TalTechNLP/EstQA huggingface dataset:
Burundi

1990ndate algul alanud kodusõda kahjustas Burundi majanduslikku arengut tunduvalt. Turvalisuse puudumise tõttu vähenesid investeeringud mäendusse ning langes tööstus- ja põllumajandustoodang. Olukorda halvendasid veelgi 1990ndate teisel poolel kehtestatud rahvusvahelised majandussanktsioonid. Need olid suunatud peamiselt tutsidest koosneva linnaeliidi vastu, kuid koos sõjaga tõid nad kaasa suure majanduslanguse. Tekkis importkaupade nappus ja väljavedu raskenes, kuigi sanktsioonide mõju leevendas salakaubandus. Sõda naaberriigis Kongo DV-s 1990. aastate keskel tõi kaasa kaupade, sealhulgas mäendussaaduste illegaalse väljaveo sealt Burundi kaudu.

Küsimus: Millal puhkes Burundis kodusõda?
Vastus: 1990ndate algul

Küsimus: Millal lõppes Burundis rahuaeg?
Vastus: 1990ndate algul

Küsimus: Kes moodustavad Burundis eliidi?
Vastus: tutsidest

Küsimus: Kes moodustavad Burundis eliidi?
Vastus: peamiselt tutsidest

Küsimus: Milline oli rahvusvaheliste sanktsioonide mõju Burundile?
Vastus: suure majanduslanguse

Küsimus: Milline oli rahvusvaheliste sanktsioonide mõju Burundile?
Vastus: majanduslanguse

Küsimus: Milline oli rahvusvaheliste sanktsioonide mõju Burundile?
Vastus: Tekkis importkaupade nappus ja väljavedu raskenes

Küsimus: Milline oli rahvusvaheliste sanktsioonide mõju Burundile?
Vastus: Tekkis importkaupade nappus

Küsimus: Milline oli rahvusvaheliste sanktsioonide mõju Burundile?
Vastus: importkaupade nappus ja väljavedu raskenes

Küsimus: Mis riigi kaupu veeti salaja läbi Burundi välja?
Vastus: Kongo DV-s

Küsimus: Mis riigi kaupu veeti salaja läbi Burundi välja?
Vastus: naaberriigis Kongo DV-s

Küsimus: Mis riigi kaupu veeti salaja läbi Burundi välja?
Vastus: Kongo
Burundi

Tähtsamad ekspordikultuurid on kohv ja tee. 1980ndate lõpus muutus oluliseks ekspordiartikliks puuvill, kuid 1990ndate keskel selle tootmine langes järsult. Ka suhkrut jääb ekspordiks veidi üle. Suurema osa kohvist moodustab araabika. Kohvi kasvatab umbes miljon väiketalupoega. 2000. aastal moodustas kohv umbes 70% riigi ekspordituludest, tee umbes 25%. Tootmine, eriti kohvitootmine on 1990. aastate algusest tugevasti kõikunud, põhjuseks kodusõda ja maailmaturuhindade kõikumine. 1990ndate teisel poolel kahjustasid kohvi tootmist ka majandussanktsioonid, kuigi kohvi veeti välja ka salakaubana. 1999. aastal moodustasid kohvitulud veel ainult 30 miljonit USA dollarit. Peale sõja vähendas tootmist ka põud.

Küsimus: Millega Burundi väliskaubanduses kõige rohkem tulu teenib?
Vastus: kohv

Küsimus: Milline on Burundi levinuim kohvisort?
Vastus: araabika

Küsimus: Mis on mõjutanud Burundi kohvitoodangu suurust?
Vastus: kodusõda ja maailmaturuhindade kõikumine

Küsimus: Mis on mõjutanud Burundi kohvitoodangu suurust?
Vastus: kodusõda

Küsimus: Kuidas eksporditi kohvi sanktsioonide ajal?
Vastus: salakaubana

Küsimus: Kui palju inimesi on Burundis kohvitootmisega hõivatud?
Vastus: umbes miljon

Küsimus: Kui palju inimesi on Burundis kohvitootmisega hõivatud?
Vastus: miljon
Burundi

Hiljutise ajani valitses arvamus, et sajandeid tagasi vallutasid riigi kõigepealt hutud (4.–7. sajandil pKr), siis tutsid (14.–17. sajandil), kusjuures viimased saabusid kahe lainena praeguse Etioopia või Egiptuse alalt, ning viimastest moodustusid kaks omavahel vaenujalal olevat tutside rühma; pärast tutside saabumist kujunes ka ühine rundi keel. See seisukoht kujunes 19. sajandi lõpul. 1990ndate algul levis seisukoht, et hutude ja tutside vahel puuduvad etnilised erinevused ning need postuleeriti alles koloniaalajal. Uuema seisukoha järgi on need kaks rühma algselt nimetatud erineva sotsiaalse staatuse järgi (tutsi tähendab 'veisterikas' ja hutu 'allutatud') ning pärast nimede saamist hakkasid need rühmad eralduma, omavahelised abielud muutusid harvaks ja nõnda kujunes erinev genofond, mis avaldub ka välimuses. On olemas ka arvamus, et hutud ja tutsud võivad küll olla eri päritolu, kuid praegune grupikuuluvus ei ole etnilise iseloomuga.

Küsimus: Kust arvati, et tutsid Burundi aladele tulid?
Vastus: praeguse Etioopia või Egiptuse alalt

Küsimus: Kust arvati, et tutsid Burundi aladele tulid?
Vastus: Etioopia või Egiptuse alalt

Küsimus: Kust arvati, et tutsid Burundi aladele tulid?
Vastus: Etioopia või Egiptuse

Küsimus: Mille alusel hakati hutusid ja tutse esmalt eristama?
Vastus: sotsiaalse staatuse järgi

Küsimus: Mille alusel hakati hutusid ja tutse esmalt eristama?
Vastus: sotsiaalse staatuse

Küsimus: Mille alusel hakati hutusid ja tutse esmalt eristama?
Vastus: erineva sotsiaalse staatuse järgi

Küsimus: Mille alusel hakati hutusid ja tutse esmalt eristama?
Vastus: erineva sotsiaalse staatuse

Küsimus: Mis on sõna "hutu" tähendus?
Vastus: allutatud

Küsimus: Millal arvati, et hutud Burundi vallutasid?
Vastus: 4.–7. sajandil pKr

Küsimus: Mitmes osas arvati, et tutsid Burundisse saabusid?
Vastus: kahe lainena

Küsimus: Mitmes osas arvati, et tutsid Burundisse saabusid?
Vastus: kahe
Burundi

Burundi oli 16. sajandil kuningriik (Burundi kuningriik). Burundi kuningas (mwami) oli 300 tutside sugukonnast koosneva ülikkonna (gwana) eesotsas. Ülikud nõudsid põlluharijatelt ja karjakasvatajatelt andamit või maksu. Kohalikul tasandil olid ülikud kuningast üsna sõltumatud. Õigused kuningaseisusele olid ainult neljal sugukonnal: Bataga sugukonnal (kuninganimi Mutaga), Bezi sugukonnal (kuninganimi Mwezi), Bambutsa sugukonnal (kuninganimi Mwambutsa) ja Batare sugukonnal (kuninganimi Ntare). Ülikkonnast allpool olid tavalised tutsid. Ainult tutsidel oli õigus omada maad ja veiseid. Hutud, kes moodustasid alama seisuse, harisid maad. Arvukate segaabielude tõttu hutude ja tutside vahel kujunes etniline kuuluvus sajandite pikku eluhoiaku küsimuseks: karjakasvatajaid peeti tutsideks, põlluharijaid hutudeks. Mõlemad kõnelesid rundi keelt.

Küsimus: Kuidas kutsuti Burundi kuningat?
Vastus: mwami

Küsimus: Mis rahvusest olid ülikud?
Vastus: tutside

Küsimus: Mis rahvusest olid ülikud?
Vastus: tutside sugukonnast

Küsimus: Millal valitses Burundit kuningas?
Vastus: 16. sajandil

Küsimus: Mis põhjusel hakkasid hutud ja tutsid segunema?
Vastus: Arvukate segaabielude tõttu

Küsimus: Milliseid loomi tohtisid pidada ainult tutsid?
Vastus: veiseid
Burundi

Pärast Teist maailmasõda sai Ruanda-Urundist 13. detsembril 1946 ÜRO hooldusterritoorium Belgia halduses. 1948 lubas Belgia tekkida võistlevatel parteidel. Kohalikel valimistel võitsid 1953 hutude parteid, piirkondlikel valimistel tutside parteid. See viis tutside ja hutude võõrdumiseni, sest viimased tundsid end endiselt rõhututena. Alates septembrist 1959 loodi arvukalt parteisid, mis järgisid etnilisi või sugukonnapiire. Erandiks oli tutsi printsi Louis Rwagasore juhitud partei Liit Rahvusliku Progressi Eest (UPRONA), mille juhtkonna seas oli nii tutsisid kui ka hutusid. Teine suurem partei oli Kristlik-Demokraatlik Partei, mida toetas Belgia. Novembris 1959 puhkesid hutude ja tutside vahel suured rahutused, mille belglased alla surusid.

Küsimus: Milline partei koondas mõlemat rahvust?
Vastus: Liit Rahvusliku Progressi Eest (UPRONA)

Küsimus: Milline partei koondas mõlemat rahvust?
Vastus: Liit Rahvusliku Progressi Eest

Küsimus: Milline partei koondas mõlemat rahvust?
Vastus: UPRONA

Küsimus: Milline partei koondas mõlemat rahvust?
Vastus: partei Liit Rahvusliku Progressi Eest

Küsimus: Milline partei koondas mõlemat rahvust?
Vastus: partei Liit Rahvusliku Progressi Eest (UPRONA)

Küsimus: Mis alustel loodi palju erakondi 1959. aastal?
Vastus: etnilisi või sugukonnapiire

Küsimus: Mis alustel loodi palju erakondi 1959. aastal?
Vastus: etnilisi

Küsimus: Mis alustel loodi palju erakondi 1959. aastal?
Vastus: sugukonnapiire

Küsimus: Millise erakonna taga seisis Belgia?
Vastus: Kristlik-Demokraatlik Partei

Küsimus: Mis juhtus kahe rahvusrühma vahel 1959. aasta hilissügisel?
Vastus: suured rahutused

Küsimus: Mis juhtus kahe rahvusrühma vahel 1959. aasta hilissügisel?
Vastus: rahutused

Küsimus: Milline riik kontrollis Ruanda-Urundit pärast Teist maailmasõda?
Vastus: Belgia
Burundi

Kevadel 1961 sai maa autonoomse ajutise valitsuse Joseph Cimpaye juhtimisel (Joseph Cimpaye valitsus), milles osalesid paljud parteid. 26. septembril 1961 toimusid ÜRO järelevalve all esimesed parlamendivalimised; UPRONA sai selge võidu. Uueks peaministriks sai prints Louis Rwagasore. Juba 13. oktoobril 1961 mõrvas peaministri, kes oli abielus hutuga, kreeka päritolu palgamõrvar Ioannis Kageorgis. Mõrva tellimises süüdistati Kristlik-Demokraatlikku Parteisse kuulunud Batare sugukonna liikmeid; nad hukati avalikult jaanuaris 1963. UPRONA lõhenes etnilisel alusel. Uueks valitsusjuhiks sai 20. oktoobril 1961 Tare sugukonna tutsi André Muhirwa, kes jäi sellele ametikohale 1963. aastani, nii et temast sai iseseisva Burundi esimene peaminister.

Küsimus: Kes tappis Louis Rwagasore?
Vastus: kreeka päritolu palgamõrvar Ioannis Kageorgis

Küsimus: Kes tappis Louis Rwagasore?
Vastus: palgamõrvar

Küsimus: Kes tappis Louis Rwagasore?
Vastus: palgamõrvar Ioannis Kageorgis

Küsimus: Kes tappis Louis Rwagasore?
Vastus: Ioannis Kageorgis

Küsimus: Millise partei liikmeid peaministri mõrva tellimises süüdistati?
Vastus: Kristlik-Demokraatlikku Parteisse

Küsimus: Kes võitis 1961. aasta valimised?
Vastus: UPRONA

Küsimus: Kes oli peaminister enne Louis Rwagasoret?
Vastus: Joseph Cimpaye

Küsimus: Mis aastal hukati Rwagasore mõrva tellijad?
Vastus: 1963
Burundi

1. juulil 1962 lõhenes valitsuspartei rivaalitsevateks rühmitusteks. Monrovia rühm koosnes mõõdukatest läänemeelsetest tutsidest ja hutudest hutu Paul Mirerekano juhtimisel, Casablanca rühm radikaalsetest tutsidest. Esialgu pääses mõjule Monrovia rühm, kust tulid peaministrid André Muhirwa ning 18. juunist 1963 Pierre Ngendandumwe. Kui kuningas Mwambutsa IV viis läbi nelja hutust ministri vabastamise, astus Ngendandumwe peaministri ametist tagasi. Ta asendati radikaalse tutsi Albin Nyamoyaga, kes moodustas 6. aprillil 1964 uue valitsuse. Nyamoya loobus oma eelkäijate läänemeelsest poliitikast ning toetus Hiina Rahvavabariigile. Tekkisid piiritülid Kongo DV-ga. Kui detsembris leiti suuremal hulgal Hiina päritolu relvi, kaotas Nyamoya kuninga usalduse. 8. jaanuaril 1965 vabastati ta ametist. Tema asemele nimetati tema eelkäija Ngendandumwe, kelle aga 15. jaanuaril mõrvas rühm radikaalseid tutsisid. Kuningas nimetas uueks peaministriks UPRONA esimehe Joseph Bamina. 10. mail 1965 toimusid esimesed parlamendivalimised pärast iseseisvuse väljakuulutamist. UPRONA saavutas 64% häältega veenva võidu. Radikaalne tutside Rahvapartei sai 30% häältest ning läks UPRONA-ga konfrontatsioonile. Hoolimata valmisvõidust sundis kuningas hutust peaministri Bamina tagasi astuma. 24. juulil kuulutas kuningas välja erakorralise seisukorra. Uueks valitsusjuhiks sai 13. oktoobril 1965 kuninga erasekretär, Bezi sugukonda kuulunud tutsi Léopold Biha. Nii radikaalsed tutsid kui ka võimust ilma jäetud hutud üritasid oktoobris 1965 riigipööret. Tutsidest koosnev armee tappis seoses sellega üle 5000 hutu, sealhulgas endise valitsusjuhi Bamina ja UPRONA endise esimehe Mirerekano. Diskrediteeritud kuningas suundus Euroopasse. Riik oli kodusõja äärel. 24. märtsil 1966 määras kuningas regendiks prints Charles Ndizeye. Tegeliku võimu pärast riigis võitlesid armee ülemjuhataja Michel Micombero ja prints Charles Ndizeye.

Küsimus: Mis riigi tuge kasutas Nyamoya?
Vastus: Hiina Rahvavabariigile

Küsimus: Mis riigi tuge kasutas Nyamoya?
Vastus: Hiina

Küsimus: Mis rahvusrühma kuulus Nyamoya?
Vastus: tutsi

Küsimus: Kes tapsid Ngendandumwe?
Vastus: rühm radikaalseid tutsisid

Küsimus: Kes tapsid Ngendandumwe?
Vastus: radikaalseid tutsisid

Küsimus: Kes tapsid Ngendandumwe?
Vastus: tutsisid

Küsimus: Millal leidis aset kaks riigipöörde katset?
Vastus: oktoobris 1965

Küsimus: Millal leidis aset kaks riigipöörde katset?
Vastus: oktoobris

Küsimus: Mis ajani oli Nyamoya peaminister?
Vastus: 8. jaanuaril 1965
Burundi

Mõne aastaga kõrvaldas Micombero kõik hutud juhtivatelt kohtadelt sõjaväes, politseis ja halduses. Septembris 1969 tekid viimased sõjaväkke jäänud hutudest ohvitserid riigipöördekatse. See ebaõnnestus ning detsembris 1969 hukati 23 inimest. Micombero toetus üha enam oma kodukandi tutsidele ning pahandas sellega teisi tutside sugukondi. Aastal 1971, pärast Revolutsiooni Ülemnõukogu asutamist, kõrvaldati juhtivatelt positsioonidelt viimased mõõdukad tutsid. Loodud 30-kohalisse organisse kuulus veel vaid kaks hutude esindajat ja kaks ganwa esindajat.

Küsimus: Mitu inimest hukati pärast riigipöördekatset?
Vastus: 23

Küsimus: Mitu inimest hukati pärast riigipöördekatset?
Vastus: 23 inimest

Küsimus: Kes korraldasid riigipöördekatse 1969. aasta septembris?
Vastus: viimased sõjaväkke jäänud hutudest ohvitserid

Küsimus: Kes korraldasid riigipöördekatse 1969. aasta septembris?
Vastus: hutudest ohvitserid

Küsimus: Kes korraldasid riigipöördekatse 1969. aasta septembris?
Vastus: ohvitserid

Küsimus: Kes korraldasid riigipöördekatse 1969. aasta septembris?
Vastus: hutudest

Küsimus: Mis aastal asutati Revolutsiooni Ülemnõukogu?
Vastus: 1971

Küsimus: Mitu inimest kuulus Revolutsiooni Ülemnõukokku?
Vastus: 30-kohalisse

Küsimus: Millistest asutustest eemaldas Micombero hutud kõrgetelt kohtadelt?
Vastus: sõjaväes, politseis ja halduses
Burundi

Kui Ntare V 30. märtsil 1972 teadmata põhjusel (oletused ulatuvad tema julgeoleku ja isikliku amnestia kinnitusest vägivaldse röövimiseni) Ugandast kodumaale naasis, ta arreteeriti. 16. aprillil algas pärast hutude massilist arreteerimist hutude mäss. 29. aprillil vabastas Micombero kogu oma valitsuse ning valitseva partei esimehe ning võttis riigi täielikult enda kontrolli alla. Bujumburas puhkesid rahutused. Micombero pooldajad mõrvasid Ntare V tema maamajas, kus ta vahi all viibis. 6. mail sai Micombero endale ustavate vägede abil mässust jagu. Kõik 450 armeesse jäänud hutut mõrvati. Armee mõrvas järgnenud kuudel 100 000 – 250 000 hutut. Samal ajal hukkus kättemaksuaktsioonide käigus 3000 – 10 000 tutsit. Kogu hutude eliit oli 1973. aasta keskpaigaks surnud või eksiilis. Sajad tuhanded burundilased põgenesid. Rahutused jätkusid 1960. aastate lõpus ja 1970. aastate alguses. Püüdes võita USA poolehoidu, süüdistas valitsus, milles domineerisid tutsid, hutudest mässajaid poolehoius kommunismile, kuid see pole usutavalt tõendatud.

Küsimus: Kes mõrvasid Ntare V?
Vastus: Micombero pooldajad

Küsimus: Mitu hutut tapeti armee poolt?
Vastus: 100 000 – 250 000

Küsimus: Mitu tutsit mõrvati kättemaksuks?
Vastus: 3000 – 10 000

Küsimus: Milles süüdistasid tutsid hutudest mässajaid?
Vastus: poolehoius kommunismile

Küsimus: Milles süüdistasid tutsid hutudest mässajaid?
Vastus: kommunismile

Küsimus: Kus Ntare V mõrv aset leidis?
Vastus: tema maamajas

Küsimus: Kus Ntare V mõrv aset leidis?
Vastus: maamajas
Burundi

1. novembril 1976 kukutas Micombero sõjaväeline riigipööre, mida juhtisid kolonel Jean-Baptiste Bagazaja kolonel Édouard Nzambimana. Moodustasti Kõrgema Revolutsioonilise Nõukogu, mis võttis valitsusvastutuse. Micombero põgenes Somaaliasse. Sellest sai alguse Teine Vabariik. Jean-Baptiste Bagazast sai uus riigipea ning Édouard Nzambimanast valitsusjuht ajavahemikuks 12. novembrist 1976 kuni 13. oktoobrini 1978, mil peaministri ametikoht jälle kaotati. Kuid vaid vähesed 1972. ja 1973. aasta veresauna süüdlased arreteeriti ja mõisteti süüdi. Kuigi Bagaza oli peamiselt tutside sõjaväelise režiimi eesotsas, ajas ta pigem vasakpoolset poliitikat (algatas maareformi ja valimisreformi) ning püüdis saavutada rahvuslikku leppimist. Pärast uue põhiseaduse vastuvõtmist ja väljakuulutamist 1981 sai Jean-Baptiste Bagaza ametlikult presidendiks. Oktoobris 1982 toimusid esimesed parlamendivalimised pärast 17-aastast vaheaega. Igas ringkonnas kandideeris kaks kandidaati valitsevast parteist UPRONA-st. 31. augustil 1984 valiti Bagaza ainsa kandidaadina riigipeaks tagasi. Pärast seda hakkas ta maha suruma usulist tegevust ja kinni pidama poliitilisi vastaseid. Aastal 1986 asutati esimene opositsioonipartei FRODEBU. Selle esimees oli Melchior Ndadaye.

Küsimus: Mis riiki lahkus Micombero?
Vastus: Somaaliasse

Küsimus: Milliste reformidega tegi algust Bagaza?
Vastus: maareformi ja valimisreformi

Küsimus: Kui pikk oli paus parlamendivalimiste vahel enne 1982. aastat?
Vastus: 17-aastast

Küsimus: Kes sai presidendiks pärast parlamendivalimisi?
Vastus: Bagaza

Küsimus: Kes sai presidendiks pärast parlamendivalimisi?
Vastus: Jean-Baptiste Bagaza

Küsimus: Mis nimega oli esimene partei opositsioonis?
Vastus: FRODEBU
Burundi

Bagaza, kes võttis osa frankofoonia tippkonverentsist Kanadas, kukutati septembris 1987 sõjaväelise riigipöördega major Pierre Buyoya juhtimisel. Ta saatis opositsiooniparteid laiali, peatas põhiseaduse kehtivuse ning asutas oma Sõjaväelise Komitee Rahvuslikuks Päästmiseks (CSMN). Buyoya ohjeldas repressioone ja tegi lõpu Bagaza katoliiklusevastasele poliitikale. 1988 viisid kasvavad pinged valitsevate tutside ja enamusrahva hutude vahel vägivaldsete kokkupõrgeteni sõjaväe, hutu opositsiooni ja konservatiivsete tutside vahel. Augustis puhkesid lahingud. Tol aastal tapeti hinnanguliselt 150 000 (teisel hinnangul 20 000) inimest. Naabermaadesse, eriti Rwandasse, voolas kümneid tuhandeid põgenikke. Kumbki pool süüdistas teist sõja alustamises. Buyoya moodustas komisjoni rahutuste põhjuste uurimiseks ja demokraatlike reformide kavandamiseks. Oktoobris 1988 moodustati uus valitsus. Peaministriks määrati hutu ja esimest korda olid hutud valitsuses enamuses.

Küsimus: Millal said hutud esmakordselt valitsuses enamuse?
Vastus: Oktoobris 1988

Küsimus: Millal said hutud esmakordselt valitsuses enamuse?
Vastus: 1988

Küsimus: Mis nimega organi asutas Pierre Buyoya?
Vastus: Sõjaväelise Komitee Rahvuslikuks Päästmiseks (CSMN)

Küsimus: Mis nimega organi asutas Pierre Buyoya?
Vastus: Sõjaväelise Komitee Rahvuslikuks Päästmiseks

Küsimus: Mis nimega organi asutas Pierre Buyoya?
Vastus: CSMN

Küsimus: Mis kuus puhkesid 1988. aastal lahingud?
Vastus: Augustis

Küsimus: Mis riiki põgenes 1988. aastal kõige rohkem burundilasi?
Vastus: Rwandasse

Küsimus: Milline oli Buyoya religioonipoliitika?
Vastus: tegi lõpu Bagaza katoliiklusevastasele poliitikale
Burundi

1989. aasta keskpaigaks olid peaaegu kõik hutud, kes olid 1988 põgenenud, tagasi tulnud. Aastal 1991 kiitis Buyoya heaks põhiseaduse, mis nägi ette presidendi, mitmeetnoselise valitsuse ning parlamendi. Aastal 1993 valiti ootamatult presidendiks peamiselt hutudest koosneva partei FRODEBU esindaja Melchior Ndadaye. Oktoobris 1993 ta mõrvati peamiselt tutsidest koosnevate relvajõudude riigipöördekatse käigus. Riik sattus kodusõtta, milles hukkus kolme aasta jooksul üle 150 000 inimese ja mis sundis põgenema sadu tuhandeid. Riik kannatas majandusprobleemide all ning sõltus endiselt rahalisest ja tehnilisest välisabist.

Küsimus: Mitu inimest hukkus 1993. aastal alanud kodusõjas?
Vastus: üle 150 000 inimese

Küsimus: Mitu inimest hukkus 1993. aastal alanud kodusõjas?
Vastus: üle 150 000

Küsimus: Milline oli kodusõja mõju Burundile?
Vastus: majandusprobleemide

Küsimus: Milline oli kodusõja mõju Burundile?
Vastus: majandusprobleemide all ning sõltus endiselt rahalisest ja tehnilisest välisabist

Küsimus: Milline oli kodusõja mõju Burundile?
Vastus: Riik kannatas majandusprobleemide all ning sõltus endiselt rahalisest ja tehnilisest välisabist

Küsimus: Mis parteisse kuulus president Ndadaye?
Vastus: FRODEBU

Küsimus: Kes tapsid Ndadaye?
Vastus: peamiselt tutsidest koosnevate relvajõudude

Küsimus: Kes tapsid Ndadaye?
Vastus: tutsidest koosnevate relvajõudude

Küsimus: Kui palju inimesi põgenes 1993. aastal alanud kodusõja tõttu?
Vastus: sadu tuhandeid
Burundi

FRODEBU valitsus taastas lõpuks kontrolli sündmuste üle ja valis jaanuaris 1994 presidendiks Cyprien Ntaryamira. Ent julgeolekuolukord halvenes endiselt. Aprillis 1994 hukkusid president Ntayamira ja Rwanda president Juvénal Habyarimana, kui nende lennuk alla tulistati. Sellest sai alguse Rwanda genotsiid. Burundis pärast Ntaryamira surma vägivald ja rahutused küll ägenesid, kuid üleüldisi tapatalguid ei olnud. 8. aprillil 1994 sai neljaks aastaks presidendiks Sylvestre Ntibantunganya, kuid julgeolekuolukord halvenes veelgi. Režiimi destabiliseerisid sadade tuhandete Rwanda põgenike sissevool ning hutude ja tutside relvarühmitused. Novembris 1995 kuulutasid Burundi, Rwanda, Uganda ja Zaire (praegu Kongo DV) välja Burundi rahuläbirääkimiste algatuse endise Tansaania presidendi Julius Nyerere vahendusel.

Küsimus: Kuidas surid Ntayamira ja Habyarimana?
Vastus: nende lennuk alla tulistati

Küsimus: Kuidas surid Ntayamira ja Habyarimana?
Vastus: lennuk alla tulistati

Küsimus: Mis riigid algatasid Burundi rahuläbirääkimised?
Vastus: Burundi, Rwanda, Uganda ja Zaire

Küsimus: Mis riigid algatasid Burundi rahuläbirääkimised?
Vastus: Burundi, Rwanda, Uganda ja Zaire (praegu Kongo DV)

Küsimus: Mis nime kannab Zaire praegu?
Vastus: Kongo DV

Küsimus: Mis nime kannab Zaire praegu?
Vastus: Kongo

Küsimus: Kust tulid põgenikud Burundisse?
Vastus: Rwanda

Küsimus: Mis aastal algas Rwanda genotsiid?
Vastus: 1994
Burundi

1996. aasta suvel kardeti, et Burundis kordub Rwanda genotsiid). Pinge kasvas, kui ühes põgenikelaagris Burundi keskosas mõrvati 20. juulil üle 300 tutsi naise ja lapse. Tapatalgutes süüdistati ühte hutude mässulist rühmitust. 25. juulil haaras võimu sõjavägi, kus domineerisid tutsid. Hutust president Sylvestre Ntibantunganya kukutati ning ta otsis varjupaika USA suursaatkonnas Bujumburas. Sõjaväelased saatsid parlamendi laiali, keelustasid parteid ja demonstratsioonid, seadsid sisse komandanditunni ning sulgesid Burundi piirid ja rahvusvahelise lennuvälja. Sõjavägi nimetas üleminekuvabariigi presidendiks riigipööret juhtinud tutsi majori Pierre Buyoya, kes oli olnud president 1987–1993. Riigipööre mõisteti laialdaselt hukka ning piirkonna riigid seadsid sisse majandussanktsioonid kuni põhiseadusliku valitsemise juurde naasmiseni. Buyoya nõustus 1996 parteide tegevust lubama. Hoolimata sellest ja rahvusvahelise kogukonna püüetest algatada rahuprotsessi, kodusõda sõjaväe ja hutu sisside vahel jätkus. 1993–1999 põhjustas rahvuslik konflikt Burundi hutude ja tutside vahel massilise põgenike voolu ja vähemalt veerandi miljoni inimese hukkumise. Kuigi paljud põgenikud on naasnud, on konflikti jätkumine tekitanud uusi põgenikke. Burundi väed on oma piire kindlustada püüdes tunginud Kongo DV territooriumile.

Küsimus: Kuhu põgenes kukutatud president Ntibantunganya?
Vastus: USA suursaatkonnas Bujumburas

Küsimus: Kuhu põgenes kukutatud president Ntibantunganya?
Vastus: USA suursaatkonnas

Küsimus: Mitu inimest suri kodusõjas 1993-1999?
Vastus: vähemalt veerandi miljoni

Küsimus: Mitu inimest suri kodusõjas 1993-1999?
Vastus: vähemalt veerandi miljoni inimese

Küsimus: Mitu inimest suri kodusõjas 1993-1999?
Vastus: veerandi miljoni

Küsimus: Mitu inimest suri kodusõjas 1993-1999?
Vastus: veerandi miljoni inimese

Küsimus: Millisesse riiki tungisid sisse Burundi väed?
Vastus: Kongo DV

Küsimus: Millisesse riiki tungisid sisse Burundi väed?
Vastus: Kongo

Küsimus: Mis rahvusest oli president Sylvestre Ntibantunganya?
Vastus: Hutust

Küsimus: Kes kehtestasid komandanditunni?
Vastus: Sõjaväelased