TalTechNLP/EstQA huggingface dataset:
Gröönimaa

Aasta 1200 pKr paiku saabus Põhja-Ameerikast Gröönimaale uus inuittidest sisserändajate laine: Thule kultuur. Asustus levis ajapikku peaaegu terve Gröönimaa ranniku ulatuses, välja arvatud kõige põhjapoolsemasse piirkonda. Talvel elati paiksetes külades, suvel liiguti ringi ja käidi jahil. Asulad olid küllalt suured, mis näitab, et ühiskond oli suhteliselt organiseeritud. Ühistegevuse tegi vajalikuks nende peamine tegevusala, vaalapüük. Jahiti ka hülgeid, põhjapõtru, muskusveiseid, morski, püüti kalu ja linde, korjati mollusekid, marju ja taimi. Talvel elasid mitu perekonda koos ühises suuremas majas, suvel elasid perekonnad eraldi telkides. Majade ja telkide ehitamiseks kasutati vaalaluid ning ajupuid, viimast eriti läänekaldal. Katused ja seinad kaeti hülgenahkadega. Teel olles ehitati ka lumest maju, iglusid. Reisides kasutati koerte poolt veetavaid saane, kajakke (nahast ühemehepaate) ja umiakke (naiste juhitavaid perepaate). Thule kultuuri tööriistad ja majapidamisesemed valmistati kivist, luust, sarvest, puust, vähesel määral ka vasest, üksikuid rauast tööriistu saadi skandinaavlastelt või nende ammu tühjaks jäänud asulatest.

Küsimus: Millist Gröönimaa piirkonda inuitid ei asustanud?
Vastus: kõige põhjapoolsemasse

Küsimus: Millega inuitid valdavalt tegelesid?
Vastus: vaalapüük

Küsimus: Kus elasid inuitid suvel?
Vastus: telkides

Küsimus: Millega katsid inuitid majade seinad ja katused?
Vastus: hülgenahkadega

Küsimus: Kuidas nimetati inuittide lumest maju?
Vastus: iglusid
Gröönimaa

Aastal 1721 saabus Gröönimaale Norra kirikuõpetaja Hans Egede, kes lootis eest leida viikingite järeltulijad. Skandinaavlasi ta saarelt ei leidnud, kuid tekkisid kontaktid inuittidega, kelle seas Egede hakkas misjonitööd tegema, üritades neid "tsiviliseerida". Godthåbi (praegu Nuuk) rajati kaubalinn ja Gröönimaa muutus Norra kolooniaks (sel ajal valitses ka Norrat Taani kuningas). Aastal 1814 muutus Gröönimaa ka formaalselt Taani kolooniaks. 1953 kaotati koloonia staatus ja Gröönimaa muudeti põhiseadusega Taani riigi osaks, võrdselt Taani maakondadega. Aastal 1979 sai Gröönimaa kohaliku omavalitsuse.

Küsimus: Keda Hans Egede Gröönimaale otsima tuli?
Vastus: viikingite järeltulijad

Küsimus: Millise praeguse linna kohal asus Godthåb?
Vastus: Nuuk

Küsimus: Mis aastal sai Gröönimaa ametlikult Taani asumaaks?
Vastus: 1814

Küsimus: Mis aastal sai Gröönimaa päriselt Taani osaks?
Vastus: 1953

Küsimus: Mis ametit pidas Hans Egede?
Vastus: kirikuõpetaja

Küsimus: Mida tõi kaasa kliima jahenemine?
Vastus: Aastal 1814

Küsimus: Mida tõi kaasa kliima jahenemine?
Vastus: Norra kirikuõpetaja
Johannese evangeelium

Johannese evangeelium (lühend Jh) on Piibli Uue Testamendi kaanonis neljas raamat, mis sisaldab Jeesus Kristuse õpetusi, viimse õhtusöömaaja seadmise, kohtumõistmise, surma ja ülestõusmise kohta. Evangeelium on Uue Testamendi kaanonisse kuulunud algusest saadik. Johannese evangeeliumile eelneb Luuka evangeelium ja järgnevad Apostlite teod. Johannese evangeelium on Uues Testamendis ainus gnostiline evangeelium. Mitmete teadlaste arvates on evangeeliumi autoriks apostel Johannes, Sebedeuse poeg  , kuid paljud teoloogid peavad autoriks juudikristlaste gruppi ehk johanneslikku koolkonda , mis asus tänapäeva Süüria aladel ning sellelt koolkonnalt arvatakse pärinevat ka 3 Johannese kirja, kuna keeleliselt ja stiililiselt on kirjad evangeeliumiga väga sarnased ning ühtsena vaadeldavad. Johannese evangeelium on kirjutatud koinees. Vanimal seni leitud Uue Testamendi pärgamendil on säilinud kirjakohad Johannese evangeeliumist. Johannese evangeeliumis asub Piibli lühim salm.

Küsimus: Mis keeles oli Johannese evangeelium kirjutatud?
Vastus: koinees

Küsimus: Keda peetakse apostel Johannese asemel Johannese evangeeliumi autoriks?
Vastus: juudikristlaste gruppi ehk johanneslikku koolkonda

Küsimus: Keda peetakse apostel Johannese asemel Johannese evangeeliumi autoriks?
Vastus: juudikristlaste gruppi

Küsimus: Keda peetakse apostel Johannese asemel Johannese evangeeliumi autoriks?
Vastus: johanneslikku koolkonda

Küsimus: Millest räägib Johannese evangeelium?
Vastus: Jeesus Kristuse õpetusi, viimse õhtusöömaaja seadmise, kohtumõistmise, surma ja ülestõusmise kohta

Küsimus: Mille poolest erineb Johannese evangeelium teistest Uue Testamendi evangeeliumitest?
Vastus: ainus gnostiline evangeelium

Küsimus: Mille poolest erineb Johannese evangeelium teistest Uue Testamendi evangeeliumitest?
Vastus: gnostiline evangeelium

Küsimus: Mille poolest erineb Johannese evangeelium teistest Uue Testamendi evangeeliumitest?
Vastus: ainus gnostiline

Küsimus: Mille poolest erineb Johannese evangeelium teistest Uue Testamendi evangeeliumitest?
Vastus: gnostiline

Küsimus: Mitmes raamat on Johannese evangeelium Uues Testamendis?
Vastus: neljas

Küsimus: Mitmes raamat on Johannese evangeelium Uues Testamendis?
Vastus: neljas raamat
Johannese evangeelium

Evangeeliumi autor on traditsiooni järgi apostel Johannes, Sebedeuse poeg. Varakiriklikust ajast on Johannese evangeeliumit maininud kolm Väike-Aasia piiskoppi – Efesose Polykrates, Lyoni Ireneus ja Papias Herapolisest. Võimalike autoritena mainivad nad kaht Johannest, apostel Johannest ning Johannes Vanemat, Efesoses tegutsenud presbüterit. Nende versioon oli, et "jünger, keda Jeesus armastas", oli apostel Johannes. Evangeeliumis jääb autor anonüümseks, tema kohta on öeldud vaid et: "Tema on see õpilane, kes tunnistab neist asjust ja on selle kirjutanud; ja me teame, et tema tunnistus on õige" (Jh 21:24) ning pole päris kindel, kas ta võis olla samaaegselt ka "jünger, keda Jeesus armastas" (Jh 13:23) – ja keda omakorda on samuti evangeeliumi autoriks peetud  . Richard Bauchkam on viidanud, et salmi Jh 21:24 saab kreeka keelest tõlkida ka nii et "jünger, keda Jeesus armastas" ei kirjutanud ise evangeeliumi, vaid oli evangeeliumi kirjutamise põhjustajaks  . Autor võis olla evangeeliumi kirjutamise ajal umbes 70-aastane . Teoloogide seas on vaieldav, kas evangeeliumi autor oli üks kaheteistkümnest apostlist. Teoloogid Peeter Roosimaa ja  Randar Tasmuth esitavad erinevate uurijate arutluskäike arvatava autori kohta; autor võis olla nii apostel Johannes, Johannese õpilane, mõne teise apostli õpilane, Efesoses tegutsenud presbüter Johannes Vanem, autori(te) loodud fiktiivne isik või on evangeeliumi näol tegu johannesliku koolkonna kogutud pärimusega. Mõned teoloogid kahtlevad, kas evangeeliumi autor selles kirjeldatavaid sündmusi ise pealt nägi. Evangeeliumi nimetus võib olla ka tekkinud Ristija Johannese järgi , evangeelium võis olla pühendatud apostlile . Evangeeliumi autor võis olla mõni tollastest autoriteetidest, kes pealtnägijate kirjeldusi Jeesuse elust kirja pani ning materjali enam või vähem tõele vastavaks tunnistas .

Küsimus: Kuidas kirjeldatakse Johannese evangeeliumi autorit evangeeliumis endas?
Vastus: Tema on see õpilane, kes tunnistab neist asjust ja on selle kirjutanud; ja me teame, et tema tunnistus on õige

Küsimus: Keda loeti traditsiooniliselt Johannese evangeeliumi autoriks?
Vastus: apostel Johannes, Sebedeuse poeg

Küsimus: Keda loeti traditsiooniliselt Johannese evangeeliumi autoriks?
Vastus: apostel Johannes

Küsimus: Kelle tööst võib lugeda ülevaadet erinevate teooriate kohta Johannese evangeeliumi autori isikust?
Vastus: Teoloogid Peeter Roosimaa ja  Randar Tasmuth

Küsimus: Kelle tööst võib lugeda ülevaadet erinevate teooriate kohta Johannese evangeeliumi autori isikust?
Vastus: Peeter Roosimaa ja  Randar Tasmuth

Küsimus: Mis vanuses võis autor evangeeliumi kirjutada?
Vastus: umbes 70-aastane

Küsimus: Mis vanuses võis autor evangeeliumi kirjutada?
Vastus: 70-aastane

Küsimus: Kes oli Johannes Vanem?
Vastus: Efesoses tegutsenud presbüter

Küsimus: Milliselt dokumendilt leiti kõige varasemad Uue Testamendi tekstid?
Vastus: Johannes
Johannese evangeelium

Alates 19. sajandist hakkasid Saksa teoloogid kahtlema Johannese autorluses. Nad pidasid evangeeliumi kirjutamise aega evangeeliumis kirjeldatud sündmustest kümneid aastaid hilisemaks. Teoloog Ferdinand Christian Baur väitis evangeeliumi kirjutamise ajaks koguni 160. aasta. 1934 avaldas Colin H. Roberts 2. sajandi esimesse poolde dateeritud käekirjaga papüürusetüki, P52, mis sisaldab salme Johannese evangeeliumist. Kuigi mõned paleograafiaeksperdid ei ole pidanud võimalikuks käsikirja nii täpset dateerimist, on tänapäeval üldtunnustatud, et Papüürus 52 sisaldab varaseimat teadaolevat Uue Testamendi teksti ja ühtlasi on tegu tugeva argumendiga Johannese autorluse tõestuseks. Tekstianalüüsi kohaselt on evangeelium ja Johannese esimene kiri (1Jh) sarnased .

Küsimus: Millal valmis Johannese evangeelium Bauri arvates?
Vastus: 160. aasta

Küsimus: Milliselt dokumendilt leiti kõige varasemad Uue Testamendi tekstid?
Vastus: Papüürus 52

Küsimus: Milliselt dokumendilt leiti kõige varasemad Uue Testamendi tekstid?
Vastus: P52

Küsimus: Kes publitseeris papüüruse P52?
Vastus: Colin H. Roberts

Küsimus: Millal hakati Saksamaal arvama, et Johannes ei kirjutanud Johannese evangeeliumi?
Vastus: 19. sajandist

Küsimus: Millal hakati Saksamaal arvama, et Johannes ei kirjutanud Johannese evangeeliumi?
Vastus: Alates 19. sajandist

Küsimus: Millise teise pühakirja tekstiga on Johannese evangeelium sarnane?
Vastus: Johannese esimene kiri
Johannese evangeelium

Evangeeliumi koostamise ajaks on erinevatel hinnangutel pakutud vahemikku 78–110.. Traditsiooni kohaselt on Johannese evangeeliumi kirjutamiskohaks peetud Efesost, suurimat kristlaste kogudust peale Jeruusalemma hävitamist 70. aastal. Mõned teoloogid arvavad, et evangeeliumi võis koostada Iisraelist välja rännanud juudikristlaste kogukond, nn johanneslik koolkond, asukohaga tänapäeva Süüria aladel. Kirikuisa Clemens Aleksandriast on evangeeliumide koostamise kohta märkinud, et kõige viimasena tegi seda Johannes mõistes, et välised faktid olid teistes evangeeliumides juba esitatud ning koostas sõpradest mõjutatuna ja Pühast Vaimust inspireerituna vaimuliku evangeeliumi . Evangeelium on läkitatud kristlastele.

Küsimus: Millise praeguse riigi aladel tegutses johanneslik koolkond?
Vastus: Süüria

Küsimus: Millise praeguse riigi aladel tegutses johanneslik koolkond?
Vastus: Süüria aladel

Küsimus: Millal võidi Johannese evangeelium kirjutada?
Vastus: 78–110

Küsimus: Millal hävis Jeruusalemm?
Vastus: 70. aastal

Küsimus: Mida peetakse kõige sagedamini Johannese evangeeliumi kirjutamise paigaks?
Vastus: Efesost

Küsimus: Kus tegutses Clemens?
Vastus: Aleksandriast
Johannese evangeelium

Johannese evangeelium algab proloogiga. Salmist Jh 1:6 algab jutustus, mis koosneb kahest osast. 12. peatükiga lõppevas esimeses osas räägitakse Jeesuse avalikust tegevusest alates tema ristimisest Ristija Johannese poolt kuni tema avaliku tegevuse lõpuni. Teises osas räägitakse Jeesuse tegevusest tagasitõmbununa lähemate õpilaste ringi, tema kannatusest ja  ristilöömisest, ilmumisest jüngritele ning ülestõusmist. Jeesuse ütlused on Johannese evangeeliumis palju pikemad kui sünoptilistes evangeeliumides. Jeesus räägib siin iseendast ja oma ülesannetest ning rollist rohkem; ettekuulutusi saabuvast jumalariigist, nagu neid näiteks Markuse evangeeliumist leida võib, aga üldse mitte. Jumala riik Johannese evangeeliumi mõttes on taevas, Isa juures ning igavese elu selles tagab usk Jeesusesse. Kuningriik ei tule enam meie juurde, vaid meie peame sinna ise minema  . Evangeelium on sümbolistlikult dualistlik, tihti kasutatakse vastanduvaid tähenduslikke sõnapaare valgus-pimedus, tõde-vale, liha-vaim, meie-nemad  .Teoloog Bart Ehrman viitab sünoptiliste evangeeliumide apokalüpsiseootusele kui horisontaalsele dualismile: evangeeliumide kirjutamise aegne "kuri" aeg ja tulevane hea Jumala riigi aeg. Johannese Evangeeliumi puhul näeb ta sellist dualismi vertikaalsena – kuri maapealne elu vastandub igavesele elule taevas. On arusaadav, et Jeesus räägib seega "sünnist ülevalt" (Jh 3:3) .

Küsimus: Millest kõneleb jutustuse teine osa?
Vastus: Jeesuse tegevusest tagasitõmbununa lähemate õpilaste ringi, tema kannatusest ja  ristilöömisest, ilmumisest jüngritele ning ülestõusmist

Küsimus: Kui palju on Johannese evangeeliumis juttu saabuvast jumalariigist?
Vastus: üldse mitte

Küsimus: Mille abil pääseb Johannese evangeeliumi kohaselt jumala riiki igavesti elama?
Vastus: usk Jeesusesse

Küsimus: Kus lõpeb jutustuse esimene osa?
Vastus: 12. peatükiga

Küsimus: Mille poolest erinevad Jeesuse sõnavõtud Johannese evangeeliumis teistest evangeeliumitest?
Vastus: palju pikemad

Küsimus: Mille poolest erinevad Jeesuse sõnavõtud Johannese evangeeliumis teistest evangeeliumitest?
Vastus: pikemad

Küsimus: Mille poolest erinevad Jeesuse sõnavõtud Johannese evangeeliumis teistest evangeeliumitest?
Vastus: pikemad kui sünoptilistes evangeeliumides

Küsimus: Mille poolest erinevad Jeesuse sõnavõtud Johannese evangeeliumis teistest evangeeliumitest?
Vastus: palju pikemad kui sünoptilistes evangeeliumides
Johannese evangeelium

Johannese Evangeeliumist on leitav mõttekäik, et Jeesus oli jumaliku olendina olemas juba enne oma sündi ning sündis inimesena; erinevalt teistest evangeeliumidest leitava neitsist sündimise looga. Siit on alguse saanud tuntud vaidlus Jeesuse olemusest teoloogide Ariuse ja Athanasiuse vahel. Vaidlusküsimuseks oli, kas Jeesus on sama isik kui Jumal-Isa või on Ta Isa poolt loodud ja subordineeritud  . Johannese evangeelium esitab lugejaile Jeesuse inimlikkust ja jumalikkust ühekorraga, samaaegselt. Jeesuse üheaegselt jumaliku ja inimliku olemuse selgitamine on ka tänapäevase teoloogia üheks arutlusteemaks, seda Kolmainsuse käsitluses mõiste "perihhorees" kaudu  .

Küsimus: Kes vaidlesid Jeesuse olemuse üle?
Vastus: teoloogide Ariuse ja Athanasiuse

Küsimus: Kes vaidlesid Jeesuse olemuse üle?
Vastus: Ariuse ja Athanasiuse

Küsimus: Millise mõistega selgitatakse Jeesuse üheaegselt inimlikku ja jumalikku olemust?
Vastus: perihhorees

Küsimus: Mille üle täpsemalt Arius ja Athanasius vaidlesid?
Vastus: kas Jeesus on sama isik kui Jumal-Isa või on Ta Isa poolt loodud ja subordineeritud

Küsimus: Mis oli Athanasiuse elukutse?
Vastus: teoloogide

Küsimus: Millisel kujul oli Jeesus vastavalt Johannese evangeeliumile olemas enne oma sündi?
Vastus: jumaliku olendina
Johannese evangeelium

Evangeelium rõhutab Jumal-Poja müstilist vahekorda Jumal-Isaga ja usklike müstilist vahekorda Lunastajaga ning räägib Pühast Vaimust kui Lohutajast (Trööstijast). Pole päris selge, kellest siiski kirjakohtades Jh 14:16, Jh 14:26, Jh 15:26, Jh 16:79 juttu on, kuna Lohutajat ehk parakleeti (kreeka k παράκλητος (parakletos), eesti keeles appikutsutu, eestkostja, lohutaja) on nii nimetatud vaid Johannese evangeeliumis ning kelle all on kristliku traditsiooni kohaselt mõeldud peamiselt Kolmainsuse kolmandat isikut, Püha Vaimu. Lohutaja on Jeesuse sõnul keegi, kes tuleb peale Tema lahkumist ja jääb inimeste juurde Tema taastulekuni, olles temaga võrdne (Jh 14:16 – teine Lohutaja). Teoloogide seas on arvamusi, et parakleet võis olla ka Jeesus ise vaimsel kujul; mõnede islamiuurijate arvates võib tegu olla ka prohvet Muhamediga .

Küsimus: Millise terminiga nimetatakse Johannese evangeeliumis Püha Vaimu?
Vastus: Lohutajast

Küsimus: Millise terminiga nimetatakse Johannese evangeeliumis Püha Vaimu?
Vastus: Lohutajast (Trööstijast)

Küsimus: Mis on Lohutaja kreekakeelse päritoluga sünonüüm?
Vastus: parakleeti

Küsimus: Kelleks peavad parakleeti mõned islamiuurijad?
Vastus: prohvet Muhamediga

Küsimus: Kelleks peavad parakleeti mõned islamiuurijad?
Vastus: Muhamediga

Küsimus: Kuidas kirjeldas Jeesus Lohutajat Johannese evangeeliumis?
Vastus: keegi, kes tuleb peale Tema lahkumist ja jääb inimeste juurde Tema taastulekuni, olles temaga võrdne

Küsimus: Kus Johannese evangeeliumis Lohutajat mainitakse?
Vastus: Jh 14:16, Jh 14:26, Jh 15:26, Jh 16:79
Metsandus

Tööstusajastule eelnenud ajajärku kutsutakse tihti ka puiduajastuks, kuna puit ja küttepuud pakkusid energiat ja olid ehitusmaterjaliks nii kodudele kui ka tööriistadele.Algseid metsamajandamise jälgi on näha Vana-Roomas, kus latifundiumid, mis olid põllumajandusasutused, suutsid küllaltki hästi tagada Rooma riigi puiduga varustamise. Roomlaste langemisega tuli kaasa suur metsatustumine Euroopas. Sarnast jätkusuutlikkusele suunatud metsa majandamise põhimõtet rakendasid ka praegusel Saksamaa alal elanud läänegoodid 7. sajandil. Nad seisid silmitsi metsaalade järjest kasvava vähenemisega ning sellest tulenevalt kehtestasid määruse, mis piiras tamme- ja männimetsade raietöid.

Küsimus: Mis asutused tegelesid metsamajandamisega Vana-Roomas?
Vastus: latifundiumid

Küsimus: Mis puidu raiumist piirasid läänegoodid?
Vastus: tamme- ja männimetsade

Küsimus: Millest tuleneb nimetus "puiduajastu"?
Vastus: puit ja küttepuud pakkusid energiat ja olid ehitusmaterjaliks nii kodudele kui ka tööriistadele

Küsimus: Mis ajastu järgnes puiduajastule?
Vastus: Tööstusajastule

Küsimus: Mis järgnes Euroopa metsanduses Rooma riigi hääbumisele?
Vastus: suur metsatustumine

Küsimus: Mis järgnes Euroopa metsanduses Rooma riigi hääbumisele?
Vastus: metsatustumine
Metsandus

Süstemaatiline metsa majandamine, mis oli suunatud jätkusuutliku toorpuidu saamiseks, olevat alguse saanud Saksamaal Nürnbergis 14. sajandil, ja 16. sajandi Jaapanis.Enamasti olid metsad jagatud sektsioonideks ja kaardistatud, raietööd oli tehtud nii, et oleks tagatud metsataastumine. Palkide parvetamine tegi võimalikuks ühendada sisemaa alade metsad ranniku aladega. Saksamaal kasutati selleks näiteks Maini, Neckari, Doonau ja Reini jõge. Seega oli selle aegne metsandus tihedalt seotud kaubandusega suuremate vahemaade tagant. Suuri nulgusid Schwarzwaldis (või ka Mustmets) kutsuti Holländeriteks, sest neid müüdi enamasti Hollandi laevatehastesse. Parved, mida selleks kasutati, olid 200–400 meetrit pikad ja 40 meetrit laiad ning koosnesid mitmest tuhandest palgist. Töömeeskond koosnes kuni 400–500 mehest. Palgi parvetamine võimaldas ühendada suured alad kontinentaalses Euroopas ja on siiamaani tähtsal kohal näiteks Soomes.16. sajandist alates tõi kaevandamise areng ja kaubanduse kiirenemine merel kaasa inimasutuse kasvamise ja vajaduse puidu järele. Metsad võeti maha, et teha ruumi põllumaadele ning linnadele ja kasvava energiavajaduse rahuldamiseks tuli suurendada raietöid. Mõnes kohas istutati küll ulatuslikult puid, kuid see ei olnud raiemahtudega võrreldes eriti mastaapne. Ulatuslikumad säästva metsamajandamise põhimõtted tõusid esile 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses.

Küsimus: Millal algas jätkusuutlik metsa majandamine Jaapanis?
Vastus: 16. sajandi

Küsimus: Kui pikkade parvedega parvetati Schwarzwaldi nulgusid?
Vastus: 200–400 meetrit

Küsimus: Kui pikkade parvedega parvetati Schwarzwaldi nulgusid?
Vastus: 200–400 meetrit pikad

Küsimus: Milliseid jõgesid kasutati palkide parvetamiseks Saksamaal?
Vastus: näiteks Maini, Neckari, Doonau ja Reini jõge

Küsimus: Milliseid jõgesid kasutati palkide parvetamiseks Saksamaal?
Vastus: Maini, Neckari, Doonau ja Reini jõge

Küsimus: Milliseid jõgesid kasutati palkide parvetamiseks Saksamaal?
Vastus: näiteks Maini, Neckari, Doonau ja Reini

Küsimus: Milliseid jõgesid kasutati palkide parvetamiseks Saksamaal?
Vastus: Maini, Neckari, Doonau ja Reini

Küsimus: Millele pidid metsad ruumi tegema alates 16. sajandist?
Vastus: põllumaadele ning linnadele

Küsimus: Mis riiki saadeti Scharzwaldi nulgusid?
Vastus: Hollandi
Metsandus

Kuni 19. sajandi keskpaigani oli põhiliseks raie tööriistaks kirves. Selle asendas aga saag. Raudtee arenedes ja selle laiemale kasutusele võtmisega tõusis parvetamise kõrvale ka see transpordivahend. See kõik tähendas raiemahtude suurenemist. Esimese mootorsae leiutamise üle vaieldakse palju. Kuid kindlalt võib öelda, et 1920. aastatel võeti mootorsaag laialdasemalt kasutusele. Bensiinimootoriga mootorsae masstootmine algas Saksamaal samuti 1920. aastate lõpuaastatel. Algsed mootorsaed olid rasked (üle 60 kg) ja vajasid opereerimiseks kahte inimest. 1950. aastal leiutati ühe-inimese mootorsaag (algselt 12 kg).Oluline areng toimus 1970. aastate lõpus, kui Rootsis ja Soomes võeti kasutusele harvesterid. Nad levisid kiiresti kogu Põhja-Euroopas. Tänapäeval ollakse arusaamal, et harvester teeb kogenud juhi käes 10–15 saemehe töö. Eestis tegutseb ligi 100 harvesteri ja 200–300 forvarderi, mis transpordivad toorpuidu metsast välja. Umbes 90% Eesti metsaraietest tehakse masinatega.

Küsimus: Mitut saagijat võib asendada üks harvester?
Vastus: 10–15

Küsimus: Mis sai pärast kirvest peamiseks puuraie tööriistaks?
Vastus: saag

Küsimus: Mis riik hakkas esimesena tootma bensiinimootoriga mootorsaage?
Vastus: Saksamaal

Küsimus: Kui palju kaalus esimene ühe inimese poolt opereeritav mootorsaag?
Vastus: 12 kg

Küsimus: Mis tööd teeb forvarder?
Vastus: transpordivad toorpuidu metsast välja
Metsandus

Maailma Looduse Fondi hinnangul sõltub 1,6 miljardi inimese elatis metsandusest. Ametlikult pakub metsasektori tööd ligi 13 miljonile inimesele. Suurimad ümarpuidu tootjad on Ameerika Ühendriigid, Kanada, Brasiilia, Hiina ja Venemaa. Ülemaailmse metsanduse kaubanduse suuruseks hinnatakse üle 600 miljardi USA dollari.Olulist rolli mängib metsasektor arengumaade majanduses. Kuni 80% arengumaade elanikest sõltuvad mingil määral, nii majanduslikult kui ka toiduallikana metsast ja metsatoodetest, mis ei ole puit. Indohiinas on lausa 39% maailma ametlikest metsatööstuse töötajatest ehk 5,3 miljonit. Võrdluseks võib tuua Põhja-Ameerika, Lääne-Euroopa ja Ida-Euroopa vastavalt 1,4, 1,7 ning 2,1 miljonit töötajat ametlikult.

Küsimus: Kui palju inimesi on hõivatud Ida-Euroopa metsandussektoris?
Vastus: 2,1 miljonit töötajat

Küsimus: Kui palju inimesi on hõivatud Ida-Euroopa metsandussektoris?
Vastus: 2,1 miljonit

Küsimus: Kui palju inimesi üle maailma töötab metsanduse alal?
Vastus: ligi 13 miljonile

Küsimus: Kui palju inimesi üle maailma töötab metsanduse alal?
Vastus: 13 miljonile

Küsimus: Mitu inimest töötab Indohiina metsandussektoris?
Vastus: 5,3 miljonit

Küsimus: Kus toodetakse maailmas kõige rohkem ümarpuitu?
Vastus: Ameerika Ühendriigid, Kanada, Brasiilia, Hiina ja Venemaa

Küsimus: Milline on maailma metsakaubanduse maht?
Vastus: üle 600 miljardi USA dollari
Metsandus

Metsanduse areng Eestis on sarnanenud arenguga mujal Euroopas. Keskajal sätestati mitmeid seadusi, mis mingil määral reguleerisid metsa kasutamist. 1297. aastal andis Taani kuningas Erik Menved välja dekreedi, mis ei lubanud puude maharaiumist Naissaarel, Aegnal ja Paljassaarel. 1664. aastal tuli Rootsi võimuga ka selle metsaseadus. Seaduses oli sätestatud, et metsi ei tohtinud maha raiuda, kui selle asemele ei rajatud põldu või heinamaad. Järgmiseks metsamajandamist reguleerivaks sammuks oli Liivimaal 1779. aastal metsavahi (Försterid) ametikoha loomine, metsavahid vastutasid otseselt selle eest.

Küsimus: Kes keelas 13. sajandil puuraiumise Aegna saarel?
Vastus: Taani kuningas Erik Menved

Küsimus: Kes keelas 13. sajandil puuraiumise Aegna saarel?
Vastus: Taani kuningas

Küsimus: Millal hakkas Eesti aladel kehtima Rootsi metsaseadus?
Vastus: 1664. aastal

Küsimus: Millal hakkas Eesti aladel kehtima Rootsi metsaseadus?
Vastus: 1664.

Küsimus: Kes vastutasid metsamajanduse eest alates 1779. aastast?
Vastus: metsavahi

Küsimus: Kes vastutasid metsamajanduse eest alates 1779. aastast?
Vastus: metsavahi (Försterid)

Küsimus: Millega võis Rootsi seaduse järgi metsamaa asendada?
Vastus: põldu või heinamaad

Küsimus: Kes valitses Taanis 1297. aastal?
Vastus: Erik Menved

Küsimus: Kes valitses Taanis 1297. aastal?
Vastus: kuningas Erik Menved