TalTechNLP/EstQA huggingface dataset:
Metsandus

Juba 18. sajandist on Eesti metsi korrapärase sihtidevõrgustiku abil jagatud kvartaliteks. Sihtide lõikumispunktidesse pandi piirnevate kvartalite numbritega postid või kvartali nurkadesse kvartalinumbritega tahvlikesed. Kvartalisihte kasutatakse metsas orienteerumseks, jahipidamisel kütiliini paigutamiseks, liikumisteedena (sh metsamaterjali väljaveol) ja metsatulekahjude levikut takistavate tuletõkkeribadena.. Kvartali sees jagatakse mets ühtlaste tunnustega väiksemateks metsaosadeks – metsaeraldisteks, mille piire looduses ei tähistata, välja arvatud vahetult enne raiet. Tänapäeval on kvartaliteks jagatud enamik riigimetsast ja osa suuremate eraomanike metsast. Kvartaliposte praktiliselt enam ei kasutata ning ka sihid hoitakse lahti seal, kus seda on liikumiseks vaja. Valdav osa erametsast on jagatud üksnes metsaeraldisteks.

Küsimus: Millal algas sihtide rajamine Eesti metsadesse?
Vastus: 18. sajandist

Küsimus: Milleks kasutati sihte tulekahjude korral?
Vastus: tuletõkkeribadena

Küsimus: Milleks kasutati sihte tulekahjude korral?
Vastus: metsatulekahjude levikut takistavate tuletõkkeribadena

Küsimus: Millal tähistatakse metsaeraldiste piire looduses?
Vastus: vahetult enne raiet

Küsimus: Millal tähistatakse metsaeraldiste piire looduses?
Vastus: enne raiet

Küsimus: Kui suur osa riigile kuuluvast metsast on sihtidega kvartaliteks jagatud?
Vastus: enamik

Küsimus: Mida kirjutati kvartalipostidele?
Vastus: kvartalite numbritega
Metsandus

Raiemahud olid esimese vabariigi ajal varasemast suuremad. Esimese maailmasõja ja ülemaailmse majanduskriisi ajal ning 1935/1936. aasta talvel oli mitu küttekriisi. Nende ajal oli puidu hind tavalisest 3–6 korda kõrgem. Pärast kriiside möödumist ja maareformiga talumeeste omandisse läinud metsadega tõusid raiemahud. 1926. aastaks moodustasid 10% kogu metsamaast raiesmikud. Aastatel 1928–1934 raiuti nii palju metsa, et puit ei leidnud enam turgu, mis viis hinna väga madalale. Puit oli väga tähtis osa kütmisel nii eramajades kui ka tööstuses, moodustades 64,5% kõigist kütteainetest.

Küsimus: Miks langes puidu hind 1928-1934?
Vastus: raiuti nii palju metsa, et puit ei leidnud enam turgu

Küsimus: Miks langes puidu hind 1928-1934?
Vastus: puit ei leidnud enam turgu

Küsimus: Kui palju tõusis küttepuude hind küttekriiside ajal?
Vastus: 3–6 korda

Küsimus: Kui suur osakaal oli Eestis 1930ndate keskel puiduküttel?
Vastus: 64,5%

Küsimus: Mis aastal mõõdeti, et kümnendik metsamaast on raiesmike all?
Vastus: 1926. aastaks

Küsimus: Mis aastal mõõdeti, et kümnendik metsamaast on raiesmike all?
Vastus: 1926.

Küsimus: Kuidas mõjutas maareform raiemahtusid?
Vastus: tõusid

Küsimus: Kuidas mõjutas maareform raiemahtusid?
Vastus: tõusid raiemahud
Metsandus

Metsasektor pakub Eestis tööd 35 000 inimesele, kaudselt ka turismi-, spordi- ja transpordisektoris töötajatele. Viimase kümne aastaga on raiemahud küll vähenenud, kuid tasapisi on jälle tõusutrendil. Puidu-, paberi- ja mööblitööstus moodustas töötlevast tööstusest 21,6%. Selle sektori 2013. aasta eksport oli 1,5 miljardit eurot, mis oli Eesti kogu ekspordist 12%). Puidutööstuse põhilised ekspordiartiklid on ehitusdetailid, saematerjal ja töötlemata puit. Enim eksporditakse puitu ja puidutooteid Rootsi, Soome ja Saksamaale.

Küsimus: Kui suure osakaalu ekspordist annavad puiduga seotud tööstusharud?
Vastus: 12%

Küsimus: Kuhu Eesti puitu kõige rohkem välja viiakse?
Vastus: Rootsi, Soome ja Saksamaale

Küsimus: Millised majandussektorid sõltuvad metsasektorist kaudselt?
Vastus: turismi-, spordi- ja transpordisektoris

Küsimus: Kui suur osakaal on puiduga seotud harudel Eesti töötlevas tööstuses?
Vastus: 21,6%

Küsimus: Mida Eesti puidutööstus peamiselt ekspordib?
Vastus: ehitusdetailid, saematerjal ja töötlemata puit
Novgorodi vabariik

1212. aastal tegi  Novgorodi vürst Mstislav Mstislavitš 15 000 mehega omapoolse sõjakäigu Vaiga kaudu Järvamaale. Sakslasi eest leidmata otsustati edasi minna Harjumaale, kus piirati Varbola linnust, kuni selle kaitsjad end 700 marga nogaatade eest vabaks ostsid. Novgorodi vürsti sõjakäiku Varbola alla mainivad ka Novgorodi ja Pihkva kroonikad, mis paigutavad selle toimumisaja aga 1213./1214. aastasse ja lisavad osavõtjatena Pihkva vürsti Vsevolod Borissovitši ja Toropetsi vürsti David Mstislavitši. Vene kroonikate järgi ulatus retk mereni välja. Kuuldes venelaste sõjakäigust, kogusid sakalased ja ugalased omakorda sõjaväe.  Sakalaste-ugalaste vägi tungis pihkvalaste sõjakäigul olekut ära kasutades Pihkva linna ja rüüstas seda.

Küsimus: Kui suure sõjaväega ründas Novgorod 1212. aastal Järvamaad ja Harjumaad?
Vastus: 15 000 mehega

Küsimus: Miks läksid Novgorodi väed Järvamaalt edasi Harjumaale?
Vastus: Sakslasi eest leidmata

Küsimus: Kui palju maksid Varbola linnuse elanikud, et Novgorodi väed nende piiramise lõpetaksid?
Vastus: 700 marga nogaatade

Küsimus: Kui palju maksid Varbola linnuse elanikud, et Novgorodi väed nende piiramise lõpetaksid?
Vastus: 700 marga nogaatade eest

Küsimus: Millised vürstid osalesid Vene kroonikate kohaselt Varbola ründamises lisaks Novgorodi vürstile?
Vastus: Pihkva vürsti Vsevolod Borissovitši ja Toropetsi vürsti David Mstislavitši

Küsimus: Mis linna rüüstasid sakalased ja ugalased Varbola ründamise ajal?
Vastus: Pihkva linna

Küsimus: Mis linna rüüstasid sakalased ja ugalased Varbola ründamise ajal?
Vastus: Pihkva
Novgorodi vabariik

Alates Otepää linnuse alistamisest 1210. aastal ja seal osalise ristimise läbiviimisest Novgorodi ja Pihkva vägede poolt pidasid Vene vürstid Ugandit enda poliitilisse mõjusfääri kuuluvaks piirkonnaks. Seepärast tekitas ugalaste alistumine Riia kirikule ja sealt ristimise vastuvõtmine nende naabriks olnud Pihkva vürstiriigis suurt pahameelt. Ugalastelt nõuti maksu tasumist, ähvardades vastasel korral sõjaga. Oma uutelt isandatelt, piiskop Albertilt ja ordult nõu küsima läinud ugalased said kinnituse, et neid toetatakse ja et neil pole venelaste ees mingeid kohustusi. Vürst Vladimir, kes varem oli olnud Liivimaa sakslaste liitlane, ilmus nüüd sõjaväega Ugandisse ja hõivas Otepää linnuse, saates sealt oma mehi maakonda rüüstama. 1217. aasta 6. jaanuaril, kolmekuningapäeval, läks kättemaksu ihkavate ugalaste vägi koos orduvendade ja piiskopimeestega "Venemaale Novgorodi poole", tabades püha pidanud rahvast ootamatult ning saades hulgaliselt vange ja saaki.

Küsimus: Kes viisid esimesena ugalaste hulgas ristimise läbi?
Vastus: Novgorodi ja Pihkva vägede

Küsimus: Kes kinnitasid Ugandile toetust, kui venelased neid ähvardasid?
Vastus: piiskop Albertilt ja ordult

Küsimus: Kelle juhtimisel rünnati Otepää linnust pärast seda, kui Ugandi oli alistunud Riia kirikule?
Vastus: Vürst Vladimir

Küsimus: Kuhu tegid ugalased vasturünnaku, kui vürst Vladimir oli rünnanud Otepääd?
Vastus: Venemaale Novgorodi poole

Küsimus: Kuhu tegid ugalased vasturünnaku, kui vürst Vladimir oli rünnanud Otepääd?
Vastus: "Venemaale Novgorodi poole"

Küsimus: Mis riiki ärritas, et Ugandi alistus Riia kirikule?
Vastus: Pihkva vürstiriigis

Küsimus: Mis riiki ärritas, et Ugandi alistus Riia kirikule?
Vastus: Pihkva

Küsimus: Mis riiki ärritas, et Ugandi alistus Riia kirikule?
Vastus: nende naabriks olnud Pihkva vürstiriigis

Küsimus: Mis riiki ärritas, et Ugandi alistus Riia kirikule?
Vastus: naabriks olnud Pihkva vürstiriigis
Novgorodi vabariik

1217. aastal sekkusid Novgorodi ja Pihkva vürstid Eestlaste muistsesse vabadusvõitlussse riialaste vastastena, alistasid saarlaste abil Otepää linnuses kindlustanud piiskopi ja ordu väe. Läbirääkimiste tulemusel ordu ja piiskopi väed koos liivlaste ja latgalitega kohustusid Otepää linnuse maha jätma ja Liivimaale pöörduma. Nähes eestlaste ja venelaste liidus ohtu, kutsus piiskop Albert appi Taani kuninga Valdemar II, kellele ta lubas vastutasuks Eestimaa jätta. Aasta teise poolde kavandatud suur eestlaste ja venelaste ühine sõjaretk Riia vastu lõppes lüüasaamisega Madisepäeva lahingus.

Küsimus: Milline sõjaline kokkupõrge lõpetas eestlaste ja venelaste sõjakäigu Riia vastu?
Vastus: Madisepäeva lahingus

Küsimus: Kes kaotas Madisepäeva lahingu?
Vastus: eestlaste ja venelaste

Küsimus: Mida lubas anda piiskop Albert Taani kuningale tema abi eest?
Vastus: Eestimaa

Küsimus: Mida lubas anda piiskop Albert Taani kuningale tema abi eest?
Vastus: vastutasuks Eestimaa jätta

Küsimus: Kes abistasid venelasi 1217. aastal Otepääl ordu väe vastu?
Vastus: saarlaste

Küsimus: Kes hülgasid Otepää linnuse pärast venelastelt lüüasaamist?
Vastus: ordu ja piiskopi väed koos liivlaste ja latgalitega
Novgorodi vabariik

1217. aasta augustis Novgorodi uus vürst Vsevolod Mstislavitš ja Pihkva vürst Vladimir oma suure väega (Läti Henriku järgi 16 000 meest) pidid juba liikusid Sakalasse, kus kavatseti liituda eestlastega, et üheskoos Liivimaale tungida. Liivimaalased  suutsid siiski kõik venelaste katsed üle jõe  (arvatavasti Õhne või selle lisajõgi Rulli) tungida tagasi lüüa, kuni need öö saabumisel üritamisest loobusid. Pärast liikus Novgorodi ja Pihkva vürstide vägi Liivimaale ning rüüstas Ümeral ja Idumeas. Lõpuks piirati sisse võndlaste linnus, mida kaitsesid ka ordu ammukütid. Võnnu piiramise ajaks jõudsid kohale ka lisaväed Eestimaalt, harjulased koos "mõningate teistega". Kui ühe päeva kestnud rünnakud linnuse vastu edu ei toonud, pakuti orduvendadele rahu, millest need aga keeldusid. Kuna samal ajal kogusid riialased uut väge venelastele vastu astumiseks ja vürstid otsustasid lahkuda.

Küsimus: Kui suureks hindas Läti Henrik sõjaväge, millega venelased 1217. aasta augustis Liivimaale tahtsid tungida?
Vastus: 16 000 meest

Küsimus: Kellega koos tahtsid Novgorodi ja Pihkva väed Liivimaale siseneda?
Vastus: eestlastega

Küsimus: Mis linnust hakkasid Novgorodi ja Pihkva väed piirama?
Vastus: võndlaste linnus

Küsimus: Mis linnust hakkasid Novgorodi ja Pihkva väed piirama?
Vastus: võndlaste

Küsimus: Mis linnust hakkasid Novgorodi ja Pihkva väed piirama?
Vastus: Võnnu

Küsimus: Kui kaua Võnnu piiramine kestis?
Vastus: ühe päeva

Küsimus: Miks vene väed Võnnu alt lahkusid?
Vastus: Kuna samal ajal kogusid riialased uut väge venelastele vastu astumiseks

Küsimus: Miks vene väed Võnnu alt lahkusid?
Vastus: samal ajal kogusid riialased uut väge venelastele vastu astumiseks

Küsimus: Miks vene väed Võnnu alt lahkusid?
Vastus: kogusid riialased uut väge venelastele vastu astumiseks
Novgorodi vabariik

1223. aasta lõpu poole tugevdas Novgorod oma sõjajõude Ugandis eesmärgiga luua seal endale alluv vürstiriik. Tartusse saadeti endine Koknese vürst Vjatško koos 200-mehelise kaaskonnaga ja lubati talle anda võim kõigi maade üle, mida ta suudab endale alistada. Sisuliselt tähendas see Novgorodi halduriks saamist Ugandis. Läti Henriku sõnul võtsid sakslaste vastu tuge ootavad tartlased Vjatško rõõmuga vastu. Vjatško asus aktiivselt oma võimuala laiendama, nõudes ümberkaudsetest maakondadest maksu ja rüüstates vastuhakkajaid Vaigas, Virumaal, Järvamaal ja Sakalas. 1224. aasta aprillis jõudis pärast kaheaastast äraolekut Liivimaale piiskop Albert koos suure hulga ristisõdijatega.  Vjatškod püüti veel veenda tartlastest lahku lööma, kuid ta keeldus. Vene vürstid olid lubanud Vjatškod riialaste rünnaku puhul aidata, samuti oli tema teenistusse asunud eestlasi teistest maakondadest. Riia piiskopi ja ordu vägi alustas Tartu linnuse ründamist 15. augustil. Kuna pikk piiramine linnuse kaitsjaid alistuma ei pannud, vallutati see lõpuks tormijooksuga, mille käigus peaaegu kõik seesolijad tapeti. Tartu lahingu tulemusel tegid  Novgorod ja Pihkva riialastega rahu.

Küsimus: Mis aastal toimus Tartu linnuses vastasseis ühelt poolt Vjatško ning teiselt poolt Riia piiskopi ja ordu vahel?
Vastus: 1224.

Küsimus: Mis aastal toimus Tartu linnuses vastasseis ühelt poolt Vjatško ning teiselt poolt Riia piiskopi ja ordu vahel?
Vastus: 1224. aasta

Küsimus: Millised olid Läti Hendriku sõnul tartlaste emotsioonid Vjatško saabudes?
Vastus: rõõmuga

Küsimus: Millised olid Läti Hendriku sõnul tartlaste emotsioonid Vjatško saabudes?
Vastus: võtsid sakslaste vastu tuge ootavad tartlased Vjatško rõõmuga vastu

Küsimus: Kui palju Tartu linnuses viibinuid hukkus tormijooksu käigus?
Vastus: peaaegu kõik

Küsimus: Milline sündmus tõi kaasa rahu sõlmimise Riia ning Novgorodi ja Pihkva vahel?
Vastus: Tartu lahingu

Küsimus: Mis piirkonna valitseja oli Vjatško varasemalt enne Tartusse saatmist olnud?
Vastus: Koknese
Novgorodi vabariik

Novgorodi sisepoliitikat mõjutas 13. sajandist Novgorodiga piirnenud Riia piiskopkonna juhi Riia piiskopi Alberti tegevus, kes püüdis igal viisil edendada ekspansiooni itta. Novgorodi saksameelsed leidsid toetust Riiast ja Tartu piiskopkonnast, saksameelsed iseseisvuslased vallutasid Tartu piiskopi abiga Irboska ja Pihkva, kuhu nimetasid valitsema 2 saksa foogti, kuid novgorodimeelsed võtsid selle tagasi ja viisid vastaste juhid Pihkvasse vangi. Ülejäänud saksameelsed leidsid aga varjupaiga Otepääl. 1233. aasta suvel õnnestus otepäälastel vangistada üks Novgorodi bojaar, et selle vastu saksameelne vürst Jaroslav Vladimirovitš Pihkvast välja vahetada. See sündmus sai uue sõjakäigu ajendiks. 1234. aasta alguses tungis Vladimiri suurvürst Jaroslav Vsevolodovitš koos novgorodlaste ja osa pihkvalastega Tartu piiskopkonda ja rüüstas selle idaosa. Tartu all Emajõe jääl kohtusid Tartu piiskopi ja otepäälaste vägi Vladimiri suurvürsti väega. Suurt lahingut vist siiski ei toimunud. Sõlmiti 1224. aasta Riia rahulepingu tingimusi kordav leping.

Küsimus: Mis suunas soovis piiskop Albert oma mõjuala laiendada?
Vastus: itta

Küsimus: Millised linnad õnnestus vallutada Novgorodi saksameelsel tiival?
Vastus: Irboska ja Pihkva

Küsimus: Kelle vastu tahtsid otepäälased välja vahetada vürst Jaroslav Vladimirovitšit?
Vastus: üks Novgorodi bojaar

Küsimus: Kelle vastu tahtsid otepäälased välja vahetada vürst Jaroslav Vladimirovitšit?
Vastus: Novgorodi bojaar

Küsimus: Millisesse Eesti linna koondusid Novgorodi saksameelsed, olles kaotanud Irboska ja Pihkva?
Vastus: Otepääl

Küsimus: Mis aastal ründas Vladimiri suurvürst Tartu piiskopkonda?
Vastus: 1234. aasta

Küsimus: Mis aastal ründas Vladimiri suurvürst Tartu piiskopkonda?
Vastus: 1234.
Novgorodi vabariik

1238. aastal purustasid mongolite väed väejuht Burundai juhtimisel Vladimiri suurvürsti Juri II armee Siti lahingus ja vallutasid Vsevolod Suurpesa järglase Vladimiri suurvürsti, Juri II Vsevolodovitši dünastia esindajate poolt valitsetud linnad. Mongolite sõjakäik jätkus märtsikuus läänesuunal Novgorodi vabariiki, kuid peatati umbes 250 km kaugusel Novgorodist. Pärast sõjakäiku Põhja-Vene aladele suundusid mongolid Lõuna-Vene aladele, kus vallutasid Gluhhovi, Tšernigivi, Perejaslavli ja Kiievi (1240), lisaks veel Galiitsia-Volõõnia, mille järel jäid mongolite väed laagrisse. Aastaks 1240 oli mongolite kätte langenud kõik Kiievi-Vene endised maad, välja arvatud idaslaavlastega asustatud loodealad: Połacki, Turaŭ, Pihkva vürstiriik ja Novgorodi vürstiriik. Aastatel 1236–1240, 1241–1252, 1257–1263 valitses Novgorodis  Kiievi suurvürsti Jaroslav Vsevolodovitši poeg Novgorodi vürst Aleksander Jaroslavitš.

Küsimus: Milline mongoli väejuht vallutas 1238. aastal Juri II Vsevolodovitši dünastiale kuulunud linnad?
Vastus: Burundai

Küsimus: Kui kaugele jõudsid Burundai väed Novgorodist?
Vastus: 250 km

Küsimus: Kui kaugele jõudsid Burundai väed Novgorodist?
Vastus: 250 km kaugusel

Küsimus: Millal langes mongollaste kätte Kiiev?
Vastus: 1240

Küsimus: Milliseid Kiievi-Vene alasid polnud mongolitel õnnestunud 1240. aastaks vallutada?
Vastus: Połacki, Turaŭ, Pihkva vürstiriik ja Novgorodi vürstiriik

Küsimus: Milliseid Kiievi-Vene alasid polnud mongolitel õnnestunud 1240. aastaks vallutada?
Vastus: idaslaavlastega asustatud loodealad: Połacki, Turaŭ, Pihkva vürstiriik ja Novgorodi vürstiriik

Küsimus: Milliseid Kiievi-Vene alasid polnud mongolitel õnnestunud 1240. aastaks vallutada?
Vastus: idaslaavlastega asustatud loodealad

Küsimus: Millise ala vallutasid mongolid enne laagrisse jäämist viimasena?
Vastus: Galiitsia-Volõõnia
Novgorodi vabariik

12.-13. sajandil laiendas Novgorodi vabariik oma riigi ja maksualuseid piirkondi, vadjalaste ja isurite aladel ja ka saamidega asustatud aladel. Lõuna-Soomes (Päris-Soome), Karjala kannasel ja Laadoga järve põhjaosas elasid karjalased ning Kesk-Soomes ja Põhja-Soomes saamid. Novgorodi rüüstesalgad allutasid ja maksustasid saamid Põhja-Karjalast kuni Valge mereni, Põhjalaheni ja Koola poolsaarel. Skandinaavia poolsaare põhjaosas Finnmargis põrkusid Novgorodi huvid kokku Norra kuningate huvidega, kes samuti maksustasid saame. Rootsi Soome-vallutus algas Esimese ristiretkega, mis pärimuse järgi leidis aset aastal 1155, mille tulemusena vallutati Rootsile kõige lähemal üle Põhjalahe Edela-Soomes olev ala, mis aga formaalselt kinnistus Edela-Soome Rootsi külge alles 1220. aastail. 12. sajandi lõpul toimus teisigi väiksemaid sõjakäike Soome, teine ristiretk leidis aset alles 13. sajandi teisel veerandil. 13. sajandi alguses algas Soome massiline ristiusustamine, milles rootslased konkureerisid Novgorodiga. 1226/1227 talvel tegi Novgorodi vürst vürst Jaroslav Vsevolodovitš Rootsi Lääne-Soome Häme aladele, millele need vastasid 1228. aastal sõjakäiguga Aunusele (venepäraselt Olonets). 1229. aastal avaldas paavst bulla, kus vastandas läänerooma ja idarooma kiriku võitlust ning keelustas abi paganatele ja venelastele. 1232. aastal hävitati Novgorodi väesalk mis olid tunginud sügavale Soome aladele. 1236–1237 toimus hämelaste ülestõus reaktsioonina nende kohtlemisele katoliku kiriku poolt. Selle taga olid väidetavalt Novgorodi ässitused. Vastuseks sellele tungisid rootslased ja sõjakäigus osalevad soome hõimud Novgorodi maadele (Ingerimaale).

Küsimus: Kes kogusid saamidelt makse lisaks Novgorodile?
Vastus: Norra kuningate

Küsimus: Millal alustas Rootsi pärimuse kohaselt Soome alade vallutamist?
Vastus: aastal 1155

Küsimus: Millal alustas Rootsi pärimuse kohaselt Soome alade vallutamist?
Vastus: 1155

Küsimus: Kes tegelesid soomlaste ristiusustamisega lisaks Novgorodile?
Vastus: rootslased

Küsimus: Milline on Aunuse teine nimetus?
Vastus: Olonets

Küsimus: Millise usulise organisatsiooni tegevus kutsus esile hämelaste ülestõusu?
Vastus: katoliku kiriku
Novgorodi vabariik

Pärast võitu halvenesid Aleksander Nevski ainuvõimupüüdluste pärast suhted teda sõjapealikuks valinud Novgorodi vürstiriigi bojaaridega ning ta lahkus (aeti ära) Novgorodist Pereslavl-Zalesski. 1241. aastal kutsuti Aleksander Nevski uuesti Novgorodi valitsema. 1241. aastal vallutas ta sakslaste käes olnud linnuse Koporjes ja hävitas selle. 1242. aastal vallutas koos venna Andrei Suzdali vägedega tagasi Pihkva ja Irboska. Pihkva tagasivallutamise järel tegi Aleksander Nevski eelvägi sõjaretke Tartumaale, kus kokkupõrkes orduvägedega purustati. 5. aprillil 1242. aastal juhtis Aleksander Nevski koos venna Andreiga vene vägesid Jäälahingus Tartu piiskopi, Tartu piiskopkonna ja teiste Saksa ordusse kuuluva Liivi ordu vägede vastu. Võidu järel tehti rahu, millega tunnustati 1240. aasta eelseid piire.

Küsimus: Millised piirid jäid kehtima pärast Jäälahingut?
Vastus: 1240. aasta eelseid

Küsimus: Millal Jäälahing aset leidis?
Vastus: 5. aprillil 1242. aastal

Küsimus: Kes purustasid 1242. aastal Aleksander Nevski eelväe Tartumaal?
Vastus: orduvägedega

Küsimus: Kes kaotasid Aleksandr Nevskile Koporje linnuses?
Vastus: sakslaste

Küsimus: Mis oli Aleksandr Nevski venna nimi?
Vastus: Andrei

Küsimus: Mis oli Aleksandr Nevski venna nimi?
Vastus: Andreiga
Novgorodi vabariik

Pärast isa, Vladimiri-Suzdali vürstiriigi suurvürsti Jaroslav Vsevolodovitši surma 1247. aastal ning tema järglase Svjatoslav Vsevolodovitši troonilt tõukamist Andrei II Jaroslavitši poolt reisis Aleksander Jaroslavitš koos vennaga Karakorumi, kus nad viibisid kuni 1249. aastani, mil Aleksander Jaroslavitš sai Kuldhordi valitsejalt Batu-khaanilt 1252. aastal loa tema vasallina valitseda Novgorodi vürstiriiki ja Pereslavl-Zalesski vürstiriiki. Andrei II Jaroslavitšile anti jarlõkk Vladimiri-Suzdali vürstiriigi valitsemiseks Vladimiri suurvürstina. Vennad tegid mongolitega koostööd, säilitades seeläbi vürstitiitli ja nominaalse võimu.

Küsimus: Kes juhtis 1252. aastal Kuldhordi?
Vastus: Batu-khaanilt

Küsimus: Millal suri Aleksander Jaroslavitši isa?
Vastus: 1247. aastal

Küsimus: Kellele alludes sai Aleksander II Jaroslavitš loa valitseda Pereslavl-Zalesskit?
Vastus: Batu-khaanilt

Küsimus: Mis dokumendi alusel sai Aleksander II Jaroslavitš valitseda Vladimiri suurvürstina?
Vastus: jarlõkk

Küsimus: Mis dokumendi alusel sai Aleksander II Jaroslavitš valitseda Vladimiri suurvürstina?
Vastus: jarlõkk Vladimiri-Suzdali vürstiriigi valitsemiseks

Küsimus: Mis hüvede nimel tegid Aleksander Jaroslavitš ja tema vend mongolitega koostööd?
Vastus: vürstitiitli ja nominaalse võimu

Küsimus: Mis hüvede nimel tegid Aleksander Jaroslavitš ja tema vend mongolitega koostööd?
Vastus: säilitades seeläbi vürstitiitli ja nominaalse võimu
Novgorodi vabariik

1254. aastal tegid Taani kuninga vasallid, Riia piiskopkonna väed Otto von Lüneburgi ja Didrich von Kiweli juhtimisel sõjaretke Narva taha, vadjalaste ja karjalaste maale, kus alustasid ka Narva jõe äärde püsiva kantsi ehitamist. Paavst Aleksander IV käskis sel puhul 19. märtsil 1255 piiskop Albert Suebeeril mainitud paganad kiriku kaitse alla võtta, kuid novgorodlaste vastusõjakäigu tõttu oldi sunnitud vallutatud aladelt taanduma. Ehkki Novgorodimaa aladel valitses vene õigeusk, andis paavst volituse õnnistada ametisse piiskop Vadjamaa, Ingeri ja Karjala roomakatoliku kiriku usku pöördunud paganate jaoks, kelle kohta oli Albert paavstile teatanud, et nad olevat endale piiskoppi palunud. Alates 1255. aastast kandis Albert Suerbeer ametlikult Riia peapiiskopi nime. 31. märtsil 12al määras Paavst Aleksander IV peapiiskop Albert Suerbeeri ja tema järglastele kuuluvaks Saaremaa, Tartu, Kuramaa, Virumaa, Kulmi, Ermlandi, Pomesaania, Samlandi, Vene ja Varssavi piiskopkonnad.

Küsimus: Miks Riia piiskopkonna väed uuesti vadjalaste ja karjalaste aladelt lahkusid?
Vastus: novgorodlaste vastusõjakäigu tõttu

Küsimus: Miks Riia piiskopkonna väed uuesti vadjalaste ja karjalaste aladelt lahkusid?
Vastus: novgorodlaste vastusõjakäigu

Küsimus: Kes juhtisid Taani vasallide ja Riia piiskopkonna sõjakäiku Narva taha?
Vastus: Otto von Lüneburgi ja Didrich von Kiweli

Küsimus: Millise tiitli sai Albert Suerbeer 1255. aastal?
Vastus: Riia peapiiskopi

Küsimus: Kes oli paavst märtsis 1255?
Vastus: Aleksander IV

Küsimus: Kelle kuuluvusse määras paavst Pomesaania?
Vastus: peapiiskop Albert Suerbeeri ja tema järglastele
Novgorodi vabariik

1256. aastal (Aleksander Nevski Vladimiris viibimise ajal) tegid Liivimaa sakslased, Taani kuninga vasallid, hämelased, soomlased ja Rootsi väed Didrich von Kiweli juhtimisel retke Novgorodimaa valdustesse Ingerisse Narva jõe idakaldapiirkonda. Vastusõjakäigus suundusid Novgorodi väed sõjaretke juhtima naasnud Aleksander Nevskiga Rootsi võimu all olevasse Soomesse Koporje ja Laadoga ääres asunud hämelaste piirkonda. Samal aastal sõlmis Aleksander Nevski Liivi orduga uue rahulepingu, mille kohaselt oli kahe riigi vaheliseks piiriks Narva jõgi.

Küsimus: Millise piiri leppisid Liivi ordu ja Aleksander Nevski kokku?
Vastus: Narva jõgi

Küsimus: Kus oli Aleksander Nevski, kui von Kiwel juhtis sõjakäiku Novgorodi aladele?
Vastus: Vladimiris

Küsimus: Kes juhtis 1256. aastal sõjakäiku Ingerisse?
Vastus: Didrich von Kiweli

Küsimus: Mis riik valitses Soomet Aleksander Nevski rünnaku eel?
Vastus: Rootsi

Küsimus: Millise järve ääres asuvat hämelaste elukohta Nevski ründas?
Vastus: Laadoga