TalTechNLP/EstQA huggingface dataset:
Estonia puiestee

Hoone Promenaadi uulits 15 ehitati algselt 1911. aastal, kuid 1944. aasta märtsipommitamise käigus suur osa hoonest hävis ja tänapäevane hoone on üles ehitatud esialgsetel müüridel. Ehitise esimesel korrusel asuvad eri laiusega ümarkaaraknad pärinevad hoone algsest välimusest. Estonia puiestee 15 asusid Kaubamaja V. J. Gorbatschev & Pojad, aastatel 1919–1924 (algselt Viruvärava puiestee 15) Eesti Tarbijateühistute Keskühistu autoosakond, 1930–1932 (algselt Estonia puiestee 15/17) Gustav Hammeri autotöökoda ja 1932–1935 Vladimir Johansoni auto-, pleki- ja vasetöökoda ning seejärel J. Puhk & Pojad raua- ja koloniaalosakond.

Küsimus: Mis juhtus Promenaadi 15 hoonega märtsipommitamise ajal?
Vastus: suur osa hoonest hävis

Küsimus: Mis juhtus Promenaadi 15 hoonega märtsipommitamise ajal?
Vastus: osa hoonest hävis

Küsimus: Milline osa Promenaadi 15 hoone välimusest pärineb ajast enne pommitamist?
Vastus: esimesel korrusel asuvad eri laiusega ümarkaaraknad

Küsimus: Milline osa Promenaadi 15 hoone välimusest pärineb ajast enne pommitamist?
Vastus: eri laiusega ümarkaaraknad

Küsimus: Mis asutus alustas Estonia puiestee 15 tööd aastal 1932?
Vastus: Vladimir Johansoni auto-, pleki- ja vasetöökoda

Küsimus: Mis asutus alustas Estonia puiestee 15 tööd aastal 1932?
Vastus: auto-, pleki- ja vasetöökoda

Küsimus: Mis oli Eesti Tarbijateühistute Keskühistu autoosakonna esialgne aadress?
Vastus: Viruvärava puiestee 15

Küsimus: Kui kaua tegutses Estonia puiestee 15 Gustav Hammeri autotöökoda?
Vastus: 1930–1932
Estonia puiestee

Aadressil Estonia pst 5a (algselt Estonia pst 17) asub viiekorruseline kivimaja, mis on ehitatud 1950. aastal, 1944. aasta märtsipommitamises hävinenud hoonest. Hoone esimesel korrusel asub Tallinna Äripanga kontor, selle kohal on äriruumid ja hoovipoolsetes ruumides Tallinna Rahvaülikooli (varasem nimi Tallinna Kultuuriülikool) loengu- ja õpperuumid. 22. juunil 2011 algatas Tallinna Linnavalitsus detailmenetluse Estonia pst 5a ja 7 sisehoovi maapealsete ja maa-aluste korrustega äri- ja eluhoone ehitamiseks.

Küsimus: Kuidas nimetati Tallinna Rahvaülikooli varem?
Vastus: Tallinna Kultuuriülikool

Küsimus: Mille kavatseb Tallinna Linnavalitsus lubada Estonia puiestee 5a hoovile ehitada?
Vastus: maapealsete ja maa-aluste korrustega äri- ja eluhoone

Küsimus: Mille kavatseb Tallinna Linnavalitsus lubada Estonia puiestee 5a hoovile ehitada?
Vastus: äri- ja eluhoone

Küsimus: Mis juhtus eelmise Estonia puiestee 5a asunud hoonega?
Vastus: 1944. aasta märtsipommitamises hävinenud

Küsimus: Mis juhtus eelmise Estonia puiestee 5a asunud hoonega?
Vastus: hävinenud

Küsimus: Mis juhtus eelmise Estonia puiestee 5a asunud hoonega?
Vastus: märtsipommitamises hävinenud

Küsimus: Milline pank tegutseb Estonia puiestee 5a?
Vastus: Tallinna Äripanga

Küsimus: Mis materjalist on Estonia puiestee 5a maja ehitatud?
Vastus: kivimaja
Estonia puiestee

Estonia pst 7 // Teatri väljak 1 asub 1953. aastal valminud endine Eesti Teaduste Akadeemia Instituutide hoone, kus alates 2011. aastast asub Eesti Kunstiakadeemia. Hoonetekompleks algab Estonia pst ja Teatri väljaku nurgalt ning ulatub kogu Teatri väljaku ulatuses kuni Rävala puiesteeni, kus aadressil Teatri väljak 5 // Rävala puiestee 10 asub Tallinna Ülikooli Akadeemiline Raamatukogu. Aadressil Estonia pst 7 asuv hoone valmis algselt 1952. aastal moodustatud Tallinna oblasti Valitsuse majana. Aastatel 1952–1966 oli Estonia puiestee 7 ruumides Eesti NSV Teaduste Akadeemia Raamatukogu. Hoone peafassaadid, vestibüül, peatrepikoda ja saal koos interjöörilahendusega on tunnistatud kultuurimälestiseks nr 28338.

Küsimus: Millise asutuse vanas asukohas tegutseb Eesti Kunstiakadeemia?
Vastus: Eesti Teaduste Akadeemia Instituutide

Küsimus: Mille jaoks ehitati Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu hoone esialgselt?
Vastus: Tallinna oblasti Valitsuse majana

Küsimus: Mille jaoks ehitati Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu hoone esialgselt?
Vastus: Tallinna oblasti Valitsuse

Küsimus: Kui kaua tegutses Estonia puiestee 7 Teaduste Akadeemia raamatukogu?
Vastus: 1952–1966

Küsimus: Kui kaua tegutses Estonia puiestee 7 Teaduste Akadeemia raamatukogu?
Vastus: Aastatel 1952–1966

Küsimus: Milliseid vana raamatukogu hoone osi peetakse kultuurimälestiseks?
Vastus: Hoone peafassaadid, vestibüül, peatrepikoda ja saal koos interjöörilahendusega

Küsimus: Milliseid vana raamatukogu hoone osi peetakse kultuurimälestiseks?
Vastus: peafassaadid, vestibüül, peatrepikoda ja saal

Küsimus: Milliseid vana raamatukogu hoone osi peetakse kultuurimälestiseks?
Vastus: Hoone peafassaadid, vestibüül, peatrepikoda ja saal

Küsimus: Milliseid vana raamatukogu hoone osi peetakse kultuurimälestiseks?
Vastus: peafassaadid, vestibüül, peatrepikoda ja saal koos interjöörilahendusega

Küsimus: Mis tänavani ulatub kunstiakadeemia hoone?
Vastus: Rävala puiesteeni
Estonia puiestee

Enne Teises maailmasõjas märtsipommitamist Tallinnas kuulus hoone (algse aadressiga Estonia pst 15) V. J. Gorbatshevi majas, Kaubamaja V. J. Gorbatschev. Aastatel (1919–1924) tegutses hoone (Viruvärava pst 15 // Estonia pst 15) ülakorrustel Eesti Tarbijateühistute Keskühistu autoosakond. Aastatel 1930–1932 tegutses hoonetes (algse aadressiga Estonia pst 15 // 17) Gustav Hammeri autotöökoda, kus valmistati auto plekk-keresid, mudakaitseplekke, radiaatoreid jms ning tehti pleki- ja vasetöid. Aastatel 1932–1935 tegutses hoonetes Vladimir Johansoni auto-, pleki- ja vasetöökoda ning seejärel J. Puhk & Pojad raua- ja koloniaalosakond.. Estonia pst 19 asus Ernst Aringu äri hoone.

Küsimus: Millega tegeles Hammeri autotöökoda?
Vastus: valmistati auto plekk-keresid, mudakaitseplekke, radiaatoreid jms ning tehti pleki- ja vasetöid

Küsimus: Kes pidas äri Estonia puiestee 19?
Vastus: Ernst Aringu

Küsimus: Millises maja osas asus Eesti Tarbijateühistute Keskühistu autoosakond?
Vastus: ülakorrustel

Küsimus: Mis ettevõte tuli hoonesse pärast Vladimir Johansoni töökoda?
Vastus: J. Puhk & Pojad raua- ja koloniaalosakond

Küsimus: Mis asutus tegutses Estonia pst 15 enne märtsipommitamist?
Vastus: Kaubamaja V. J. Gorbatschev
Estonia puiestee

Aadressil Estonia pst 8 asub Tallinna Keskraamatukogu hoone, mis ehitati 1895. aastal Tallinna Vene Seltskondliku Kogu (tuntud ka "Vene Klubina") hoonena arhitektide Mihhail Preobraženski ja Rudolf von Knüpfferi projekti järgi. Sellest ehitisest sai üks Tallinna seltskonnaelu keskpunkte: lisaks pea- ja banketisaalile paiknesid seal ka lugemis- ja kaardimängutoad, puhvet, seal sai mängida piljardit ja keeglit. Esimese maailmasõja ajal ja kuni Tallinna Keskraamatukogu sissekolimiseni oli hoones Tallinna linna toitlustusvalitsus ja hoolekandeosakond. Tallinna Linnavalitsus omandas hoone 1918. aastal ja Tallinna Keskraamatukogu asus hoonesse 1923. aastal. Hoone hoovipoolses osas, endises toitlustusvalitsuse kartulikeldris asusid aastatel 1921–1924 töölisorganisatsioonide ruumid (Tööliste Kelder – 1923. aastani aadressiga Gogoli puiestee 4), enne seda asusid töölisorganisatsioonid aadressil Suur-Karja tänav 18 paiknevas "Tööliste majas".

Küsimus: Mis oli "Vene Klubi" ametlik nimetus?
Vastus: Tallinna Vene Seltskondliku Kogu

Küsimus: Milliseid seltskondlikke mänge sai Vene Klubis mängida?
Vastus: piljardit ja keeglit

Küsimus: Millal asus Estonia pst 8 tegutsema raamatukogu?
Vastus: 1923. aastal

Küsimus: Millal asus Estonia pst 8 tegutsema raamatukogu?
Vastus: 1923.

Küsimus: Kust kolisid töölisorganisatsioonid Estonia puiesteele?
Vastus: Suur-Karja tänav 18

Küsimus: Mis asus töölisorganisatsiooni ruumides Estonia puiesteel varem?
Vastus: endises toitlustusvalitsuse kartulikeldris

Küsimus: Mis asus töölisorganisatsiooni ruumides Estonia puiesteel varem?
Vastus: toitlustusvalitsuse kartulikeldris

Küsimus: Mis asus töölisorganisatsiooni ruumides Estonia puiesteel varem?
Vastus: kartulikeldris
Estonia puiestee

Sakala keskus oli 1985. aastal valminud poliitharidushoone. Keskuse oli projekteerinud Raine Karp. Keskuse fassaad oli kohalikust Saaremaa dolomiidist. Fassaadi lahendus oli tehtud nn suletud müürina. Peasissepääsu tähistas jässakas nurgatorn, Poliitharidusmaja saalikorpust jätkas piki Lenini puiesteed õppekorpus. Seoses Eesti taasiseseisvumisega keskuse funktsioonid muutusid. Seal korraldati üritusi, seminare, konverentse ja vastuvõtte. Uue hoone ehitamisel säilitati endise Sakala keskuse nurgatorn ja taastati peaaegu endisel kujul ka Rävala puiestee poolne fassaad.

Küsimus: Kes on Sakala keskuse arhitekt?
Vastus: Raine Karp

Küsimus: Mis kivimist on hoone fassaad ehitatud?
Vastus: kohalikust Saaremaa dolomiidist

Küsimus: Mis kivimist on hoone fassaad ehitatud?
Vastus: Saaremaa dolomiidist

Küsimus: Mis kivimist on hoone fassaad ehitatud?
Vastus: dolomiidist

Küsimus: Mis oli Sakala keskuse esialgne eesmärk?
Vastus: poliitharidushoone

Küsimus: Milline Sakala keskuse osa jäeti ümberehitamisel alles?
Vastus: nurgatorn

Küsimus: Milleks hakati Sakala keskust kasutama pärast nõukogude aja lõppu?
Vastus: korraldati üritusi, seminare, konverentse ja vastuvõtte

Küsimus: Milleks hakati Sakala keskust kasutama pärast nõukogude aja lõppu?
Vastus: üritusi, seminare, konverentse ja vastuvõtte
Estonia puiestee

Hoone asukohal Estonia puiestee küljel, Estonia teatrimaja vastas, Estonia puiestee 27 asus 1931. aastal valminud Jaan Venteri neljakorruseline kivimaja. Arhitekt Franz de Vries. Hoone esimese korruse väiksemas äriruumis uksed ühistu Estonia Eksporttapamajade lihakauplus Lihatsentraal nr 1, esimese korruse suuremas äriruumis kaubamaja Kr. Saar & Ko ning teise korruse bürooruumides asus kuni 1937. aastani Põllupidajate Ühispank ja ühistegelik kindlustusselts Talu. Aastatel 1933–1937 tegutses hoones kaubamaja J. Puhk & Pojad Tallinna osakond. Eesti Vabariik ostis Jaan Venterilt Estonia pst 27 kinnistu 1939. aasta mais, kavatsedes Estonia puiestee nr. 23, 25 ja 27 ning Berta Bergmanni Sakala tänav nr. 26 ja Behr Goldmannile ning Boris Makovski Sakala tänav 28 kinnistutele ehitada uue kohtuhoone. Uude kohtuhoonesse kavandati koondada kõik Tallinna kohtuasutused, nagu kohtukoda, ringkonnakohus ja jaoskonnakohtunikud 1937. aastal asus hoonesse A/S Eesti Kaupmeeste Majanduskeskus, lühendatud EKM. Hoone Estonia pst 27 põles 1944 märtsipommitamise ajal seest tühjaks, lammutati pärast sõda.

Küsimus: Mida tahtis riik Estonia puiestee 27 krundile rajada?
Vastus: uue kohtuhoone

Küsimus: Mida tahtis riik Estonia puiestee 27 krundile rajada?
Vastus: kohtuhoone

Küsimus: Mis asus Estonia puiestee 27 vastas üle tee?
Vastus: Estonia teatrimaja

Küsimus: Mis asus Estonia puiestee 27 vastas üle tee?
Vastus: teatrimaja

Küsimus: Milline pank tegutses Estonia puiestee 27?
Vastus: Põllupidajate Ühispank

Küsimus: Milline äri tegutses Estonia puiestee alakorrusel väiksemas ruumis pärast maja valmimist?
Vastus: ühistu Estonia Eksporttapamajade lihakauplus Lihatsentraal nr 1

Küsimus: Milline äri tegutses Estonia puiestee alakorrusel väiksemas ruumis pärast maja valmimist?
Vastus: lihakauplus

Küsimus: Milline äri tegutses Estonia puiestee alakorrusel väiksemas ruumis pärast maja valmimist?
Vastus: lihakauplus Lihatsentraal nr 1

Küsimus: Milline äri tegutses Estonia puiestee alakorrusel väiksemas ruumis pärast maja valmimist?
Vastus: Estonia Eksporttapamajade lihakauplus

Küsimus: Milline äri tegutses Estonia puiestee alakorrusel väiksemas ruumis pärast maja valmimist?
Vastus: Estonia Eksporttapamajade lihakauplus Lihatsentraal nr 1

Küsimus: Kes projekteeris Estonia puiestee 27 hoone?
Vastus: Franz de Vries
Estonia puiestee

Estonia puiestee on algselt rajatud 18. sajandi lõpul. Siis asus see Tallinna vanalinnale lähemal: algas Vene turu juures asunud Viru väravast, tegi Vene turu juures väikese kaarja jõnksu sisse, seejärel viis Karja tänavani (praegu Georg Otsa tänav), seejärel Karja tänavast Harju väravani lähtuva teeni ning edasi juba De la Gardie reduudini (praeguse Kaarli kirikuni). Toonane puiestee koosnes kahest puudereast ja oli küllaltki lai, põhiliselt oli see mõeldud linlastele jalutamiseks. Vene turu juures tegi puiestee väikese kaarja jõnksu ja sealt algasid enne Teise maailmasõda Maakri tänav ning Suur-Tartu maantee. 22. jaanuaril 1936 liideti Väike-Tartu maantee ja Väike-Pärnu maantee ning nimetati ümber Sakala maanteeks (hilisem Sakala tänav).

Küsimus: Kust algas Estonia puiestee 18. sajandi lõpul?
Vastus: Vene turu juures asunud Viru väravast

Küsimus: Kust algas Estonia puiestee 18. sajandi lõpul?
Vastus: Viru väravast

Küsimus: Kust algas Estonia puiestee 18. sajandi lõpul?
Vastus: Vene turu juures

Küsimus: Kus Estonia puiestee esialgu lõppes?
Vastus: De la Gardie reduudini (praeguse Kaarli kirikuni)

Küsimus: Kus Estonia puiestee esialgu lõppes?
Vastus: De la Gardie reduudini

Küsimus: Kus Estonia puiestee esialgu lõppes?
Vastus: praeguse Kaarli kirikuni

Küsimus: Mitu rida puid Estonia puiesteel esialgu kasvas?
Vastus: kahest

Küsimus: Mis kujuga oli puiestee Vene turu juures?
Vastus: väikese kaarja jõnksu

Küsimus: Mis kujuga oli puiestee Vene turu juures?
Vastus: kaarja jõnksu

Küsimus: Mis kujuga oli puiestee Vene turu juures?
Vastus: kaarja

Küsimus: Mis nime kannab Karja tänav tänapäeval?
Vastus: Georg Otsa tänav

Küsimus: Mis nime kannab Karja tänav tänapäeval?
Vastus: Georg Otsa
Gröönimaa

Suurema osa Gröönimaast moodustab enam-vähem puutumatu loodus. Üle 80% Gröönimaast on kaetud igijää ja igilumega, mille paksus on kuni 2300 meetrit. Saare keskosas on jääalune maapind kohati üle 300 m allpool Maailmamere taset. Jäävabu alasid on kokku 410 449 km² (umbes 9 korda suurem ala kui Eesti). Gröönimaa kirdeosa hõlmab Põhja- ja Ida-Gröönimaa rahvuspark, mis on maailma suurim looduskaitseala (972 000 km²). Sellest tohutust alast veidi lõuna poole saare idarannikule jääb ka kõigi Taani Kuningriigi valduste kõrgeim mäetipp Gunnbjørn Fjeld – 3694 m. Valdav osa Gröönimaa mägedest jääb siiski alla 1500 meetri.

Küsimus: Kui suur osa Gröönimaast on aastaringselt jää ja lume all?
Vastus: Üle 80%

Küsimus: Millises Gröönimaa osas asub kõrgeim mägi?
Vastus: saare idarannikule

Küsimus: Millises Gröönimaa osas asub kõrgeim mägi?
Vastus: idarannikule

Küsimus: Kui kõrge on Taani kõrgeim tipp?
Vastus: 3694 m

Küsimus: Mis asub saare kirdeosas?
Vastus: Põhja- ja Ida-Gröönimaa rahvuspark

Küsimus: Mis asub saare kirdeosas?
Vastus: rahvuspark

Küsimus: Mis asub saare kirdeosas?
Vastus: maailma suurim looduskaitseala

Küsimus: Mis asub saare kirdeosas?
Vastus: looduskaitseala

Küsimus: Kui kõrge on Gröönimaa keskosa igijää all?
Vastus: kohati üle 300 m allpool Maailmamere taset

Küsimus: Kui kõrge on Gröönimaa keskosa igijää all?
Vastus: üle 300 m allpool Maailmamere taset
Gröönimaa

Peamine majandusharu on kalandus ja sellega seotud muud tööstusharud. Valitsusele kuuluv Royal Greenland on Põhja-Euroopa suurim kalatööstus. Tegeldakse ka hülge- ja vaalajahiga. Tulenevalt majanduse struktuurist ekspordib Gröönimaa peamiselt kalatooteid (sh krevette) ja muid toidukaupu. Euroopa Liiduga on sõlmitud kalandusleping, mis võimaldab kalatoodete eksporti Euroopa Liidu turule. Imporditakse peamiselt masinaid ja seadmeid, muid tööstuskaupu, toidukaupu ja kütust. Suurim kaubanduspartner on Taani.

Küsimus: Milliseid tooteid Gröönimaa sisse veab?
Vastus: masinaid ja seadmeid, muid tööstuskaupu, toidukaupu ja kütust

Küsimus: Milliseid tooteid Gröönimaa kõige rohkem välja veab?
Vastus: kalatooteid (sh krevette) ja muid toidukaupu

Küsimus: Milliseid tooteid Gröönimaa kõige rohkem välja veab?
Vastus: kalatooteid (sh krevette)

Küsimus: Milliseid tooteid Gröönimaa kõige rohkem välja veab?
Vastus: kalatooteid

Küsimus: Mis on Gröönimaa suurima kalandusettevõtte nimi?
Vastus: Royal Greenland

Küsimus: Milliseid suuremaid veeloomi Gröönimaal püütakse?
Vastus: hülge- ja vaalajahiga

Küsimus: Mis alustel saab Gröönimaa oma kalatooteid Euroopa Liidus turustada?
Vastus: on sõlmitud kalandusleping

Küsimus: Mis alustel saab Gröönimaa oma kalatooteid Euroopa Liidus turustada?
Vastus: kalandusleping
Gröönimaa

Rohkem kui 4500 aastat tagasi asustasid Gröönimaa paleoeskimod, kes saabusid Siberi idaosast ja asusid küllalt lühikese aja jooksul Alaskasse, Kanadasse ja Gröönimaale (Independence I ja Saqqaq'i kultuur). Paleoeskimod olid jahimehed, nad kasutasid väga mitmesuguseid püügivahendeid (harpuunid, odad, vibud) ja tööriistu (kirved, noad, kaabitsad, naasklid). Töödeldi puud (Gröönimaa rannikule oli eelnenud aastatuhandete jooksul kogunenud tohutul hulgal ajupuid), luud, sarvi, kivi, merevaiku, nahka. Elati vastavalt püügihooajale vahelduvates laagripaikades. Peamiselt elatuti hülge- ja põhjapõdrajahist, kala- ja linnupüügist (kajakad, hahad, haned). Korjati marju. Peeti koeri, keda tõenäoliselt kasutati koormavedamiseks ja jahil, saanide kasutamisest ei ole jälgi leitud. Toidu valmistamiseks tehti ajupuudest tuld.

Küsimus: Milliseid loomi paleoeskimod pidasid?
Vastus: koeri

Küsimus: Millega paleoeskimod saaki püüdsid?
Vastus: harpuunid, odad, vibud

Küsimus: Mis sundis paleoeskimoid elukohta vahetama?
Vastus: vastavalt püügihooajale

Küsimus: Mis sundis paleoeskimoid elukohta vahetama?
Vastus: püügihooajale

Küsimus: Milliseid taimi paleoeskimod toiduks tarvitasid?
Vastus: marju

Küsimus: Millal paleoeskimod Gröönimaale saabusid?
Vastus: Rohkem kui 4500 aastat tagasi
Gröönimaa

Umbes 900 eKr tekkis Dorseti kultuur, mis erines eelnenust püügivahendite ja eluasemete välimuse poolest, ka ei kasutatud enam lõkke tegemiseks ajupuitu. Tuleaset asendasid nüüd steatiidist lambid, milles põletati mereimetajate rasva. Dorseti kultuuri hilisemal perioodil (umbes 400 eKr – 1500 pKr) muutus ühiskonna struktuur arvatavasti keerukamaks. Tekkisid eluasemed, mis mahutasid palju perekondi endise 1–2 asemel. Arvatavasti tugevnes šamaani positsioon usulise juhina. Inuittide gruppidel olid omavahel tihedad kaubandussidemed. Asustus koondus selle perioodi lõpus Gröönimaa loodeosasse.

Küsimus: Mida kasutati Dorseti kultuuris lõkke asemel?
Vastus: steatiidist lambid

Küsimus: Kui palju inimesi mahtus elama Dorseti kultuuri eluasemetesse?
Vastus: palju perekondi

Küsimus: Kes oli Dorseti kultuuris religioosne juht?
Vastus: šamaani

Küsimus: Millises Gröönimaa piirkonnas elas Dorseti kultuuri lõpus kõige rohkem inimesi?
Vastus: loodeosasse

Küsimus: Kuidas andsid steatiidist lambid valgust?
Vastus: põletati mereimetajate rasva
Gröönimaa

10. sajandi lõpust kuni 15. sajandini asustasid Gröönimaa edelarannikut Skandinaavia päritolu sisserändajad. Islandlaste saaga andmetel avastas Gröönimaa islandlane Gunnbjörn Úlfsson. Esimene ümberasuja oli saagaandmete kohaselt Eiríkr Punane (rauði), kes purjetas sinna 982. aasta paiku. Ta uuris Gröönimaa ranniku põhjalikult läbi, valides välja piirkonnad, mis olid loomakasvatuse seisukohalt soodsaimad. Eiríkr andis kirjalike allikate andmetel maale ka nime Grænland ('Roheline maa'), lootuses, et hea nimi meelitab sinna rohkem inimesi. 10. sajandil oli Gröönimaal kliima arvatavasti praegusest soojem ning Islandiga võrreldes olid sealsed rohumaad lopsakamad, mis tegi saare väljarändajatele ahvatlevaks. Gröönimaa edelaosa, kuhu väljarändajad saabusid, asub Islandist geograafiliselt lõuna pool, samadel laiuskraadidel Shetlandi saartega ning Bergeni ja Osloga Norras. Viikingiajal oli madalaid rohumaid seal ka praegusest rohkem, maa on aja jooksul vajunud ja osa tolleaegseid rohumaid on praeguseks merre kadunud.

Küsimus: Keda loevad islandlased Gröönimaa avastajaks?
Vastus: Gunnbjörn Úlfsson

Küsimus: Keda loevad islandlased Gröönimaa avastajaks?
Vastus: islandlane Gunnbjörn Úlfsson

Küsimus: Millal kolis Gröönimaale esimene islandlane, vastavalt islandi saagale?
Vastus: 982. aasta paiku

Küsimus: Mille järgi valis Eiríkr Punane Gröönimaal elamiseks sobivaid paiku?
Vastus: loomakasvatuse seisukohalt soodsaimad

Küsimus: Mis muutis Gröönimaa islandlastele atraktiivseks?
Vastus: Islandiga võrreldes olid sealsed rohumaad lopsakamad

Küsimus: Mis muutis Gröönimaa islandlastele atraktiivseks?
Vastus: sealsed rohumaad lopsakamad

Küsimus: Mis muutis Gröönimaa islandlastele atraktiivseks?
Vastus: rohumaad lopsakamad

Küsimus: Kus maabusid islandi asustajad?
Vastus: Gröönimaa edelaosa

Küsimus: Kus maabusid islandi asustajad?
Vastus: edelaosa
Gröönimaa

Aastal 985 asus Islandilt Gröönimaa poole Eiríkr Punase juhtimisel teele 25 laeva, millest 14 jõudis kohale. Asustus koondus Gröönimaa edelarannikul kahte keskusse: Ida-Asula (Eystribyggð, praegune Narsaq, Qaqortoq ja Nanortalik) ja Lääne-Asula (Vestribyggð, Nuuki fjordi kaldal). Skandinaavia asustuse hiilgeaegadel, 12.–13. sajandil elas seal 3000–5000 inimest. Gröönimaa ristiti umbes aastal 1000. Aastal 1125 loodi Gröönimaa piiskopkond, keskusega Garðarris (Igaliko). Saarel oli üle kümne kiriku. Lisaks loomakasvatusele (lambad, kitsed, lehmad, hobused, sead) tegeleti Gröönimaal jahiga (põhjapõdrad, morsad, jääkarud, linnud) ning kala- ja vaalapüügiga. Gröönimaa pakutavad morsakihvad, jääkarud, polaarrebase- jt nahad, vaalakiused olid Euroopas hinnatud luksuskaupadeks, mis võimaldasid sisse osta rauda, puud, vilja ja muud vajalikku. Kui Gröönimaa skandinaavlased aasta 1000 paiku Ameerika avastasid, käidi ka seal puid toomas, Gröönimaal kohapeal võis leida vaid ajupuud. Gröönimaa skandinaavlastest elanikkond oli sõltuv kaubandusest Euroopaga ja esimestel sajanditel suheldigi Lääne-Euroopaga küllalt tihedalt. Näiteks jõudsid sinna üsna kiiresti Lääne-Euroopa rõivamoed. Mingil määral suheldi ja kaubeldi ka inuittidega.

Küsimus: Milliseid loomi hakkasid islandlased Gröönimaal kasvatama?
Vastus: lambad, kitsed, lehmad, hobused, sead

Küsimus: Kust tõid Gröönimaa islandlased puitu?
Vastus: Ameerika

Küsimus: Missugust puitu leidub Gröönimaal?
Vastus: vaid ajupuud

Küsimus: Missugust puitu leidub Gröönimaal?
Vastus: ajupuud

Küsimus: Kui palju islandlasi elas Gröönimaal korraga kõige rohkem?
Vastus: 3000–5000 inimest

Küsimus: Kui palju islandlasi elas Gröönimaal korraga kõige rohkem?
Vastus: 3000–5000

Küsimus: Mitu Skandinaavia pühakoda oli Gröönimaal?
Vastus: üle kümne
Gröönimaa

Asustuse kadumise põhjused ei ole päriselt selged. Selles võis oma osa olla kliima jahenemisel, mis tõi kaasa ikaldusi, põhjustas inuittide liikumise lõuna poole ja raskendas laevaühenduse pidamist Euroopaga. Võimalik, et mingi osa inimesi rändas Gröönimaalt uuesti välja. 1540. aasta paiku olevat üks tormiga Gröönimaale aetud kaupmees näinud seal kivimaju ja leidnud ühes neist surnud mehe, kel oli peas kapuuts, seljas villased ja hülgenahksed rõivad ning käe kõrval peaaegu lõpuni ära kulunud nuga. Rohkem inimesi ta seal ei kohanud.

Küsimus: Miks hääbus Gröönimaa asustus?
Vastus: põhjused ei ole päriselt selged

Küsimus: Mida tõi kaasa kliima jahenemine?
Vastus: ikaldusi, põhjustas inuittide liikumise lõuna poole ja raskendas laevaühenduse pidamist Euroopaga

Küsimus: Mida tõi kaasa kliima jahenemine?
Vastus: ikaldusi

Küsimus: Mida tõi kaasa kliima jahenemine?
Vastus: inuittide liikumise lõuna poole

Küsimus: Mida tõi kaasa kliima jahenemine?
Vastus: põhjustas inuittide liikumise lõuna poole

Küsimus: Mida tõi kaasa kliima jahenemine?
Vastus: inuittide liikumise lõuna poole ja raskendas laevaühenduse pidamist Euroopaga

Küsimus: Mida tõi kaasa kliima jahenemine?
Vastus: põhjustas inuittide liikumise lõuna poole ja raskendas laevaühenduse pidamist Euroopaga

Küsimus: Mida kandis seljas surnud mees?
Vastus: villased ja hülgenahksed rõivad

Küsimus: Mis materjalist ehitatud hooneid nähti Gröönimaal 16. sajandi keskel?
Vastus: kivimaju

Küsimus: Kuidas mõjutas kliima jahenemine Gröönimaa ja Euroopa suhteid?
Vastus: raskendas laevaühenduse pidamist Euroopaga