  või marjade lisamisel. Enamasti ei kipu inimesed  ise kodus sel viisil vett maitsestama, sellega  pole veel harjutud. Maitsevees pole küll nii  palju vitamiine kui spetsiaalses pudelivees, aga  vaheldust toob see toidulauale kindlasti. Vee joomisel kehtib reegel, et vähe on halb, aga  palju pole ka hea. Liigne vesi koormab organismi  ja inimene kaotab vajalikke mineraalaineid.  Toitumisteadlased soovitavad arvestada nii,  et kehakaalu kilogrammi kohta päevas tuleks  umbes 25–35 milliliitrit. Näiteks 60 kilogrammi  kaaluv inimene peaks päeva jooksul jooma  umbes kaheksa klaasi vett. Enne hommikusööki  on soovitatav juua klaas vett. Neli klaasi kogusest  võib asendada ka teega või kohviga.
 Küsimus:
Milline tähtsus on mineraalidel ja vitamiinidel?

Need vähendavad naatriumisisaldust organismis.

Need aitavad paremini toidust vajalikke aineid kätte saada.

Need avaldavad mõju vaimsele tasakaalule.


Loe läbi järgnev tekst ja vali selle põhjal kolmest vastusevariandist antud küsimusele õige vastus. Tekst:
Kuigi kraanivesi on tänapäeval enamasti  joogikõlblik, on inimestel välja kujunenud  harjumus osta vett poest. Poeriiulid on tulvil  värvilisi ja eri suuruses pudeleid, mille siltidelt  võib lugeda, et just see vesi annab jõudu ja  energiat. Viimasel ajal on aga järjest rohkem  poelettidel pudelivett, mis sisaldab palju  vitamiine ja mineraale. Kuidas mõjuvad need  kõik tervisele ja kas neid ikka on õige iga päev  tarvitada?  Vesi, millele on lisatud vitamiine ja mineraale,  aitab rahuldada organismi toitainete vajadust.  Kuid vajalike vitamiinide ja mineraalide hulk on  suurim looduslikus allikavees. Tihti on kiusatus  valida veeriiulilt ka nii-öelda tervislike lisaainetega  ja maitsetega rikastatud karastusjooke, kuid  kindlasti pole seal sellisel hulgal vajalikke  vitamiine, nagu toote etiketil lubatud.  Vitamiinidel ja mineraalidel on oma roll.  Nendega rikastatud vesi aitab inimese vaimset  tasakaalu hoida või organismi energiataset tõsta.  Tähtis on seejuures jälgida vee naatriumisisaldust,  sest kõrge naatriumisisaldus võib olla ohtlik  südamehaigetele. Lisaks veele mõjutavad vaimset  tasakaalu ja energiataset kindlasti ka toitained,  mida me saame ainult toidust.  Toidud sisaldavad palju soola ja sool  omakorda sisaldab naatriumi. Me küll pole  harjunud vee naatriumisisaldust jälgima, kuid  peaks. Liigne naatrium ei ole tervisele hea. Kõrge  naatriumisisaldusega mineraalvesi on õigustatud  siis, kui inimene teeb intensiivselt trenni. Isegi  palaval suvepäeval, kui organismist läheb  Energia ja jõud veest palju vett välja, võiks janu kustutada tavalise  mineraalideta veega. Kui me aktiivselt trenni ei  tee, siis pole mõtet naatriumirikast vett tarbida.  Samal põhjusel soovitatakse ka saunas higistades  eelistada tavalist vett. Uuringute järgi eelistavad inimesed osta  mineraalidega rikastatud või magusat pudelivett.  Toitumisteadlased aga soovitavad enne vee  tarbimist endale selgeks teha, millist vett organism  vajab. Kui vajalikke vitamiine ja mineraale toidus  napib, peaks neid joogist juurde võtma. Aga  ettevaatlik peab olema sellise veega, millele on  lisatud suhkrut. Liigne suhkur organismile head  ei tee. Kui ikkagi meeldib veidi magusam või  maitsestatud vesi, siis võib see olla ka ilma  suhkruta. Maitsevett saab ka erinevate puuviljade  või marjade lisamisel. Enamasti ei kipu inimesed  ise kodus sel viisil vett maitsestama, sellega  pole veel harjutud. Maitsevees pole küll nii  palju vitamiine kui spetsiaalses pudelivees, aga  vaheldust toob see toidulauale kindlasti. Vee joomisel kehtib reegel, et vähe on halb, aga  palju pole ka hea. Liigne vesi koormab organismi  ja inimene kaotab vajalikke mineraalaineid.  Toitumisteadlased soovitavad arvestada nii,  et kehakaalu kilogrammi kohta päevas tuleks  umbes 25–35 milliliitrit. Näiteks 60 kilogrammi  kaaluv inimene peaks päeva jooksul jooma  umbes kaheksa klaasi vett. Enne hommikusööki  on soovitatav juua klaas vett. Neli klaasi kogusest  võib asendada ka teega või kohviga.
 Küsimus:
Millal peaks jooma naatriumirikast vett?

Kui tegeleme aktiivselt spordiga.
Kui on palav ilm ja meil on janu.
Kui saunas palju vett välja higistame.


Loe läbi järgnev tekst ja vali selle põhjal kolmest vastusevariandist antud küsimusele õige vastus. Tekst:
Kuigi kraanivesi on tänapäeval enamasti  joogikõlblik, on inimestel välja kujunenud  harjumus osta vett poest. Poeriiulid on tulvil  värvilisi ja eri suuruses pudeleid, mille siltidelt  võib lugeda, et just see vesi annab jõudu ja  energiat. Viimasel ajal on aga järjest rohkem  poelettidel pudelivett, mis sisaldab palju  vitamiine ja mineraale. Kuidas mõjuvad need  kõik tervisele ja kas neid ikka on õige iga päev  tarvitada?  Vesi, millele on lisatud vitamiine ja mineraale,  aitab rahuldada organismi toitainete vajadust.  Kuid vajalike vitamiinide ja mineraalide hulk on  suurim looduslikus allikavees. Tihti on kiusatus  valida veeriiulilt ka nii-öelda tervislike lisaainetega  ja maitsetega rikastatud karastusjooke, kuid  kindlasti pole seal sellisel hulgal vajalikke  vitamiine, nagu toote etiketil lubatud.  Vitamiinidel ja mineraalidel on oma roll.  Nendega rikastatud vesi aitab inimese vaimset  tasakaalu hoida või organismi energiataset tõsta.  Tähtis on seejuures jälgida vee naatriumisisaldust,  sest kõrge naatriumisisaldus võib olla ohtlik  südamehaigetele. Lisaks veele mõjutavad vaimset  tasakaalu ja energiataset kindlasti ka toitained,  mida me saame ainult toidust.  Toidud sisaldavad palju soola ja sool  omakorda sisaldab naatriumi. Me küll pole  harjunud vee naatriumisisaldust jälgima, kuid  peaks. Liigne naatrium ei ole tervisele hea. Kõrge  naatriumisisaldusega mineraalvesi on õigustatud  siis, kui inimene teeb intensiivselt trenni. Isegi  palaval suvepäeval, kui organismist läheb  Energia ja jõud veest palju vett välja, võiks janu kustutada tavalise  mineraalideta veega. Kui me aktiivselt trenni ei  tee, siis pole mõtet naatriumirikast vett tarbida.  Samal põhjusel soovitatakse ka saunas higistades  eelistada tavalist vett. Uuringute järgi eelistavad inimesed osta  mineraalidega rikastatud või magusat pudelivett.  Toitumisteadlased aga soovitavad enne vee  tarbimist endale selgeks teha, millist vett organism  vajab. Kui vajalikke vitamiine ja mineraale toidus  napib, peaks neid joogist juurde võtma. Aga  ettevaatlik peab olema sellise veega, millele on  lisatud suhkrut. Liigne suhkur organismile head  ei tee. Kui ikkagi meeldib veidi magusam või  maitsestatud vesi, siis võib see olla ka ilma  suhkruta. Maitsevett saab ka erinevate puuviljade  või marjade lisamisel. Enamasti ei kipu inimesed  ise kodus sel viisil vett maitsestama, sellega  pole veel harjutud. Maitsevees pole küll nii  palju vitamiine kui spetsiaalses pudelivees, aga  vaheldust toob see toidulauale kindlasti. Vee joomisel kehtib reegel, et vähe on halb, aga  palju pole ka hea. Liigne vesi koormab organismi  ja inimene kaotab vajalikke mineraalaineid.  Toitumisteadlased soovitavad arvestada nii,  et kehakaalu kilogrammi kohta päevas tuleks  umbes 25–35 milliliitrit. Näiteks 60 kilogrammi  kaaluv inimene peaks päeva jooksul jooma  umbes kaheksa klaasi vett. Enne hommikusööki  on soovitatav juua klaas vett. Neli klaasi kogusest  võib asendada ka teega või kohviga.
 Küsimus:
Millal peaks jooma mineraalidega ja vitamiinidega vett?

Kui on tarbitud liiga palju magusat pudelivett.


Loe läbi järgnev tekst ja vali selle põhjal kolmest vastusevariandist antud küsimusele õige vastus. Tekst:
Kuigi kraanivesi on tänapäeval enamasti  joogikõlblik, on inimestel välja kujunenud  harjumus osta vett poest. Poeriiulid on tulvil  värvilisi ja eri suuruses pudeleid, mille siltidelt  võib lugeda, et just see vesi annab jõudu ja  energiat. Viimasel ajal on aga järjest rohkem  poelettidel pudelivett, mis sisaldab palju  vitamiine ja mineraale. Kuidas mõjuvad need  kõik tervisele ja kas neid ikka on õige iga päev  tarvitada?  Vesi, millele on lisatud vitamiine ja mineraale,  aitab rahuldada organismi toitainete vajadust.  Kuid vajalike vitamiinide ja mineraalide hulk on  suurim looduslikus allikavees. Tihti on kiusatus  valida veeriiulilt ka nii-öelda tervislike lisaainetega  ja maitsetega rikastatud karastusjooke, kuid  kindlasti pole seal sellisel hulgal vajalikke  vitamiine, nagu toote etiketil lubatud.  Vitamiinidel ja mineraalidel on oma roll.  Nendega rikastatud vesi aitab inimese vaimset  tasakaalu hoida või organismi energiataset tõsta.  Tähtis on seejuures jälgida vee naatriumisisaldust,  sest kõrge naatriumisisaldus võib olla ohtlik  südamehaigetele. Lisaks veele mõjutavad vaimset  tasakaalu ja energiataset kindlasti ka toitained,  mida me saame ainult toidust.  Toidud sisaldavad palju soola ja sool  omakorda sisaldab naatriumi. Me küll pole  harjunud vee naatriumisisaldust jälgima, kuid  peaks. Liigne naatrium ei ole tervisele hea. Kõrge  naatriumisisaldusega mineraalvesi on õigustatud  siis, kui inimene teeb intensiivselt trenni. Isegi  palaval suvepäeval, kui organismist läheb  Energia ja jõud veest palju vett välja, võiks janu kustutada tavalise  mineraalideta veega. Kui me aktiivselt trenni ei  tee, siis pole mõtet naatriumirikast vett tarbida.  Samal põhjusel soovitatakse ka saunas higistades  eelistada tavalist vett. Uuringute järgi eelistavad inimesed osta  mineraalidega rikastatud või magusat pudelivett.  Toitumisteadlased aga soovitavad enne vee  tarbimist endale selgeks teha, millist vett organism  vajab. Kui vajalikke vitamiine ja mineraale toidus  napib, peaks neid joogist juurde võtma. Aga  ettevaatlik peab olema sellise veega, millele on  lisatud suhkrut. Liigne suhkur organismile head  ei tee. Kui ikkagi meeldib veidi magusam või  maitsestatud vesi, siis võib see olla ka ilma  suhkruta. Maitsevett saab ka erinevate puuviljade  või marjade lisamisel. Enamasti ei kipu inimesed  ise kodus sel viisil vett maitsestama, sellega  pole veel harjutud. Maitsevees pole küll nii  palju vitamiine kui spetsiaalses pudelivees, aga  vaheldust toob see toidulauale kindlasti. Vee joomisel kehtib reegel, et vähe on halb, aga  palju pole ka hea. Liigne vesi koormab organismi  ja inimene kaotab vajalikke mineraalaineid.  Toitumisteadlased soovitavad arvestada nii,  et kehakaalu kilogrammi kohta päevas tuleks  umbes 25–35 milliliitrit. Näiteks 60 kilogrammi  kaaluv inimene peaks päeva jooksul jooma  umbes kaheksa klaasi vett. Enne hommikusööki  on soovitatav juua klaas vett. Neli klaasi kogusest  võib asendada ka teega või kohviga.
 Küsimus:
Mis iseloomustab maitsevett?

Maitsevee valmistamisel kasutatakse puuvilju.

Maitsevees on tavalisest rohkem vitamiine.


Loe läbi järgnev tekst ja vali selle põhjal kolmest vastusevariandist antud küsimusele õige vastus. Tekst:
Kuigi kraanivesi on tänapäeval enamasti  joogikõlblik, on inimestel välja kujunenud  harjumus osta vett poest. Poeriiulid on tulvil  värvilisi ja eri suuruses pudeleid, mille siltidelt  võib lugeda, et just see vesi annab jõudu ja  energiat. Viimasel ajal on aga järjest rohkem  poelettidel pudelivett, mis sisaldab palju  vitamiine ja mineraale. Kuidas mõjuvad need  kõik tervisele ja kas neid ikka on õige iga päev  tarvitada?  Vesi, millele on lisatud vitamiine ja mineraale,  aitab rahuldada organismi toitainete vajadust.  Kuid vajalike vitamiinide ja mineraalide hulk on  suurim looduslikus allikavees. Tihti on kiusatus  valida veeriiulilt ka nii-öelda tervislike lisaainetega  ja maitsetega rikastatud karastusjooke, kuid  kindlasti pole seal sellisel hulgal vajalikke  vitamiine, nagu toote etiketil lubatud.  Vitamiinidel ja mineraalidel on oma roll.  Nendega rikastatud vesi aitab inimese vaimset  tasakaalu hoida või organismi energiataset tõsta.  Tähtis on seejuures jälgida vee naatriumisisaldust,  sest kõrge naatriumisisaldus võib olla ohtlik  südamehaigetele. Lisaks veele mõjutavad vaimset  tasakaalu ja energiataset kindlasti ka toitained,  mida me saame ainult toidust.  Toidud sisaldavad palju soola ja sool  omakorda sisaldab naatriumi. Me küll pole  harjunud vee naatriumisisaldust jälgima, kuid  peaks. Liigne naatrium ei ole tervisele hea. Kõrge  naatriumisisaldusega mineraalvesi on õigustatud  siis, kui inimene teeb intensiivselt trenni. Isegi  palaval suvepäeval, kui organismist läheb  Energia ja jõud veest palju vett välja, võiks janu kustutada tavalise  mineraalideta veega. Kui me aktiivselt trenni ei  tee, siis pole mõtet naatriumirikast vett tarbida.  Samal põhjusel soovitatakse ka saunas higistades  eelistada tavalist vett. Uuringute järgi eelistavad inimesed osta  mineraalidega rikastatud või magusat pudelivett.  Toitumisteadlased aga soovitavad enne vee  tarbimist endale selgeks teha, millist vett organism  vajab. Kui vajalikke vitamiine ja mineraale toidus  napib, peaks neid joogist juurde võtma. Aga  ettevaatlik peab olema sellise veega, millele on  lisatud suhkrut. Liigne suhkur organismile head  ei tee. Kui ikkagi meeldib veidi magusam või  maitsestatud vesi, siis võib see olla ka ilma  suhkruta. Maitsevett saab ka erinevate puuviljade  või marjade lisamisel. Enamasti ei kipu inimesed  ise kodus sel viisil vett maitsestama, sellega  pole veel harjutud. Maitsevees pole küll nii  palju vitamiine kui spetsiaalses pudelivees, aga  vaheldust toob see toidulauale kindlasti. Vee joomisel kehtib reegel, et vähe on halb, aga  palju pole ka hea. Liigne vesi koormab organismi  ja inimene kaotab vajalikke mineraalaineid.  Toitumisteadlased soovitavad arvestada nii,  et kehakaalu kilogrammi kohta päevas tuleks  umbes 25–35 milliliitrit. Näiteks 60 kilogrammi  kaaluv inimene peaks päeva jooksul jooma  umbes kaheksa klaasi vett. Enne hommikusööki  on soovitatav juua klaas vett. Neli klaasi kogusest  võib asendada ka teega või kohviga.
 Küsimus:
Kui palju vett on tervisele kasulik?

Juua tuleb nii palju vett kui võimalik.
Vett tuleb tarbida oma kaalu järgi.
Hommikul tuleks juua neli klaasi vett.


Loe läbi järgnev tekst ja vali selle põhjal kolmest vastusevariandist antud küsimusele õige vastus. Tekst:
Kuigi kraanivesi on tänapäeval enamasti  joogikõlblik, on inimestel välja kujunenud  harjumus osta vett poest. Poeriiulid on tulvil  värvilisi ja eri suuruses pudeleid, mille siltidelt  võib lugeda, et just see vesi annab jõudu ja  energiat. Viimasel ajal on aga järjest rohkem  poelettidel pudelivett, mis sisaldab palju  vitamiine ja mineraale. Kuidas mõjuvad need  kõik tervisele ja kas neid ikka on õige iga päev  tarvitada?  Vesi, millele on lisatud vitamiine ja mineraale,  aitab rahuldada organismi toitainete vajadust.  Kuid vajalike vitamiinide ja mineraalide hulk on  suurim looduslikus allikavees. Tihti on kiusatus  valida veeriiulilt ka nii-öelda tervislike lisaainetega  ja maitsetega rikastatud karastusjooke, kuid  kindlasti pole seal sellisel hulgal vajalikke  vitamiine, nagu toote etiketil lubatud.  Vitamiinidel ja mineraalidel on oma roll.  Nendega rikastatud vesi aitab inimese vaimset  tasakaalu hoida või organismi energiataset tõsta.  Tähtis on seejuures jälgida vee naatriumisisaldust,  sest kõrge naatriumisisaldus võib olla ohtlik  südamehaigetele. Lisaks veele mõjutavad vaimset  tasakaalu ja energiataset kindlasti ka toitained,  mida me saame ainult toidust.  Toidud sisaldavad palju soola ja sool  omakorda sisaldab naatriumi. Me küll pole  harjunud vee naatriumisisaldust jälgima, kuid  peaks. Liigne naatrium ei ole tervisele hea. Kõrge  naatriumisisaldusega mineraalvesi on õigustatud  siis, kui inimene teeb intensiivselt trenni. Isegi  palaval suvepäeval, kui organismist läheb  Energia ja jõud veest palju vett välja, võiks janu kustutada tavalise  mineraalideta veega. Kui me aktiivselt trenni ei  tee, siis pole mõtet naatriumirikast vett tarbida.  Samal põhjusel soovitatakse ka saunas higistades  eelistada tavalist vett. Uuringute järgi eelistavad inimesed osta  mineraalidega rikastatud või magusat pudelivett.  Toitumisteadlased aga soovitavad enne vee  tarbimist endale selgeks teha, millist vett organism  vajab. Kui vajalikke vitamiine ja mineraale toidus  napib, peaks neid joogist juurde võtma. Aga  ettevaatlik peab olema sellise veega, millele on  lisatud suhkrut. Liigne suhkur organismile head  ei tee. Kui ikkagi meeldib veidi magusam või  maitsestatud vesi, siis võib see olla ka ilma  suhkruta. Maitsevett saab ka erinevate puuviljade  või marjade lisamisel. Enamasti ei kipu inimesed  ise kodus sel viisil vett maitsestama, sellega  pole veel harjutud. Maitsevees pole küll nii  palju vitamiine kui spetsiaalses pudelivees, aga  vaheldust toob see toidulauale kindlasti. Vee joomisel kehtib reegel, et vähe on halb, aga  palju pole ka hea. Liigne vesi koormab organismi  ja inimene kaotab vajalikke mineraalaineid.  Toitumisteadlased soovitavad arvestada nii,  et kehakaalu kilogrammi kohta päevas tuleks  umbes 25–35 milliliitrit. Näiteks 60 kilogrammi  kaaluv inimene peaks päeva jooksul jooma  umbes kaheksa klaasi vett. Enne hommikusööki  on soovitatav juua klaas vett. Neli klaasi kogusest  võib asendada ka teega või kohviga.
 Küsimus:
Milline on tänapäeva inimeste joomisharjumus?

Juuakse enamasti tavalist kraanivett.
Juuakse ise maitsestatud kraanivett.
Juuakse poest ostetud pudelivett


Loe läbi järgnev tekst ja vali selle põhjal kolmest vastusevariandist õige. Tekst:
 Tallinna Tehnikaülikooli raamatukogu on Eestis  viimasel kümnendil valminud ehitistest üks  paremini õnnestunud hooneid. Raamatukogu  välis- ning siseruum moodustavad lihtsa, kuid hästi  läbi mõeldud terviku. Oma ainulaadse välimuse  tõttu eristub raamatukogu selgelt teistest kaasajal  Tallinnasse ehitatud ühesugustest klaasmajadest ja  on nendega võrreldes lausa arhitektuuriline pärl. Ülikooli raamatukogu asub Tallinnas Mustamäel,  Sõpruse puiestee ja Ehitajate tee nurgal. Kaugelt  vaadates tundub, nagu oleks maja ehitatud puidust,  sest seinad meenutavad puu mustrit. Tegelikult on  see esimene raamatukogu maailmas, mille seinad  on kaetud spetsiaalse, uudse tehnoloogia järgi  valmistatud kangaga. Selline kate kaitseb lugejaid  ereda päikese ning liiklusmüra eest.  Huvitav ja mänguline on ka maja sisemus.  Raamatukogu hoones on viis maapealset ja üks  maa-alune korrus. Maa-alusel korrusel paiknevad  raamatukogu hoidlad ning väike parkla. Esimesel  korrusel asuvad näiteks kohvik, muuseum ja  raamatute tagastusautomaat. Kohviku maast laeni  akendest paistavad nii ülikooli peahoone kui ka  avar siseõu.  Lugejatele teeb raamatukogu kasutamise  mugavaks see, et kirjandus on jaotatud teemade  kaupa erinevatele korrustele. Näiteks teisel korrusel  on sotsiaal- ja majandusteaduse kirjandus. Neljas  korrus on aga tehnika- ja inseneriteaduse jaoks.  Lugemissaal on liigendatud nii, et igal lugejal  oleks võimalik leida endale sobiv töökoht. Kes  tahab vaikust, võib jääda lugemissaali etteotsa.  Lugemissaali tagumisse otsa on aga paigutatud  väiksed toolid, kus saab vabamas olekus lugeda,  teistega suhelda või ka rühmatööd teha.  Tehnikaülikoolile kohaselt on raamatukogu  ka tehniliselt kõrgtasemel sisustatud. Uudset  tehnoloogilist lahendust pakuvad nn  automatiseeritud infokioskid, kus lugeja saab  kindlaks teha raamatu olemasolu ja selle endale  Tallinna Tehnikaülikooli raamatukogu  tellida. Loomulikult töötavad raamatukogus  ka raamatukoguhoidjad, kes vajadusel nõu  annavad, kuid nende ülesandeks pole siiski  lugejatele raamatute kättetoomine, vaid töö  erinevate andmebaasidega. Kuigi raamatukogu  on tööpäevadel avatud kella kaheksani õhtul, saab  raamatuid tagastada ööpäev läbi esimesel korrusel  paikneva automaadi abil.  Tehnikaülikooli raamatukogu ajalugu ulatub  tagasi 1919. aastasse. Raamatukogu on asunud  mitmes erinevas kohas. Esimesed 12 aastat oli  raamatukogu Tallinna Tehnikumi peahoones  Pikal tänaval. Kaua aega asusid nii ülikool kui ka  raamatukogu Koplis. 1972. aastal avati raamatukogu  hoone Mustamäel, kuid ruumid olid väikesed ja  raamatud olid ikkagi üle Tallinna seitsmes majas  laiali. Nüüd lõpuks on kõik raamatud ühes kohas  Mustamäel ja ruumid piisavalt suured. Tänaseni on säilinud dokument, mis näitab,  et esimene raamat kogusse hangiti 11. detsembril  1919. a. Esimesed raamatud raamatukogus kuulusid  laevanduse valdkonda. Kuid kõige vanem raamat  ülikooli raamatukogus on maailmakuulsa inglise  filosoofi John Locke’i teos „An essay concerning  human understanding“, mis ilmus 1760. aastal.  See raamat on välja pandud ka raamatukogu  püsinäituse vitriinis.  Tänapäeval arvatakse, et kuna järjest rohkem  raamatuid on digitaliseeritud ja neid loetakse  ekraanidelt, siis tulevikus kaovad koos raamatutega  ära ka raamatukogud nende klassikalisel kujul.  Samas näitavad uuringud, et e-raamatute lugemine  väsitab inimest rohkem kui tavalise raamatu  lugemine. Samuti kinnitavad katsed, et paberile  trükitud teksti loetakse kiiremini kui elektroonilist.  Peale selle pole võimalik kõiki raamatuid  digitaliseerida ja raamatukogu roll jääb pikaks ajaks  selliseks, nagu ta on praegugi olnud. Ka tulevikus  ei pääse tehnikaerialade üliõpilased raamatukogus õppimisest.

Ülikooli raamatukogu arhitektuur on ebaõnnestunud.

Ülikooli raamatukogu paistab silma teiste uuemate hoonete seas.

Ülikooli raamatukogu siseruumid eristuvad hoone terviklahendusest.


Raamatukogu välisseinad on ehitatud puidust.

Tänu seinamaterjalile paistab majja sisse ere päike.


Mõned raamatukogu ruumid asuvad maa all.

Raamatukogu ette rajati ka väike parkla.


Inseneriteaduse raamatud on paigutatud erinevatele korrustele.

Raamatukogu lugemissaalis valitseb täielik vaikus.

Lugemissaalis on võimalik läbi viia grupitööd.


Raamatud tuleb tellida raamatukogu töötaja käest.

Raamatud toob lugejatele kätte raamatukoguhoidja.

Raamatuid saab tagastada väljaspool raamatukogu tööaega.


Tehnikaülikooli raamatukogu asutati 1972. aastal.

Raamatukogu on läbi aja asunud mitmes piirkonnas.

Osa raamatukogust paikneb praegu Koplis.


Kõigepealt muretseti raamatukogule filosoofilisi teoseid.

Kõige vanem raamat raamatukogus räägib laevandusest.

Raamatukogu vanimat raamatut saab näha püsinäitusel.


Inimesed loevad teksti ekraanilt kiiremini kui paberilt.

Paberraamat väsitab vähem lugeja silmi kui e-raamat.

Tulevikus pole enam raamatukogusid praegusel kujul vaja


Loe läbi järgnev tekst ja vali selle põhjal kolmest vastusevariandist õige. Tekst:
 Kosmos on maailma rahvastele huvi pakkunud  juba väga ammustel aegadel. Tänapäeval on üpris  laialt levinud arusaam, et kosmose uurimine on  eelkõige suurte ja rikaste riikide eesõigus. Siiski  on vähemalt paarsada aastat tagasi alguse saanud  kosmoseuurimise ja -lendude ajalukku oma  jälje jätnud ka Eestis tegutsenud teadlased ning  uurimiskeskused. Teaduslikult hakati Eestis kosmost uurima  1810. aastal, mil avati Tartu observatoorium.  1824. aastal paigaldati Tartu Tähetorni oma aja  maailma suurim ja moodsaim teleskoop. Tänu  sellele tehnikaimele sai hakata mõõtma tähtede  kaugust Maast. Selle teadusvaldkonna rajajaks  oli tähetorni direktor Friedrich Georg Wilhelm  Struve. Rohkem kui poolteist sajandit hiljem,  1969. aastal, avati Tartu Tähetorni ees suurele  teadlasele pühendatud monument. Eesti inseneridel ja teadlastel on tihe seos ka  Nõukogude Liidu kosmoselendudega. See sai  alguse 1957. aastal, kui Maa orbiidile saadeti  esimene tehiskaaslane Sputnik 1. Sel ajal ei olnud  veel olemas sellist ülemaailmset organisatsiooni,  kus kosmoselende jälgida. Nii püüti seda kiiruga  korraldada ülikoolide teadlaste ja üliõpilaste abiga.  Kuna Tartus oli selleks ajaks pikk kosmoseuurimise  traditsioon, asutati üks satelliitide vaatlusjaam ka  sinna. Vaatlusjaam laienes Tartust edasi Tõraverre.  Sinna loodi keskus, kus hakati tööle mitmesuguste  kosmoseseadmete kallal. Näiteks 18.  aprillil  1968 saadeti satelliidiga kosmosesse Tõraveres  ehitatud tähtede kiirguse mõõtmise aparaat,  mis täitis õnnestunult oma ülesannet. Kümnete  aastate jooksul arendati ja valmistati Tõraveres  väga keerulisi seadmeid. Neid tehniliselt  pidevalt täiustatud seadmeid kasutati paljudel  kosmosemissioonidel. Nõukogude Liidu kosmoselendude õnnestumisel  oli huvitav roll ka väiksel Eesti linnal Põltsamaal.  Seal asus konservitehas, kus hakati valmistama  kosmonautidele toitu. Kui kosmonautide  esimesed lennud kestsid suhteliselt lühikest aega  ja need oli võimalik üle elada vahepeal söömata,  Kosmonautika Eestis siis aja jooksul pikenes kosmoses viibitav aeg ja  kosmonautidel oli vaja ka süüa. Kosmonautidele  mõeldud toit polnud muidugi tavaline purgisupp  või salat, vaid see pandi tuubidesse. Nii said  kosmonaudid missioonidel süüa erinevaid suppe,  putrusid ja pasteete, aga ka magustoite ning  isegi juua kohvi. Põltsamaa ettevõtte toodang oli  kosmonautidele niivõrd meeltmööda, et mitmed  neist on käinud hiljem toiduvalmistajaid maitsva  toidu eest tänamas. Pool sajandit tagasi valmistuti kosmoselendudeks suure saladuskatte all. Seda hoiti  saladuses ka konservitehase töötajate eest. Nad  võisid uut starti vaid aimata, sest enne seda hakati  tehaselt suurtes kogustes tuubitoitu tellima.  Kosmonautidele mõeldud toitude retseptid olid  salastatud ja tavatarbijad seda toitu osta ei saanud.  Küll aga hakkas konservitehas tavatarbijale  valmistama Kosmose-nimelist marmelaadi.  Sellest sai paljude selle aja laste lemmikmaiustus.  Lisaks Eestis valmistatud toidule meeldis  kosmonautidele ka Eestis puhata. Nii ehitatigi  möödunud sajandi seitsmekümnendatel aastatel  Pärnu lähedale suurejooneline puhkekeskus  Vzmorje. Kuigi puhkekeskuse territooriumile  oli kõrvalistel inimestel sissepääs keelatud,  meenutavad mõned vanemad elanikud veel  tänapäevalgi, kuidas nad ümberkaudsetes  seenemetsades või poe järjekorras mõne  kosmonaudiga kohtusid. Praegu on puhkekompleks osaliselt korda tehtud ning see osa  majast on huvilistele avatud. Taastamisel püüti  säilitada võimalikult palju endisaegset interjööri.  Uus samm meie kosmonautikas astuti 7. mail  2013, kui orbiidile saadeti Eesti esimene satelliit  EstCube-1. Nii sai Eestist maailma 41. riik, kes on  oma lipu all kosmosesse jõudnud. Satelliit töötas  orbiidil kaks aastat. Projektiga oli seotud ligi 90  üliõpilast ja see on olnud aluseks enam kui 50  bakalaureuse- ja magistritööle. Kaitstud on ka üks  selleteemaline doktoritöö. Eesti kuulub Euroopa  Kosmoseagentuuri ja nii saavad meie üliõpilased,  teadlased ning ettevõtted osaleda paljudes  kosmosevaldkonna rahvusvahelistes projektides.

Kosmost hakati teaduslikult uurima sel aastasajal.

Kosmose uurimisega tegeletakse ainult suurriikides.

Kosmose uurimisel on Eestis pikk traditsioon.


1810. aastal seati Tartu Tähetorni üles moodne teleskoop.

1824. aastal hakati Tartu Tähetornis mõõtma tähtede kaugust.

1969. aastal sai Tartu Tähetorni direktoriks teadlane Struve.


Eesti insenerid olid ülemaailmse organisatsiooni liikmed.

Tartu üliõpilastel polnud lubatud kosmoselende jälgida.

Sputniku lendu jälgiti ka Tartu vaatlusjaamast.


Tõraveres töötati välja erinevaid tehnilisi seadmeid.

1968. aastal lõpetati Tõraveres kosmoseseadmete ehitamine.

Teadlaste katsed mõõta tähtede kiirgust ebaõnnestusid.


Kosmonaudid võtsid esimestele kosmoselendudele söögi ise kaasa.

Kosmonautidele pandi missioonidele kaasa ka kohvi.

Kosmonaudid olid rahulolematud Eestis valmistatud toiduga.


Kosmoselende hoiti toiduvalmistajate eest saladuses.

Kosmonautidele mõeldud toitu müüdi ka kauplustes.

Kosmonautide seas oli populaarne marmelaad Kosmos.


Eestisse rajati kosmonautide puhkekompleks.

Kohalikud elanikud käisid puhkekeskuse territooriumil seenel.

Tänapäeval on puhkekeskus täielikult taastatud.


Eestist saadetakse orbiidile kaks satelliiti.

EstCube-1 projektiga oli seotud alla saja üliõpilase.

Tulevikus saab Eestist Euroopa Kosmoseagentuuri liige.