TalTechNLP/EstQA huggingface dataset:
Ajateenistus

Üldist teenistuskohustust asuti riikides kodanikele kehtestama peamiselt 19. sajandil. Toonane taristu ja tehnika (sh raudtee, laevandus, side, raskerelvastus; hiljem juba ka autod ja lennundus) kiire areng võimaldas koondada sõja pidamiseks suuri sõjaväelaste ja vahendite hulki ning paisata neid kiirelt ja ootamatult pikkade vahemaade taha. Elukutseliste sõjaväelaste piiratud arvukus osutus taolisteks operatsioonideks või nendele vastamiseks ebapiisavaks ja tuli leida lisa üldise sunniviisilise teenistuskohustuse kehtestamisega. Lisaks osutus nii võimalikuks anda kodanikele sõjalist ettevalmistust, et neid oleks vajadusel sõja korral võimalik reservväelasina mobiliseerida ja kiirelt rakendada.

Küsimus: Millal sai ajateenistus alguse?
Vastus: 19. sajandil

Küsimus: Millal sai ajateenistus alguse?
Vastus: peamiselt 19. sajandil

Küsimus: Miks ajateenistust kasutama hakati?
Vastus: koondada sõja pidamiseks suuri sõjaväelaste ja vahendite hulki ning paisata neid kiirelt ja ootamatult pikkade vahemaade taha

Küsimus: Miks ajateenistust kasutama hakati?
Vastus: Elukutseliste sõjaväelaste piiratud arvukus

Küsimus: Miks ajateenistust kasutama hakati?
Vastus: Elukutseliste sõjaväelaste piiratud arvukus osutus taolisteks operatsioonideks või nendele vastamiseks ebapiisavaks

Küsimus: Miks ajateenistust kasutama hakati?
Vastus: Toonane taristu ja tehnika (sh raudtee, laevandus, side, raskerelvastus; hiljem juba ka autod ja lennundus) kiire areng võimaldas koondada sõja pidamiseks suuri sõjaväelaste ja vahendite hulki ning paisata neid kiirelt ja ootamatult pikkade vahemaade taha

Küsimus: Milliste tehniliste vahendite areng viis ajateenistuse kehtestamiseni?
Vastus: raudtee, laevandus, side, raskerelvastus; hiljem juba ka autod ja lennundus

Küsimus: Kes osalesid sõdades enne ajateenistuse kehtestamist?
Vastus: Elukutseliste sõjaväelaste

Küsimus: Mis rollis saab kasutada ajateenistuse läbinud inimesi?
Vastus: reservväelasina
Ajateenistus

Ajateenistuskohustuse aktiivseimaks perioodiks võib lugeda 20. sajandit, kui seda rakendati lähtuvalt sõjalis-poliitilistest oludest praktiliselt kõigis arenenud riikides. 21. sajandiks on paljud riigid, kes tunnevad end sõjaliselt vähem ohustatuna või omavad küllaldasi ressursse piisava suurusega kutselise armee ülalpidamiseks, hakanud ajateenistusest loobuma. Paljud riigid on ajateenistust siiski säilitanud, kuid on võimalusel rohkemal või vähemal määral lühendanud teenistuse pikkust või (ja) vähendanud igal aastal teenistusse kutsutavate arvu. Näiteks Taanis, kus sõjalise julgeoleku riske on hinnatud väga madalaks, on ajateenistuse kestuseks jäetud vaid 4 kuud ning aastakäigust loositakse teenistusse võtuks välja vaid tühine protsent.

Küsimus: Kui kaua tuleb Taanis aega teenida?
Vastus: 4 kuud

Küsimus: Kui kaua tuleb Taanis aega teenida?
Vastus: vaid 4 kuud

Küsimus: Millal oli ajateenistuse kõrghetk?
Vastus: 20. sajandit

Küsimus: Missugused riigid enam ajateenistust ei kasuta?
Vastus: kes tunnevad end sõjaliselt vähem ohustatuna või omavad küllaldasi ressursse piisava suurusega kutselise armee ülalpidamiseks

Küsimus: Missugused riigid enam ajateenistust ei kasuta?
Vastus: kes tunnevad end sõjaliselt vähem ohustatuna

Küsimus: Mida on paljud riigid teinud lisaks ajateenistuse kestuse lühendamisele?
Vastus: vähendanud igal aastal teenistusse kutsutavate arvu

Küsimus: Mis riikides kasutati ajateenistust möödunud sajandil?
Vastus: praktiliselt kõigis arenenud riikides

Küsimus: Mis riikides kasutati ajateenistust möödunud sajandil?
Vastus: kõigis arenenud riikides

Küsimus: Mis riikides kasutati ajateenistust möödunud sajandil?
Vastus: arenenud riikides

Küsimus: Mis riikides kasutati ajateenistust möödunud sajandil?
Vastus: arenenud
Ajateenistus

16. septembril 1940 kongressi poolt vastu võetud ("Selective Training and Service Act of 1940") seadus oli esimene rahuajal vastuvõetus ajateenistus, mille kohaselt pidid kõik 21–35-aastased mehed end värbamiskomisjonis registreerima ja neid võidi saata aastaks ajateenistusse. USA astumisel teise maailmasõtta laiendati seda 18.–45. eluaastateni (lisaks kuni 65-aastased olid kohustatud end registreerima). 24. juunil 1948 vastu võetud "Selective Service Act of 1948" alusel olid kõik vähemalt 18-aastased mehed kohustatud end värbamiskomisjonis registreerima, ning 19–26-aastased pidid läbima 21-kuuse ajateenistuse, millele järgnes kas aastane aktiivteenistus või kolmeaastane reservteenistus. Korea sõja ajal pikendati teenistust 2 aastani.

Küsimus: Kuidas kutsuti USAs ajateenistuse kehtestanud seadust?
Vastus: "Selective Training and Service Act of 1940"

Küsimus: Kui vanu mehi saadeti USAs ajateenistusse teise maailmasõja ajal?
Vastus: 18.–45. eluaastateni

Küsimus: Mis oli pärast teist maailmasõda aktiivse ajateenistuse alternatiiviks?
Vastus: kolmeaastane reservteenistus

Küsimus: Mis põhjusel pikendati ajateenistust kahe aastani?
Vastus: Korea sõja ajal

Küsimus: Mis põhjusel pikendati ajateenistust kahe aastani?
Vastus: Korea sõja

Küsimus: Kui kaua kestis ajateenistus enne teist maailmasõda?
Vastus: aastaks
Ajateenistus

Ajateenistusse võtmise vanus on tavaliselt olnud 17–25 eluaastat ja ajateenistuse kestus on olnud 4 kuust 25 aastani sõltuvalt ajajärgust ja ajateenistuse eesmärgist riigikaitse korralduses. Ajateenistuse pikkus võib olla erinev sõltuvalt väeliigist, relvaliigist või ametikohast. Ajateenijatega võidakse komplekteerida madalamaid ametikohti (sõdurid, allohvitserid) väeosades ja muudes sõjaväeasutustes või õpetada neid ja valmistada ette reservväelasteks, keda saaks organiseeritult kasutada armee märgataval suurendamisel mobilisatsiooniga. Ajateenijaid koheldakse ja kasvatatakse armees tavaliselt madalama omaette teenistusliigina või staatusena. Selle juurde võivad kuuluda näiteks loata väeosa territooriumilt lahkumise keeld, ranged distsiplinaarmeetmed ja muud siseteenistuse alased piirangud.

Küsimus: Kui vanalt enamasti aega teenima võetakse?
Vastus: 17–25 eluaastat

Küsimus: Mis võib määrata ajateenistuse kestuse?
Vastus: väeliigist, relvaliigist või ametikohast

Küsimus: Mis võib määrata ajateenistuse kestuse?
Vastus: sõltuvalt ajajärgust ja ajateenistuse eesmärgist riigikaitse korralduses

Küsimus: Mis võib määrata ajateenistuse kestuse?
Vastus: ajajärgust ja ajateenistuse eesmärgist

Küsimus: Mis võib määrata ajateenistuse kestuse?
Vastus: sõltuvalt ajajärgust ja ajateenistuse eesmärgist

Küsimus: Mis rolli võivad ajateenijad täita sõjaväelistes asutustes?
Vastus: madalamaid ametikohti (sõdurid, allohvitserid)

Küsimus: Mis rolli võivad ajateenijad täita sõjaväelistes asutustes?
Vastus: madalamaid ametikohti (sõdurid, allohvitserid) väeosades ja muudes sõjaväeasutustes

Küsimus: Mis rolli võivad ajateenijad täita sõjaväelistes asutustes?
Vastus: madalamaid ametikohti

Küsimus: Mis rolli võivad ajateenijad täita sõjaväelistes asutustes?
Vastus: sõdurid, allohvitserid

Küsimus: Millistele reeglitele ajateenijad peavad alluma?
Vastus: näiteks loata väeosa territooriumilt lahkumise keeld, ranged distsiplinaarmeetmed ja muud siseteenistuse alased piirangud

Küsimus: Kellena saab ajateenijaid hiljem sõja puhkedes kasutada?
Vastus: reservväelasteks
Ajateenistus

2001. aastal ajateenistust lühendati ja diferentseeriti nii, et sõduritele kestis see 8 ja allohvitseridele 11 kuud ehk 3 kuud kauem. Nii taheti saavutada, et uute teenistusse võetavate noorsõduritega aitaksid baasõppe käigus tegeleda vanemad ajateenijad-allohvitserid, kelle enda alluvad olid juba reservi arvatud. Seoses sellega lühenes aga liialt allohvitseride ettevalmistuse ning koostööväljaõppe aeg. Samuti oli mõnel korral raske allohvitseridele piisavalt ülesandeid leida, kui sõdurid olid reservi arvatud, kuid uut ajateenijate lendu polnud näiteks väeossa võetud. Lisaks vähenes heade ajateenijate motivatsioon allohvitseriks saada, sest ei soovitud sõduritest kauem aega teenida.

Küsimus: Mitu kuud pidid aega teenima tavalised sõdurid?
Vastus: 8

Küsimus: Kes aitasid õpetada uusi ajateenijaid?
Vastus: vanemad ajateenijad-allohvitserid

Küsimus: Millal muutus sõdurite ja allohvitseride teenistus eri pikkuseks?
Vastus: 2001. aastal

Küsimus: Kas allohvitseride lühem teenistus oli piisava pikkusega?
Vastus: lühenes aga liialt

Küsimus: Mida arvasid ajateenijad allohvitseride pikemast teenistusajast?
Vastus: vähenes heade ajateenijate motivatsioon allohvitseriks saada

Küsimus: Mida arvasid ajateenijad allohvitseride pikemast teenistusajast?
Vastus: vähenes heade ajateenijate motivatsioon

Küsimus: Mida arvasid ajateenijad allohvitseride pikemast teenistusajast?
Vastus: ei soovitud sõduritest kauem aega teenida
Ajateenistus

Ajateenistuse kestuse määrab sageli see, millise kutsumisega kutsealune teenistusse võetakse. Jaanuaris ja juulis eelkutsega teenistusse saabunud teenivad üldjuhul 11 kuud, põhikutsega oktoobris saabunud 8 kuud. Teenistuse lõpliku pikkuse piiritleb ametikoht, millele sõdur määratakse. Ametikohale määratakse kaitseväelane pärast sõduri või madruse baaskursuse läbimist. Eelkutsumisega võetakse teenistusse kutsealused, kelle ametikoht eeldab 11-kuulist ajateenistust (autojuhid, erialaspetsialistid, allohvitserid ja reservrühmaülemad).

Küsimus: Mis kuus alustades kestab ajateenistus kõige vähem?
Vastus: oktoobris

Küsimus: Kui kaua kestab ajateenistus kõige rohkem?
Vastus: 11 kuud

Küsimus: Mis tuleb ajateenijal läbida enne ametikoha saamist?
Vastus: sõduri või madruse baaskursuse

Küsimus: Millised erialad nõuavad pikemat ajateenistust?
Vastus: autojuhid, erialaspetsialistid, allohvitserid ja reservrühmaülemad

Küsimus: Millal alustades tuleb läbida pikem teenistusaeg?
Vastus: Jaanuaris ja juulis

Küsimus: Millal alustades tuleb läbida pikem teenistusaeg?
Vastus: Jaanuaris ja juulis eelkutsega teenistusse saabunud
Ajateenistus

Jaanuaris alustanud ajateenijatest koolitatakse enamasti drillseersandid ja autojuhid. Nende ülesanneteks saab nii juuli eelkutse kui ka põhikutse SBK koolituse läbiviimine tegevväelasest rühmaülema alluvuses. Juulis alustab teenistust põhiosa eelkutse ajateenijaid. Neist koolitatakse autojuhid, erialaspetsialistid, allohvitserid ja reservrühmaülemad. Põhikutse ajateenijatest saavad sõdurid reakoosseisu ametikohtadel. Eel- ja põhikutsumistega teenistusse asunud sõdurid moodustavad ajateenistuse lõpuks ühtse reservi arvatava üksuse (v.a jaanuari eelkutse).

Küsimus: Millal kutsutakse teenistusse hilisemad allohvitserid?
Vastus: Juulis

Küsimus: Millal kutsutakse sõjaväkke kõige rohkem noori?
Vastus: Juulis

Küsimus: Kes aitavad suvel läbi viia SBK koolitust?
Vastus: Jaanuaris alustanud ajateenijatest

Küsimus: Kellest komplekteeritakse reakoosseis?
Vastus: Põhikutse ajateenijatest

Küsimus: Mis saab ühe aastakäigu ajateenijatest hiljem?
Vastus: ühtse reservi arvatava üksuse

Küsimus: Mis saab ühe aastakäigu ajateenijatest hiljem?
Vastus: reservi arvatava üksuse

Küsimus: Mis saab ühe aastakäigu ajateenijatest hiljem?
Vastus: reservi arvatava üksuse (v.a jaanuari eelkutse)

Küsimus: Mis saab ühe aastakäigu ajateenijatest hiljem?
Vastus: ühtse reservi arvatava üksuse (v.a jaanuari eelkutse)
Apollon

Apollonil oli Kreekas kaks kultuskeskust: Delfi ja Delos, mis mõlemad pärinevad 8. sajandist eKr. Delosel austati eelkõige Apolloni kaksikõde Artemist. Delfi ja Delose Apolloni kultused olid sedavõrd erinevad, et ühes piirkonnas võisid lähestikku olla mõlema pühamud. Delfis võis Apolloni oraaklikultus olla juba Mükeene kultuuri aegadel. Minoilisele päritolule viitab ka Delfi preestrite hilisem nimetus Labryaden ehk "kaksikkirve kandjad" – λάβρυς oli Kreeta labürindi püha sümbol. Ühes nn Homerose hümnidest kandis Apollon delfiinina preestrid Kreetalt Delfisse, ning Apollon Delphinios oli Kreetal ja teistel saartel austatud merejumal. Apolloni õde Artemist seostati Minose kultuuri "loomade emanda" Britomartisega.

Küsimus: Millal alustati Delfis Apolloni kummardamist?
Vastus: Mükeene kultuuri aegadel

Küsimus: Millal alustati Delfis Apolloni kummardamist?
Vastus: juba Mükeene kultuuri aegadel

Küsimus: Millises keskuses austati Artemist rohkem kui Apollonit?
Vastus: Delosel

Küsimus: Mis loomaks suutis Apollon moonduda?
Vastus: delfiinina

Küsimus: Millistes Kreeka piirkondades Apollonit kõige enam kummardati?
Vastus: Delfi ja Delos

Küsimus: Kuidas kutsuti Delfi preestreid teise nimega?
Vastus: Labryaden ehk "kaksikkirve kandjad"

Küsimus: Kuidas kutsuti Delfi preestreid teise nimega?
Vastus: Labryaden

Küsimus: Kuidas kutsuti Delfi preestreid teise nimega?
Vastus: kaksikkirve kandjad

Küsimus: Kuidas kutsuti Delfi preestreid teise nimega?
Vastus: "kaksikkirve kandjad"
Apollon

Ravijana seostati Apollonit jumalate arsti Paioniga, keda on mainitud "Iliases", kuid kel polnud iseseisvat kultust. Apolloni kahetine funktsioon ravijana ja haiguste toojana sarnaneb India vedade haigusejumala Rudraga. Ka germaani mütoloogias peetakse haiguste allikaks üleloomulike olendite või nõidade nähtamatuid nooli, mis sarnanevad Apolloni vibu ja nooltega. "Iliases" nimetatakse teda "kohutavaks jumalaks" (δεινός θεός), kes külvab oma nooltega surma, kuid võib ka ravida. Samas teoses palvetab preester Apollon Smintheose ehk "hiirtejumala" poole, kes võib hoida närilised põldudest eemal, kuid ka lasta neil katku levitada.

Küsimus: Mis terminit kasutatakse Apolloni kohta "Iliases"?
Vastus: "kohutavaks jumalaks"

Küsimus: Mis olid Apolloni kaks vastakat omadust?
Vastus: ravijana ja haiguste toojana

Küsimus: Mis olid Apolloni kaks vastakat omadust?
Vastus: külvab oma nooltega surma, kuid võib ka ravida

Küsimus: Mis olid Apolloni kaks vastakat omadust?
Vastus: võib hoida närilised põldudest eemal, kuid ka lasta neil katku levitada

Küsimus: Mis relva Apollon kasutas?
Vastus: vibu ja nooltega

Küsimus: Mis relva Apollon kasutas?
Vastus: vibu

Küsimus: Millise haiguse põhjustamises Apollonit süüdistati?
Vastus: katku

Küsimus: Kes oli Apolloni analoog Indias?
Vastus: haigusejumala Rudraga

Küsimus: Kes oli Apolloni analoog Indias?
Vastus: haigusejumala

Küsimus: Kes oli Apolloni analoog Indias?
Vastus: Rudraga
Apollon

Dooria traditsioonis seostus Apollon doorlaste initsiatsioonipidustuste apellai'ga, samuti Loode-Kreeka kalendrikuu Apellaiosega. Nende nimede taga on vana-makedoonia sõna pella, mis tähendab kivi. Kivid olid Apolloni kultuses olulisel kohal, eriti Delphis, kus austati maailma naba Omphalost. Nn Homerose hümnis Apollonile nimetatakse teda põhjast pärit sissetungijaks, mis kajastab tema saabumist Minose kultuuri languse järgsel ajal. Pythoni tapmine võib märkida tema võitlust maaema Gaiaga. Lohe Pythoni tapjana sai Apollonist lahingute ja võitude jumal, mistõttu Rooma armees lauldi paiaane marsil, enne lahingusse minekut, pärast võitu ning siis, kui laevastik sadamast väljus.

Küsimus: Mis looma Apollon hävitas?
Vastus: Lohe Pythoni

Küsimus: Mis looma Apollon hävitas?
Vastus: Lohe

Küsimus: Miks hakati Apollonit pidama sõjajumalaks?
Vastus: Lohe Pythoni tapjana

Küsimus: Kust Apollon Kreekasse saabus?
Vastus: põhjast

Küsimus: Mis sõnast tulenevad apellai ja Apellaios?
Vastus: pella

Küsimus: Milline kalendrikuu sai nime Apolloni järgi?
Vastus: Apellaiosega
Apollon

Räägitud on ka Apolloni võimalikust mitte-kreeka, eelkõige Väike-Aasia päritolust. Apolloni ema Leto nimi pärines Lüüdiast ning teda austati Väike-Aasia rannikul. Sellega sobib ka oraaklikultus, kuna Hetiidi impeeriumis olid levinud Assüüria-Babüloonia ennustuskunst ja eksortsism. Trooja sõjas võitles Apollon troojalaste poolel ning Trooja kohal varem asunud linna Wilusa rahvusvahelistes lepingutes on nimetatud jumal Apaliunast, mis võib olla Apolloni nime hetiidikeelne kuju. Seda on seostatud ka hetiidi ja hurri katkujumala Apluga.

Küsimus: Millisest maailma piirkonnast võis Apollon pärineda?
Vastus: Väike-Aasia

Küsimus: Millisest maailma piirkonnast võis Apollon pärineda?
Vastus: Lüüdiast

Küsimus: Millisest maailma piirkonnast võis Apollon pärineda?
Vastus: Hetiidi impeeriumis

Küsimus: Millise linna kohale ehitati Trooja?
Vastus: Wilusa

Küsimus: Keda toetas Apollon Trooja sõjas?
Vastus: troojalaste

Küsimus: Mis oli Apolloni ema nimi?
Vastus: Leto

Küsimus: Milline hetiidi jumal on seotud Apolloniga?
Vastus: Apluga

Küsimus: Milline hetiidi jumal on seotud Apolloniga?
Vastus: katkujumala Apluga

Küsimus: Milline hetiidi jumal on seotud Apolloniga?
Vastus: katkujumala
Apollon

Kui Zeusi naine Hera kuulis, et Leto on Zeusist rase, keelas ta Letol sünnitada kuival maal. Ringi rännates leidis Leto ujuva saare Delose, mille rahvas lubas tal sünnitada vastutasuks lubaduse eest, et tema poeg linna soosib. Hiljem kinnitas Zeus Delose merepõhja ning saarest sai Apolloni pühapaik. On öeldud ka, et Hera röövis sünnitusjumalanna Eileithyia, et Leto ei saaks sünnitada. Teised jumalad meelitasid Hera teda lahti laskma, kinkides Herale kaheksameetrise merevaigust kaelakee. Mütograafide sõnul sündis Artemis kõigepealt ning aitas seejärel Apolloni sünni juures või sündis päev varem Ortygia saarel ja aitas Letol jõuda Delosele Apollonit sünnitama. Apollon sündis kuu seitsmendal päeval (Delose traditsioonis Thargelionikuul, Delphi traditsioonis Bysiosekuul) ning tema pühad päevad olid kalendrikuu seitsmes päev, mil kuu loodi, ja kahekümnes päev, mil paistis täiskuu.

Küsimus: Kes oli Apolloni isa?
Vastus: Zeusist

Küsimus: Kes oli Apolloni õde?
Vastus: Artemis

Küsimus: Kus Apollon sündis?
Vastus: Delose

Küsimus: Kus Apollon sündis?
Vastus: ujuva saare Delose

Küsimus: Kus Apollon sündis?
Vastus: saare Delose

Küsimus: Kui pikk oli Herale kingitud ehe?
Vastus: kaheksameetrise

Küsimus: Mis kuupäeval on Apolloni sünnipäev?
Vastus: seitsmendal

Küsimus: Mis kuupäeval on Apolloni sünnipäev?
Vastus: seitsmendal päeval

Küsimus: Mis kuupäeval on Apolloni sünnipäev?
Vastus: kuu seitsmendal päeval
Apollon

Legendi järgi oli Apollonil sõber Hyakinthos, kelle ta kogemata surmas. Kord ketast heites viskas Apollon Hyakinthosele kogemata ketta vastu laupa ja purustas selle. Apollon ehmatas, kui nägi oma sõpra verisena maha varisemas. Apollon tõstis Hyakinthose kätele ja püüdis haava sulgeda, kuid kahjuks oli juba hilja. Apollon, põlvitades tema surnukeha juures, lausus: "Oh, kui võiksin anda oma elu sinu eest või surra koos sinuga!" Sedamaid muutus verine rohi taas roheliseks ning puhkesid õitsema imekaunid lilled – hüatsindid.

Küsimus: Kes tappis Hyakinthose?
Vastus: Apollonil

Küsimus: Millise vahendiga Apollon Hyakinthose surmas?
Vastus: ketta

Küsimus: Kuidas reageeris Apollon sõbra surmale?
Vastus: tõstis Hyakinthose kätele ja püüdis haava sulgeda

Küsimus: Kuidas reageeris Apollon sõbra surmale?
Vastus: tõstis Hyakinthose kätele

Küsimus: Kuidas reageeris Apollon sõbra surmale?
Vastus: püüdis haava sulgeda

Küsimus: Kuidas reageeris Apollon sõbra surmale?
Vastus: tõstis Hyakinthose kätele ja püüdis haava sulgeda, kuid kahjuks oli juba hilja

Küsimus: Kuidas reageeris Apollon sõbra surmale?
Vastus: püüdis haava sulgeda, kuid kahjuks oli juba hilja

Küsimus: Mis juhtus muruga pärast Apolloni soovi?
Vastus: muutus verine rohi taas roheliseks

Küsimus: Mis taimed läksid õide?
Vastus: hüatsindid

Küsimus: Mis taimed läksid õide?
Vastus: imekaunid lilled – hüatsindid

Küsimus: Mis taimed läksid õide?
Vastus: lilled

Küsimus: Mis taimed läksid õide?
Vastus: imekaunid lilled
Burundi

Rusizi jõe määrasid oma alade piiriks Belgia ja Saksamaa 11. augustil 1910 allkirjastatud leppega. Aastal 1924 määras Belgia ja Suurbritannia vaheline protokoll Tanganjika ja Rwanda-Urundi piiri kohal, kus praegu on Burundi, Rwanda ja Tansaania piiri kolmikpunkt Mwibu ja Kagera voolunõvade liitumiskohal. Pärast Esimest maailmasõda anti Kisaka ehk Kissaga ringkond (praegu Gisaka ringkond) Rwanda kirdeosas lühikeseks ajaks Briti mandaadi alla, et saaks rajada läbi Briti alade raudtee Ugandasse. Samuti anti Bugufi piirkond Ruvuvu ja Kagera jõe vahel praegusest Burundi-Tansaania piirist läänes Tanganjika osaks.

Küsimus: Kelle kontrolli alla läks pärast Esimest maailmasõda praegune Gisaka ringkond?
Vastus: Briti

Küsimus: Kelle kontrolli alla läks pärast Esimest maailmasõda praegune Gisaka ringkond?
Vastus: Briti mandaadi

Küsimus: Kelle kontrolli alla läks pärast Esimest maailmasõda praegune Gisaka ringkond?
Vastus: Briti mandaadi alla

Küsimus: Millal muutus Rusiz Belgia ja Saksa alade piirijõeks?
Vastus: 11. augustil 1910

Küsimus: Millal muutus Rusiz Belgia ja Saksa alade piirijõeks?
Vastus: 1910

Küsimus: Kuhu suundus raudtee läbi Kisaka?
Vastus: Ugandasse

Küsimus: Kes otsustasid Tanganjika ja Rwanda-Urundi piiri asukoha?
Vastus: Belgia ja Suurbritannia

Küsimus: Milliste jõgede vaheline piirkond anti Tanganjikale?
Vastus: Ruvuvu ja Kagera
Burundi

Lääne poole langevad nõlvad järsult. Seal on Rusizi jõe ja Tanganjika järve vahelised kitsad madalikud, mis moodustavad Burundi madalaima osa (alla 1000 m). Need tasandikud on osa Aafrika murranguvööndist (Ida-Aafrika riftivööndist). Riigi madalaim maismaaosa ja ainus madal tasandik on 780–1000 m kõrgusel paiknev Imbo tasandik kitsa ribana riigi läänepiiril. Rusizi jõgi suubub Tanganjika järve, mille pind asub umbes 770 m kõrgusel merepinnast. Ka Tanganjika järv asub alangus. Nõlvad langevad ka lõuna poole. Kiltmaa kaguserva kõrval on veel üks kõrgem piirkond, mille nõlv laskub järsult Kumoso nõkku.

Küsimus: Kuidas kutsutakse Aafrika murranguvööndit teise nimega?
Vastus: Ida-Aafrika riftivööndist

Küsimus: Mis kõrgusel on Burundi kõige madalam osa?
Vastus: 780–1000 m

Küsimus: Mis kõrgusel on Burundi kõige madalam osa?
Vastus: 770 m

Küsimus: Mis kõrgusel on Burundi kõige madalam osa?
Vastus: umbes 770 m

Küsimus: Mis nime kannab Burundi ainus madal tasandik?
Vastus: Imbo tasandik

Küsimus: Mis nime kannab Burundi ainus madal tasandik?
Vastus: Imbo

Küsimus: Kus paikneb Tanganjika järv?
Vastus: alangus

Küsimus: Kus paikneb Tanganjika järv?
Vastus: umbes 770 m kõrgusel merepinnast

Küsimus: Millisesse järve voolab Rusiz?
Vastus: Tanganjika

Küsimus: Millisesse järve voolab Rusiz?
Vastus: Tanganjika järve
Burundi

Parlament oli varem ühekojaline Rahvuskogu (Assemblée Nationale), nüüd kahekojaline. Rahvuskogus oli varem 81 kohta, kuid 1998. aasta üleminekupõhiseaduse kohaselt (1998) suurenes see 121-le. Selle valis rahvas 5 aastaks. Valimissüsteem oli võrdeline. Ülemkoda on Senat, millel on 49 kohta. Neist 34 valib etniliselt tasakaalustatud valijameestekogu 17 provintsis. Alamkoda Rahvuskogu koosneb nüüd vähemalt 100 liikmest (pärast 2005. aasta valimisi valib rahvas 5 aastaks. Valimissüsteem on võrdeline. Kummaski kojas peab olema vähemalt 30% naisi. Rahvuskogus on hutude ja tutside proportsioon 60:40; kolm kohta on ette nähtud batvatele.

Küsimus: Mis rahvuse esindajaid on rahvuskogus kõige rohkem?
Vastus: hutude

Küsimus: Kuidas kutsutakse Burundi parlamendi ülemkoda?
Vastus: Senat

Küsimus: Kuidas kutsutakse Burundi parlamendi alamkoda?
Vastus: Rahvuskogu

Küsimus: Kui pikk on parlamendi valimisperiood?
Vastus: 5 aastaks

Küsimus: Milline on naiste kvoot parlamendis?
Vastus: vähemalt 30%

Küsimus: Milline on naiste kvoot parlamendis?
Vastus: 30%