TalTechNLP/EstQA huggingface dataset:
Kõrgem Kunstikool Pallas (1919–1940)

Nii nagu algusaastatel, jätkusid ka 1920. aastate teisel poolel õppejõudude välisreisid, milleks olid kooli eelarves ette nähtud vastavad summad. Konrad Mägi kasutas 1924. aastal talle määratud stipendiumi tervise parandamiseks välismaal. Voldemar Mellik käis 1925. aastal Saksamaal ja Prantsusmaal, Anton Starkopf 1926. aasta suvel Prantsusmaal, Ado Vabbe ja Rudolf Paris 1928. aasta suvel koos Saksamaal, Prantsusmaal ja Hispaanias, Jaan Vahtra 1929. aasta suvel Prantsusmaal ja Saksamaal. 1930. aastatel kooli eelarve õppejõudude välisreise enam ei võimaldanud, kuid mõnel puhul saadi reisitoetust siiski Kultuurkapitalist. 1934. aasta sügisel toimus kunstiühingu Pallas korraldamisel tutvumisreis Nõukogude Liitu. Koolist osalesid sellel kunstiajaloo lektor Voldemar Vaga, õpilased Rudolf Sepp ja Ernst Hallop ning tulevased õpetajad Kaarel Liimand, Hando Mugasto ja Juhan Nõmmik. Omal käel käisid mitmed õppejõud Pariisis: Kaarel Liimand 1937. aasta suvel, Aleksander Vardi sama aasta sügistalvel, Arkadio Laigo 1939. aasta suvel. Kõik nad tõid reisilt kaasa rohkesti muljeid ja  kunstiteostes jäädvustatud linnavaateid Pariisi tänavailt ja Seine'i kaldapealseilt.

Küsimus: Mida tegi Konrad Mägi 1924. aastal välismaal?
Vastus: tervise parandamiseks

Küsimus: Mis aastal käis Arkadio Laigo Pariisis?
Vastus: 1939 / 1939. aasta

Küsimus: Mis riike külastas Pallase stipendiumi eest Jaan Vahtra?
Vastus: Prantsusmaal ja Saksamaal

Küsimus: Kust said Pallase õppejõud vahel välisreisideks raha 1930ndatel?
Vastus: Kultuurkapitalist

Küsimus: Kuhu reisis 1934. aastal Kaarel Liimand?
Vastus: Nõukogude Liitu / Pariisis
Kõrgem Kunstikool Pallas (1919–1940)

1924. aasta põhikiri oli koolitöö aluseks ligi kümme aastat. 31. märtsil 1933 kinnitas Vabariigi Valitsus kooli uue põhikirja. Õpetajate ametisse valimine läks õpetajate nõukogult kooli kuratooriumi kätte. Õpetajate protest ja võitlus kooli sisemise vabaduse eest jäeti tähele panemata. Sama aasta septembris täiendati Vabariigi Valitsuse nõudmisel põhikirja õpetajate haridust puudutava sättega. Selle kohaselt võisid kõrgema kunstikooli Pallas õppejõududeks olla vaid isikud, kes on lõpetanud mõne kõrgema kunstikooli. Ilma diplomita või lõputunnistuseta võis õppejõududeks valida vaid selliseid isikuid, kellel oli väljapaistvaid teeneid kujutava kunsti alal. Pallase uue põhikirja kinnitas Peaminister Riigivanema ülesannetes Konstantin Päts 19. septembril 1934.

Küsimus: Millal lõpetas kehtivuse Pallase 1924. aasta põhikiri?
Vastus: 31. märtsil 1933 / 1933

Küsimus: Mis pidi olema inimesel, kes võis uue põhikirja järgi olla ilma kõrgema kunstikooli diplomita Pallase õppejõud?
Vastus: väljapaistvaid teeneid kujutava kunsti alal

Küsimus: Mille eest võitlesid õpetajad uue põhikirja kinnitamisel?
Vastus: kooli sisemise vabaduse eest / kooli sisemise vabaduse

Küsimus: Kes hakkas uue põhikirja järgi õpetajaid ametisse valima?
Vastus: kooli kuratooriumi / kuratooriumi

Küsimus: Kes kinnitas Pallase uuendatud põhikirja 1934. aasta sügisel?
Vastus: Peaminister Riigivanema ülesannetes Konstantin Päts / Konstantin Päts / Peaminister / Peaminister Riigivanema ülesannetes
Kõrgem Kunstikool Pallas (1919–1940)

1935. aastal kaaluti kooli kindlamat rahastamist silmas pidades Pallase muutmist riiklikuks kooliks või sihtasutuseks. Sama aasta sügisest hakkas riikliku kõrgema õppeasutusena töötama Tallinna Konservatoorium. Kahe kõrgema õppeasutuse riigistamine käis Eesti Vabariigil aga üle jõu ja Pallas jäi paratamatult kõrvale. 1936. aasta sügisel asus kuratoorium kooli põhikirja sihtasutuse nõuetele vastavaks ümber töötama. Sihtasutuse seaduse järgi oleks sihtasutusele määratud kindel riiklik toetus. 7. jaanuaril 1937 arutati asja kunstiühingu Pallas peakoosolekul ja otsustati kunstikool Pallase sihtasutuseks muutmise ettepanek Siseministeeriumile kinnitamiseks saata. Kooli juhatus asus vajalikke ettevalmistusi tegema. Riigi ja linna huvi puudumisel ilmselt asi aga soikus ja Pallas jätkas endiselt tegevust kunstikoolina.

Küsimus: Mis aastal riigistati Tallinna Konservatoorium?
Vastus: 1935. aastal / 1935.

Küsimus: Kes oleks pidanud kinnitama Pallase sihtasutuseks muutmise?
Vastus: Siseministeeriumile

Küsimus: Mille oleks Pallas sihtasutusena vastavalt seadusele endale kindlustanud?
Vastus: kindel riiklik toetus / riiklik toetus

Küsimus: Kes hakkas Pallase põhikirja sihtasutusele sobivaks ümber kirjutama?
Vastus: kuratoorium

Küsimus: Mis oli tõenäoline põhjus, et Pallas jäi sihtasutuseks muutmata?
Vastus: Riigi ja linna huvi puudumisel
Kõrgem Kunstikool Pallas (1919–1940)

1938. aasta alguses välja antud "Eraõppeasutuste toetamise seadus" nägi ette eraõppeasutuste ülalpidajatele riigi eelarvest toetuse andmise õppejõudude palkadeks, ehituste püstitamiseks ning õppevahendite ja sisseseade muretsemiseks tingimusel, et toetuse saajad on sihtasutused ja nende juhtimisest võtab osa Haridusministeeriumi esindaja. Mittesihtasutustest eraõppeasutuste ülalpidajatele nägi seadus ette senise toetuse andmise lõpetamise, juhul, kui nad haridusministri poolt antud tähtajaks ei ole sihtasutusteks ümber kujundatud.

Küsimus: Kes pidi osalema erakooli juhtimises, et erakool võiks saada riiklikku toetust?
Vastus: Haridusministeeriumi esindaja

Küsimus: Mis aastal muutus erakoolide rahastamise kord?
Vastus: 1938. / 1938. aasta

Küsimus: Missuguseid erakoolide kulutusi võis uue seaduse järgi riiklikult toetada?
Vastus: õppejõudude palkadeks, ehituste püstitamiseks ning õppevahendite ja sisseseade muretsemiseks

Küsimus: Missugused eraõppeasutused uue seaduse järgi enam riiklikku toetust saada ei tohtinud?
Vastus: Mittesihtasutustest

Küsimus: Kes andis tähtajad eraõppeasutuste sihtasutusteks muutmiseks?
Vastus: haridusministri
Kõrgem Kunstikool Pallas (1919–1940)

1938. aasta veebruaris sai teatavaks, et Haridusministeeriumis oli välja töötatud riikliku kõrgema kunstikooli, nn kunstiakadeemia, asutamise eelnõu. Loodavale õppeasutusele oli ette nähtud ka hoone ehitamine Tallinnas Merepuiesteel. "Pallas", keda ähvardas uutes tingimustes  eraõppeasutusena riiklikust toetusest ilma jäämine, ei oleks üksnes õppemaksust saadava tulu ja juhuslike toetuste arvel majandades suutnud uue kooliga võistelda. Kuratoorium arutas olukorda ja pöördus Tartu linna koolivalitsuse poole ettepanekuga muuta Pallas linna kooliks.

Küsimus: Mis tänavale pidi kerkima uue kunstiakadeemia õppehoone?
Vastus: Merepuiesteel

Küsimus: Mis linnal palus kuratoorium Pallas üle võtta?
Vastus: Tartu / Tartu linna

Küsimus: Mis oleks jäänud Pallase ainsateks tuluallikateks uutes oludes?
Vastus: õppemaksust saadava tulu ja juhuslike toetuste

Küsimus: Mis aastal selgus plaan luua riiklik kõrgem kunstikool?
Vastus: 1938. aasta / 1938.

Küsimus: Mis linnas pidi kunstiakadeemia hakkama tegutsema?
Vastus: Tallinnas
Kõrgem Kunstikool Pallas (1919–1940)

17. juunil 1940 okupeeris NSV Liit Eesti ning korraldas 21. juunil riigipöörde. 6. augustil liideti Eesti Nõukogude Liiduga. Algas "kunstielu ümberkorraldamine nõukogulikel alustel". Augusti alguses likvideeriti kõik seni Eestis töötanud erakunstikoolid. 21. augustil 1940 otsustas presidendi kohusetäitja peaminister Johannes Vares asutada Tartus arvates 1. septembrist riigi ülalpeetava kunstikooli nimetusega "Konrad Mäe nimeline Riigi Kõrgem Kunstikool". Uus kunstikool alustas tööd likvideerimise seaduse alusel ülevõetud varadega endise kunstikooli Pallas ruumides septembri lõpul. Nõukogude võimu poolt asutatud Konrad Mäe nimelise Riigi Kõrgema Kunstikooli tegevuse katkestas sõjategevuse jõudmine Eestisse 1941. aasta suvel ja Saksa okupatsioon.

Küsimus: Mis juhtus Eesti erakunstikoolidega Nõukogude Liidus?
Vastus: likvideeriti / likvideeriti kõik seni Eestis töötanud erakunstikoolid

Küsimus: Mis nimega kunstikool asus sügisel 1940 tegutsema Pallase senistes ruumides?
Vastus: "Konrad Mäe nimeline Riigi Kõrgem Kunstikool" / Konrad Mäe nimeline Riigi Kõrgem Kunstikool

Küsimus: Milline riik okupeeris Eesti pärast NSV Liitu?
Vastus: Saksa

Küsimus: Millise kunstniku järgi nimetati Pallase asemele asutatud riiklik kunstikool Tartus?
Vastus: Konrad Mäe

Küsimus: Kes otsustas Tartusse riikliku kunstikooli asutamise?
Vastus: presidendi kohusetäitja peaminister Johannes Vares / peaminister / peaminister Johannes Vares / Johannes Vares
Kuu

Kuu on Maa suunas alati sama küljega ja see on heleduselt Päikese järel teine taevakeha, mida on taevas regulaarselt näha. Kuigi Kuu tundub Maalt vaadatuna valge, on tema pind tegelikult tume ja ta peegeldusvõime on veidi suurem kui vanal asfaldil ning Kuu albeedo on umbes 0,14. Kuu tekitab oma gravitatsiooniga loodeid, mõjutab Maa pöörlemist ja pikendab vähesel määral ööpäeva (sajandis 2 millisekundit). Ilma Kuuta pöörleks maakera ümber oma telje nii, et päevad oleksid kuue tunni pikkused. Kuu hoiab Maa telje ekliptika tasandi suhtes stabiilselt 23-kraadise nurga all, tänu millele on Maa aastaajad ja keskkonnatingimused leebed. Kuu ja Maa vaheline kaugus suureneb igal aastal 3,82 ± 0,07 cm võrra, kuid see ei suurene konstantselt.

Küsimus: Mis värvi on Kuu tegelikult?
Vastus: tume

Küsimus: Kui pikk oleks ööpäev Maal, kui Kuud ei eksisteeriks?
Vastus: kuue tunni pikkused / kuue tunni

Küsimus: Kui suur on maa telje kaldenurk?
Vastus: 23-kraadise

Küsimus: Mis tekitab Maal loodeid?
Vastus: Kuu / Kuu tekitab oma gravitatsiooniga / gravitatsiooniga

Küsimus: Kui palju kaugeneb Kuu Maast keskmiselt aastas?
Vastus: 3,82 ± 0,07 cm võrra / 3,82 ± 0,07 cm
Kuu

Kuu ja tema faasid on vanadest aegadest alates mõjutanud paljusid kultuure, kalendreid, kunsti, mütoloogiat ja tehnikat. Esimene kosmoseaparaat mis jõudis Kuule, oli Nõukogude Liidu Luna programmi raames startinud Luna 2, mis kukkus Kuule septembris 1959. Nõukogude Liidu edu häiris Ameerika Ühendriike ning president John Kennedy kuulutas 1961. aastal välja Apollo programmi ja seadis eesmärgiks saata Kuule mehitatud missioon enne kümnendi lõppu. USA sai Apollo programmiga esimeseks ja tänaseni ainsaks riigiks, mis on Kuule saatnud mehitatud missioone. Pärast missiooni Apollo 17 lõppu, on Kuule saadetud ainult mehitamata kosmoseaparaate.

Küsimus: Kuidas kutsuti Kennedy Kuu-programmi?
Vastus: Apollo programmi / Apollo

Küsimus: Milline riik on suutnud ainsana inimese Kuule saata?
Vastus: USA

Küsimus: Millise missiooniga käis inimene viimati Kuul?
Vastus: Apollo 17 / missiooni Apollo 17

Küsimus: Mis riik saatis Kuule esimese masina?
Vastus: Nõukogude Liidu

Küsimus: Millal maandus Kuule esimene inimese valmistatud masin?
Vastus: septembris 1959 / 1959
Kuu

Tänapäeval on teadlaste seas kõige soositum nn katastroofihüpotees ehk hiiglasliku kokkupõrke hüpotees, mille esitasid kolm teadlast: Bill Hartmann, Roger Phillips ja Jeff Taylor 1980ndatel. Selle kohaselt langes Maale üsna tema moodustumise algjärgus ligikaudu Marsi-suurune taevakeha, millele on antud nimi Theia. Kokkupõrke tagajärjel eraldus Maast hulgaliselt materjali, millest moodustus Maa kaaslane Kuu. Selle plahvatuse energia pani muuhulgas aluse Maa kihilisele ehitusele. Maa sulas ning koostiselemendid hakkasid gravitatsiooniliselt diferentseeruma. Sellest ajast on Maal rauast tuum.

Küsimus: Kes on nn katastroofihüpoteesi autorid?
Vastus: Bill Hartmann, Roger Phillips ja Jeff Taylor

Küsimus: Kuidas kutsutakse hiiglasliku kokkupõrke hüpoteesi teise nimega?
Vastus: katastroofihüpotees / nn katastroofihüpotees

Küsimus: Kui suure taevakehaga Maa vastavalt katastroofihüpoteesile kokku põrkas?
Vastus: ligikaudu Marsi-suurune / Marsi-suurune

Küsimus: Millest tekkis Kuu?
Vastus: Kokkupõrke tagajärjel eraldus Maast hulgaliselt materjali / eraldus Maast hulgaliselt materjali

Küsimus: Mis materjalist tuum kujunes Maal pärast kokkupõrget Theiaga?
Vastus: rauast
Kuu

Kuud on topograafiliselt uuritud laseraltimeetriga ja stereofotograafiaga. Topograafiliselt on kõige paremini näha Aitkeni kraater, mille läbimõõt on 2240 km. See on Kuu suurim kraater ja suuruselt teine teadaolev kraater Päikesesüsteemis. Selle suurim sügavus on 13 kilomeetrit, mis teeb sellest madalaima koha Kuu pinnal. Kuu kõrgeimad kohad asuvad Aitkeni kraatrist kirdes ja arvatakse, et need tekkisid koos kraatriga. Ka Kuu teised suured kraatrid nagu Imbrium, Serenitatis, Crisium, Smythii ja Orientale on samuti madalad ja kõrgete servadega. Kuu tagakülg on keskmiselt 1,9 km kõrgem kui Maale nähtav külg.

Küsimus: Mis taevakehal asub Päikesesüsteemi suuruselt teine kraater?
Vastus: Kuu

Küsimus: Mis tehnikatega on Kuu pinda mõõdistatud?
Vastus: laseraltimeetriga ja stereofotograafiaga

Küsimus: Kui sügav on Kuu suurim kraater?
Vastus: 13 kilomeetrit

Küsimus: Millised Kuu kraatrid järgnevad suuruselt Aitkenile?
Vastus: Imbrium, Serenitatis, Crisium, Smythii ja Orientale

Küsimus: Kuidas erineb Kuu tagakülg kõrguse poolest esiküljest?
Vastus: on keskmiselt 1,9 km kõrgem / keskmiselt 1,9 km kõrgem
Kuu

Tumedaid laike Kuu pinnal kutsutakse meredeks, sest vanaaja astronoomid uskusid, et need on täidetud veega. Tänapäeval teatakse, et need olid kunagi basaltilise laava basseinid, mis jahtusid ja moodustasid basaldilademed. Kuigi Kuu basaltkivimid sarnanevad Maal leitud kivimitega, on Kuu omad rauarikkamad ja mineraale pole mõjutanud vesi. Meredele andis nimed Itaalia astronoom Francesco Grimaldi ja esmakordselt avaldas need tema kaasmaalane Giovanni Riccioli 1651. aastal. Heledaid alasid nimetatakse mandriteks ja neil domineerib mineraal anortosiit. Topograafilisemalt madalamad mered on moodustunud 4-3,2 miljardit aastat tagasi, kõrgemad nn mandrid aga 4,4 miljardit aastat tagasi. Teadlased on arvamusel, et erinevalt Maast pole ükski Kuu manner tekkinud tektoonilise aktiivsuse tagajärjel.

Küsimus: Millist metalli sisaldavad Kuu basaltkivimid rohkem kui Maa omad?
Vastus: rauarikkamad

Küsimus: Miks nimetatakse Kuu teatud piirkondi meredeks?
Vastus: sest vanaaja astronoomid uskusid, et need on täidetud veega / vanaaja astronoomid uskusid, et need on täidetud veega

Küsimus: Missuguseid Kuu alasid kutsutakse mandriteks?
Vastus: Heledaid / Heledaid alasid

Küsimus: Millised Kuu piirkonnad tekkisid varem - mandrid või mered?
Vastus: mandrid / nn mandrid / kõrgemad nn mandrid

Küsimus: Millise riigi elanik avaldas Kuu merede nimed?
Vastus: Itaalia
Kuu

Kuu mered asuvad peamiselt Maa-poolsel küljel ja katavad sellest 31%. Kuu tagakülje pindalast katavad mered kõigest 2%. Teadlased arvavad, et merede pindalade suure erinevuse Maa-poolsel küljel ja tagaküljel on põhjustanud soojustjuhtivate elementide suurem kontsentratsioon ühel küljel, mis põhjustas vahevöö sulamise ja selle tõusmise koorikusse. Suur osa meresid tekkis 3-3,5 miljardit aastat tagasi, aga vanimad on 4,2 miljardit aastat vanad. 2014. aastal avaldas NASA Lunar Reconnaissance Orbiteri tehtud fotod ja andmed laikudest meredes, millest mõned olid vähem kui 50 miljonit aastat vanad. See tähendab, et vahevöö võib olla arvatust soojem. Kuul on märgatud maavärinaid ja gaaside eraldumist ja see viitab, et Kuul on mõningane seismiline aktiivsus, kuid Kuu värinad on Maa omadest tunduvalt nõrgemad.

Küsimus: Millised nähtused annavad põhjust oletada, et Kuul esineb seismilisi protsesse?
Vastus: maavärinaid ja gaaside eraldumist

Küsimus: Mis organisatsioon avastas 2014. aastal arvatust nooremad laigud Kuu meredes?
Vastus: NASA

Küsimus: Kus asub enamik Kuu meredest?
Vastus: Maa-poolsel küljel

Küsimus: Missuguste ainete kontsentratsioon on mõjutanud Kuu merede teket?
Vastus: soojustjuhtivate elementide / soojustjuhtivate

Küsimus: Millal moodustus enamik Kuu meredest?
Vastus: 3-3,5 miljardit aastat tagasi
Kuu

Kuu geoloogiat on märkimisväärselt mõjutanud ka komeedid ja asteroidid. Teadlaste hinnangul on ainuüksi Kuu Maa-poolsel küljel 300 000 kraatrit, mille läbimõõt on suurem kui 1 km. Mõned neist kraatritest on saanud mõne õpetlase, teadlase või kunstniku nime. Kuu kraatritest on enim uuritud Nectarise, Imbriumi ja Orientale kraater, mille läbimõõt on tuhandeid kilomeetreid. Kuu vähese atmosfääri, ilma ja geoloogilise aktiivsuse tõttu on paljud kraatrid hästi säilinud. Kuigi täpselt on määratud väheste kraatrite vanus, saab nende abil arvutada ligikaudseid vanuseid. Apollo missioonidel Maale toodud kivimite vanuseks on määratud 3,8–4,1 miljardit aastat.

Küsimus: Mis on põhjustanud rohkete kraatrite tekke Kuul?
Vastus: komeedid ja asteroidid

Küsimus: Mis nähtused on tinginud arvukate kraatrite hea säilimise Kuul?
Vastus: Kuu vähese atmosfääri, ilma ja geoloogilise aktiivsuse / vähese atmosfääri, ilma ja geoloogilise aktiivsuse

Küsimus: Kui palju on Kuu esiküljel vähemalt kilomeetrise diameetriga kraatreid?
Vastus: 300 000

Küsimus: Milliseid kraatreid on teadlased kõige rohkem uurinud?
Vastus: Nectarise, Imbriumi ja Orientale / Nectarise, Imbriumi ja Orientale kraater

Küsimus: Kui vanu kivimeid toodi Kuult Maale Apollo missioonidel?
Vastus: 3,8–4,1 miljardit aastat
Kuu

Kuu on ekliptilise tasandi suhtes kõigest 1,5424° suuruse nurga all, mis on väga väike võrreldes Maa 23,44° nurgaga ning seetõttu sõltub temperatuur Kuu pinnal piirkonniti otseselt päikesevalgusest. 1994. aastal sondi Clementine tehtud piltidelt avastati piirkond, kus Päike kunagi ei looju. Kuu põhjapoolusel asuva 73-kilomeetrise läbimõõduga Peary kraatri serv on alati päikese käes ja selles piirkonnas kõigub temperatuur vaid 20 kraadi võrra. Kuu lõunapoolus on aga alaliselt varjatud ja sealt on leitud ühed külmemad piirkonnad Päikesesüsteemis. Lunar Reconnaissance Orbiter mõõtis lõunapooluse kraatrite temperatuuriks −238 °C ja see on läbi aegade madalaim temperatuur, mille ükski kosmosesond on registreerinud, sest teadaolevalt pole nii madalat temperatuuri registreeritud isegi Pluutol.

Küsimus: Millises Kuu piirkonnas on mõõdetud Päikesesüsteemi kõige madalam temperatuur?
Vastus: lõunapooluse kraatrite / lõunapooluse / lõunapoolus

Küsimus: Kui suur on Kuu telje kaldenurk?
Vastus: 1,5424° / 1,5424° suuruse nurga

Küsimus: Milline kosmosesond mõõtis rekordiliselt külma temperatuuri Kuul?
Vastus: Lunar Reconnaissance Orbiter

Küsimus: Missuguse Kuu kraatri juures ei looju Päike kunagi?
Vastus: Peary / Peary kraatri

Küsimus: Kui suur on Peary kraatri diameeter?
Vastus: 73-kilomeetrise
Kuu

Kuu vähim kaugus Maast on 356 410 km, suurim kaugus 406 700 km ja keskmine kaugus on 384 400 km. Kuu on Maa poole pööratud alati ühe ja sama küljega, sest Kuu teeb täispöörde ümber oma telje sama ajaga, mis tal kulub ühe tiiru tegemiseks ümber Maa. Seejuures esineb teataval määral libratsiooni – optilist ja füüsikalist. Optilise libratsiooni põhjuseks on Kuu orbiidi elliptilisus ja orbiidi tasandi võrdlemisi suur nurk ekliptika suhtes, samuti Maa mõõtmete olemasolu. Optilise libratsiooni tõttu on Kuu pinnast näha 59%. Füüsikaline libratsioon on võimalik Kuu ebasümmeetrilisuse tõttu: kui Kuu kaldub kõrvale oma orientatsioonist, pööravad tõusu-mõõnajõud ta tagasi ja ta hakkab võnkuma. Selle võnkumise amplituud on siiski palju väiksem optilise libratsiooni omast.

Küsimus: Miks näeb Maalt ainult ühte Kuu külge?
Vastus: sest Kuu teeb täispöörde ümber oma telje sama ajaga, mis tal kulub ühe tiiru tegemiseks ümber Maa / Kuu teeb täispöörde ümber oma telje sama ajaga, mis tal kulub ühe tiiru tegemiseks ümber Maa

Küsimus: Kui suur osa Kuust on Maalt nähtav?
Vastus: 59%

Küsimus: Milline Kuu omadus võimaldab füüsikalist libratsiooni?
Vastus: ebasümmeetrilisuse

Küsimus: Mitu kilomeetrit lahutab Kuud Maast kõige kaugemas asendis?
Vastus: 406 700 km / 406 700

Küsimus: Milline nähtus võimaldab Maa pealt näha rohkem kui 50% Kuu pinnast?
Vastus: Optilise libratsiooni / Optilise libratsiooni tõttu
Kuu

Kuu loomise ajal on Kuu Maa ja Päikese vahel, kuu loomise momendil saavad toimuda päikesevarjutused. Sellel ajal pole Kuud Maalt näha. Paari päeva pärast ilmub õhtutaevasse kitsas kuusirp, mille kaar on suunatud paremale. Esimese veerandi ajal paistab taevas poolkuu, mille kaar on suunatud paremale. Täiskuu ajal paistab Kuu ümmargusena, Kuu asub oma orbiidil sel ajal Päikesest kõige kaugemas punktis – niimoodi, et Maa asub Kuu ja Päikese vahel. Sel ajal saavad tekkida ka kuuvarjutused. Viimase veerandi ajal on näha jällegi poolkuu, kuid seejuures on kuuketta kaar suunatud vasakule. Järgneb Kuu kahanemine sirbiks kuni uue noorkuuni.

Küsimus: Kus paikneb Kuu päikesevarjutuste ajal?
Vastus: Maa ja Päikese vahel

Küsimus: Kus asub Kuu oma orbiidil kuuvarjutuste ajal?
Vastus: Päikesest kõige kaugemas punktis

Küsimus: Kuhu on suunatud Kuu kaar vahetult pärast Kuu loomist?
Vastus: paremale

Küsimus: Kuhu on suunatud Kuu kaar tsükli viimasel veerandil?
Vastus: vasakule

Küsimus: Milline on Kuu nähtavus Maalt Kuu loomise ajal?
Vastus: pole Kuud Maalt näha / Sellel ajal pole Kuud Maalt näha
Kuu

Kuna Kuu kaugeneb Maast, on Maa pöörlemine seetõttu aeglustumas. Apollo missioonidel Kuule jäetud peeglite abil tehtavad mõõtmised on näidanud, et Maa ja Kuu vaheline kaugus suureneb igal aastal umbes 38 millimeetrit ja aatomikellad on näidanud, et Maa päev pikeneb seetõttu igal aastal umbes 15 mikrosekundit. Kuu kaugenemine lõpeb lõpuks Maa pöörlemise seiskumisega analoogselt Pluuto ja Charoniga juhtunule, kuid ilmselt Kuu ja Maaga seda ei juhtu, sest arvutuste kohaselt muutub Päike ammu enne seda punaseks hiiuks ja hävitab Maa.

Küsimus: Kui palju kaugeneb Kuu Maast ühes aastas?
Vastus: 38 millimeetrit / umbes 38 millimeetrit

Küsimus: Milline taevakeha põhjustab Maa huku?
Vastus: Päike

Küsimus: Kui palju aeglustub Maa pöörlemine aastas?
Vastus: 15 mikrosekundit / umbes 15 mikrosekundit

Küsimus: Milline oleks Kuu kaugenemise lõplik mõju Maale?
Vastus: pöörlemise seiskumisega / Maa pöörlemise seiskumisega / lõpeb lõpuks Maa pöörlemise seiskumisega

Küsimus: Millised seadmed mõõdavad Maa ööpäeva pikenemist?
Vastus: aatomikellad
Kuu

Varjutused toimuvad ainult siis, kui Päike, Kuu ja Maa on omavahel joondunud. Päikesevarjutused toimuvad siis, kui on Kuu loomise faasis ja Kuu on Päikese ning Maa vahel. Kuuvarjutused toimuvad siis, kui on täiskuu ja Maa on Päikese ja Kuu vahel. Päikesevarjutuse ajal võib Kuu Päikese täielikult varjata, sest Päikese ja Kuu nurkläbimõõt on ligikaudu võrdne. Kuna Kuu ja Maa vaheline orbiit ja võrreldes Maa ja Päikese vahelise orbiidiga 5° kaldu, ei toimu varjutused iga täiskuu ja kuu loomise faasi ajal. Varjutused toimuvad osaliselt tsüklitena, mida nimetatakse saaroseks. Saaros kordub umbes iga 18 aasta tagant.

Küsimus: Millises faasis on Kuu kuuvarjutuse ajal?
Vastus: täiskuu

Küsimus: Kui suur on nurk Maa orbiitide vahel Kuuga ja Päikesega?
Vastus: 5°

Küsimus: Milline Päikese ja Kuu peaaegu võrdne mõõde võimaldab täielikke päikesevarjutusi?
Vastus: nurkläbimõõt

Küsimus: Kui tihti esineb saaros?
Vastus: iga 18 aasta tagant / 18 aasta tagant / umbes iga 18 aasta tagant

Küsimus: Millised kolm taevakeha peavad olema ühel joonel, et tekiks varjutused?
Vastus: Päike, Kuu ja Maa
Kuu

Külma sõja ajal puhkes USA ja Nõukogude Liidu vahel kosmosevõidujooks. Mõlemad riigid hakkasid huvituma Kuu uurimisest ja kui kanderaketid olid piisavalt võimsad, hakati Kuule saatma kosmoseaparaate, mis kukkusid Kuu pinnale või lendasid Kuust mööda. Esimene edukas programm oli Nõukogude Luna programm, mis 1959. aastal saavutas mitmeid märkimisväärseid saavutusi: Luna 1 oli esimene Maa orbiidilt lahkunud kosmoseaparaat, Luna 2 oli esimene Kuu pinnale kukkunud kosmoseaparaat ja Luna 3 tegi esimesed pildid Kuu tagaküljest.

Küsimus: Milline kosmoseaparaat pildistas esimesena Kuu tagakülge?
Vastus: Luna 3

Küsimus: Mis riik suutis esimesena pildistada Kuu tagakülge?
Vastus: Nõukogude / Nõukogude Liidu

Küsimus: Mis aastal jõudis esimene inimese ehitatud masin Kuule?
Vastus: 1959. / 1959. aastal

Küsimus: Millise konflikti ajal hakkasid Nõukogude Liit ja USA võistlema Kuu uurimises?
Vastus: Külma sõja / Külma sõja ajal

Küsimus: Milline kosmoseaparaat suutis esimesena Maa orbiidilt lahkuda?
Vastus: Luna 1