TalTechNLP/EstQA huggingface dataset:
Kuu

USA algatas mitmed Kuuga seotud kosmoseprogrammid, millest kuulsaim on Apollo programm. JPL-i Rangeri programm tegi Kuu pinnast esimesed lähifotod, Lunar Orbiteri programm kaardistas Kuu pinna ja Surveyori programmi raames maandusid Kuul esimesed USA kosmoseaparaadid. Mehitatud lennud Apollo programmi raames said võimalikuks peamiselt arvutite, tarkvara ja kuumuskilpide suure arengu tõttu 1960. aastatel. Lisaks oli programmi juhtkond väga kompetentne juhtima hiiglaslikku projekti. Programmi raames saadeti 1968. aastal Kuu orbiidile esimene mehitatud missioon, Apollo 8, ja 1969. aastal toimunud mehitatud maandumist Kuule peavad paljud kosmosevõidujooksu kulminatsiooniks.

Küsimus: Millised tehnilised edusammud võimaldasid mehitatud lende Kuule?
Vastus: arvutite, tarkvara ja kuumuskilpide suure arengu / arvutite, tarkvara ja kuumuskilpide suure arengu tõttu

Küsimus: Mida võib pidada kosmosevõidujooksu haripunktiks?
Vastus: 1969. aastal toimunud mehitatud maandumist Kuule / mehitatud maandumist Kuule

Küsimus: Millal jõudsid esimesed kosmonaudid Kuu orbiidile?
Vastus: 1968. aastal / 1968.

Küsimus: Mis riik saatis 1960. aastatel inimesed Kuule?
Vastus: USA

Küsimus: Millise programmi osana kaardistas USA Kuu pinna?
Vastus: Lunar Orbiteri / Lunar Orbiteri programm
Kuu

Pärast kosmose võidujooksu lõppu ei saatnud ükski riik kaua aega kosmoseaparaate Kuu orbiidile. Alates 1990ndadest on Kuu vastu huvi tundma hakanud paljude riikide teadlased. 1990. aastal sai Jaapan kolmandaks riigiks, mis on Kuu orbiidile saatnud kosmoseaparaadi, kui Kuu orbiidile jõudis Hiten. 1994. aastal jõudis Kuu orbiidile USA Kaitseministeeriumi ja NASA koostöös valminud kosmoseaparaat Clementine ja 4 aastat hiljem NASA Lunar Prospector, mis kukutati 1999. aastal Kuu tagaküljel asuvasse kraatrisse.

Küsimus: Millal hakati pärast kosmosevõidujooksu lõppu uuesti Kuu vastu huvi tundma?
Vastus: 1990ndadest / Alates 1990ndadest

Küsimus: Misnimelise masina saatis Jaapan 1990. aastal Kuu orbiidile?
Vastus: Hiten

Küsimus: Kuidas jõudis Lunar Prospector Kuu pinnale?
Vastus: kukutati 1999. aastal Kuu tagaküljel asuvasse kraatrisse

Küsimus: Mis asutusega koos valmistas NASA Clementine'i?
Vastus: USA Kaitseministeeriumi

Küsimus: Mitmenda riigina saatis Jaapan masina Kuu orbiidile?
Vastus: kolmandaks / kolmandaks riigiks
Kuu

Alates 2007. aastast on Kuu uurimist kosmoseaparaatidega alustanud ka Hiina. 5. novembrist 2007 kuni 1. märtsini 2009 tiirles Kuu orbiidil kosmoseaparaat Chang'e 1, mis kaardistas kogu Kuu pinna. Oktoobris 2010 jõudis Kuu orbiidile Chang'e 2, mis tegi Kuu pinnast parema kvaliteediga fotod ja suundus Lagrange'i punkti L2. Pärast seda suundus aparaat süvakosmosesse. 14. detsembril 2013 jõudis Kuule Chang'e 3, mis sooritas Kuu pinnale esimese pehme maandumise pärast Nõukogude missiooni Luna 24. Chang'e 3 pardalt väljus kulgur Yutu, mis oli esimene kuukulgur pärast missiooni Lunohod 2. Yutu töötas Kuu pinnal 31 kuud ja see lõpetas töö 31. juulil 2016. Hiinal on plaanis saata Kuu pinnale missioone ka tulevikus.

Küsimus: Kuhu lendas Chang'e 2 pärast Kuu pildistamist?
Vastus: süvakosmosesse / Lagrange'i punkti L2.

Küsimus: Millal jõudis Kuule kuukulgur Yutu?
Vastus: 14. detsembril 2013 / 2013

Küsimus: Millal lõpetas Chang'e 1 Kuu orbiidil tiirlemise?
Vastus: 1. märtsini 2009 / 2009

Küsimus: Milline Hiina kosmoseaparaatidest esimesena Kuul maandus?
Vastus: Chang'e 3

Küsimus: Milline Hiina kosmoseaparaat tegi Kuu pinnast paremaid pilte kui Chang'e 1?
Vastus: Chang'e 2
Kuu

4. oktoobrist 2007 kuni 10. juunini 2009 tiirles Kuu orbiidil Jaapani kosmoseagentuuri JAXA orbiiter SELENE, mis uuris Kuu geofüüsikat ja filmis väga kvaliteetsed kaadrid Kuust. 8. novembril 2008 jõudis Kuu orbiidile kosmoseaparaat Chandrayaan I, mis kaardistas Kuud ja kinnitas veemolekulide olemasolu Kuu pinnal. Teadlased kaotasid Chandrayaan 1-ga side 27. augustil 2009. India plaanib Kuu orbiidile saata ka orbiiteri Chandrayaan II, kuid selle start on edasi lükkunud Vene missiooni Fobos-Grunt ebaõnnestumise tõttu ja selle start oli määratud 2018. aastasse.

Küsimus: Mis riigi aparaat leidis Kuult veemolekule?
Vastus: India

Küsimus: Millal side Chandrayaan 1-ga katkes?
Vastus: 27. augustil 2009

Küsimus: Millise riigi kosmoseaparaat uuris 2007-2009 Kuu geofüüsikat?
Vastus: Jaapani

Küsimus: Millise riigi missiooni luhtumine mõjutas India plaane seoses Kuu uurimisega?
Vastus: Vene

Küsimus: Millist ainet leidis Kuult Chandrayaan I
Vastus: veemolekulide
Kuu

18. juunil 2009 startis Kuule kosmosesond NASA Lunar Reconnaissance Orbiter (LRO) ja maandur LCROSS. LCROSS lõpetas oma missiooni plaanipäraselt 2009. aastal, mil see kukutati 9. oktoobril 2009 Cabeuse kraatrisse. LRO on töös tänaseni. 1. jaanuaril 2012 jõudsid Kuule kaks GRAIL-i sondi, mis uurisid Kuu sisestruktuuri kuni sama aasta 17. detsembrini, mil mõlemad kukutati Kuu pinnale. 6. oktoobril 2013 jõudis Kuule kosmoseaparaat LADEE, mis uuris Kuu eksosfääri 18. aprillini 2014, mil see Kuu pinnale kukutati.

Küsimus: Mis kuus lõpetasid GRAIL-i sondid töö Kuu sisestruktuuri uurimisel?
Vastus: detsembrini

Küsimus: Millisesse kraatrisse kukkus LCROSSi maandur?
Vastus: Cabeuse / Cabeuse kraatrisse

Küsimus: Milline masin uuris Kuu eksosfääri?
Vastus: kosmoseaparaat LADEE / LADEE

Küsimus: Millal startis LCROSS Kuu poole?
Vastus: 18. juunil 2009

Küsimus: Mis on saanud Lunar Reconnaisance Orbiterist?
Vastus: on töös tänaseni / töös tänaseni / LRO on töös tänaseni
Kuu

Kuud on läbi aegade seostatud ka hullumeelsusega. Vana-Rooma ajaloolane Plinius Vanem ning Vana-Kreeka filosoof Aristoteles uskusid, et täiskuu ajab tundlikud inimesed hulluks, sest mõjutab palju vett sisaldavat aju. Plinuse ja Aristotelese hüpoteesi on teadlased välistanud, sest Kuu gravitatsioon on selleks liiga nõrk. Kuu mõju inimestele usutakse ka tänapäeval, väites et täiskuu ajal sagenevad enesetapud, mõrvad, liiklusõnnetused ning psühhiaatriahaiglatesse võetakse sel ajal vastu rohkem inimesi. Siiski on mitmed uurimused need väited ümber lükanud.

Küsimus: Miks tänapäeva teadlased ei usu Aristotelese ja Plinuse teooriat?
Vastus: Kuu gravitatsioon on selleks liiga nõrk / sest Kuu gravitatsioon on selleks liiga nõrk

Küsimus: Kes oli Plinius Vanem elukutselt?
Vastus: ajaloolane / Vana-Rooma ajaloolane

Küsimus: Mis põhjusel ajab täiskuu vana-aja teadlaste meelest inimesi hulluks?
Vastus: sest mõjutab palju vett sisaldavat aju / mõjutab palju vett sisaldavat aju

Küsimus: Kus tegutses Aristoteles?
Vastus: Vana-Kreeka

Küsimus: Millises faasis Kuu põhjustab väidetavalt enesetappude ja liiklusõnnetuste sagenemist?
Vastus: täiskuu
Liivimaa ordu

Esimestel aastatel olid Liivimaa orduharus ülekaalus endised mõõgavennad, kuid on arvatud, et pärast 1240. aastate alguse Ristisõdu Venemaal kaldus orduharus ülekaal uustulnukate poole. Esialgu oli Liivimaa orduharu väga tugevalt Saksa ordu kõrgmeistriga seotud, too määras 13.–14. sajandil kohaliku meistri oma äranägemise järgi. Sel perioodil ühendas orduharusid ka ühine peavaenlane, Leedu suurvürstiriik, kellega peeti mitmeid edutuid lahinguid: näiteks 1270. aastal langes Karuse lahingus maameister Otto von Lutterberg, 1279. aastal aga Aizkraukle lahingus meister Ernst von Ratzeburg. Alates 13. sajandi lõpust algasid ka pidevad sisetülid Vana-Liivimaal, mis peamiselt käisid ordu ja Riia peapiiskopi või Riia linna vahel.

Küsimus: Millised liikmed moodustasid Liivimaa ordus algaastatel enamuse?
Vastus: endised mõõgavennad

Küsimus: Milline oli Liivimaa ordu peamine välisvaenlane 13.-14. sajandil?
Vastus: Leedu suurvürstiriik

Küsimus: Mis nimega lahing toimus Liivimaa ordu ja Leedu suurvürstiriigi vahel 1279. aastal?
Vastus: Aizkraukle / Aizkraukle lahingus

Küsimus: Kellega tülitses Liivimaa ordu Vana-Liivimaal?
Vastus: Riia peapiiskopi või Riia linna

Küsimus: Kes määras 13.-14. sajandil ametisse Liivimaa ordu meistri?
Vastus: Saksa ordu kõrgmeistriga
Liivimaa ordu

1346. aastal ostis Saksa ordu Taani käest Põhja-Eesti (Eestimaa hertsogkonna) ja andis selle järgmisel aastal Liivimaa ordu valitseda. Tänu sellele muutus ordu Vana-Liivimaa piiskopkondadest selgelt tugevamaks ja 14.–15. sajandil püüdis ta korduvalt Liivimaa tugevuselt teist poliitilist jõudu, Riia peapiiskopkonda ordusse inkorporeerida ehk sundida Riia toomkapiitlit vastu võtma Saksa Ordu reeglit ning saavutada ka selle, et peapiiskop on Saksa ordu preestervend. Nõnda loodeti peapiiskopkonda enda vaimuliku ja poliitilise kontrolli alla saada. 1393. aastal see õnnestuski ning 1405–1417 oli Riia peapiiskopkond ordu otsese võimu all, kuna peapiiskop Johann von Wallenrode oli selle ordule pantinud.

Küsimus: Mis organisatsioon hakkas 1347. aastal valitsema Põhja-Eestis?
Vastus: Liivimaa ordu

Küsimus: Kes pantis Riia peapiiskopkonna Liivimaa ordule?
Vastus: peapiiskop Johann von Wallenrode / Johann von Wallenrode

Küsimus: Kellele kuulus Eestimaa hertsogkond 1346. aastani?
Vastus: Taani

Küsimus: Milline oli 14.-15. sajandil tugevuselt järgmine poliitiline jõud pärast Liivimaa ordut?
Vastus: Riia peapiiskopkonda

Küsimus: Millal õnnestus Liivimaa ordul Riia peapiiskopkond oma võimu alla saada?
Vastus: 1393. aastal / 1393.
Liivimaa ordu

Kuid 1386. aastal kaotas ordu olulise põhjenduse oma eksistentsiks, kui seni paganlik Leedu sõlmis Poolaga Krevo uniooni ning leedulased ristiti. Poola-Leedu liit pöördus peagi Saksa ordu Preisimaa haru vastu, mida 1309. aastast valitses kõrgmeister, mistõttu hakkas nõrgenema ka selle side Liivimaa orduga, mida Poola ja Leedu otseselt ei ohustanud. Tegeliku sõltumatuse kõrgmeistrist saavutas Liivimaa ordu 15. sajandi keskel, kui pärast maiskondade konflikti esitati kõrgmeistrile kinnitamiseks vaid üks kandidaat. Samal ajal püüti Saksa ordult üle võtta ka Eestimaad, mis 1459. aastal ametlikult toimuski. Tegelikult jäi aga kõrgmeistri nimeline võim Eestimaal kehtima kuni 1525. aastani, mil Saksa ordu Preisimaa haru sekulariseeriti - Saksa ordu kõrgmeister Albrecht von Hohenzollern andis 1525. aasta 10. mail andis truudusvande Poola kuningale Zygmunt I-le ja nimetati tema vasallina esimeseks Preisimaa hertsogiks ning kujunes Preisimaa hertsogiriik (1525–1701). Seejärel muutus Liivimaa ordu tegelikult täiesti sõltumatuks. Ametlikult jäi ta siiski Saksa ordu osaks ja allus nimeliselt kuni oma eksistentsi lõpuni Saksa ordu kõrgmeistrikoha administraatorile Saksamaal.

Küsimus: Mis aastani eksisteeris Preisimaa hertsogiriik?
Vastus: 1701 / 1525–1701

Küsimus: Millal leedulased ristiti?
Vastus: 1386. aastal / 1386.

Küsimus: Kuidas nimetati Poola-Leedu liitu teise nimega?
Vastus: Krevo uniooni

Küsimus: Kellest sai esimene Preisi hertsog?
Vastus: Saksa ordu kõrgmeister Albrecht von Hohenzollern / Saksa ordu kõrgmeister / Albrecht von Hohenzollern

Küsimus: Kes valitses Poolas 1525. aastal?
Vastus: Zygmunt I-le / kuningale Zygmunt I-le / Albrecht von Hohenzollern
Liivimaa ordu

1420. aastatel tekkisid Liivimaa ordul uued vastuolud Riia peapiiskoppidega, mis viisid 1428. aastal peapiiskopkonna vabanemise inkorporatsioonist. Uuesti suudeti see ordusse inkorporeerida 1451. aastal ning ametlikult jäi see kord kehtima kuni Vana-Liivimaa lõpuni, tegelikult ei saavutanud ordu aga peapiiskopi üle kontrolli ning vastuolud nende vahel jätkusid ka edaspidi. 1452. aastal lõpetati ka peapiiskopi ja ordu tüli Riia linna üle Kirchholmi lepinguga, millega jagati võim linna üle. Linnale see ei sobinud ning 1484–1491 toimunud kodusõjas püüdis linn orduvõimust vabaneda. Viimaks õnnestus ordul Kirchholmi leping taastada, mis ametlikult kehtis samuti Liivi sõjani, kuigi 1525–1547 oli Riia tegelikult ordu ainuvõimu all.

Küsimus: Mis oli Riia linna eesmärk kodusõjas aastatel 1484–1491?
Vastus: orduvõimust vabaneda

Küsimus: Milline konflikt lõpetas ametlikult Kirchholmi lepingu kehtivuse?
Vastus: Liivi sõjani

Küsimus: Millal õnnestus Riia peapiiskopkonnal ajutiselt Liivimaa ordu koosseisust väljuda?
Vastus: 1428. aastal / 1428.

Küsimus: Millise kokkuleppega jagasid Liivimaa ordu ja Riia peapiiskop omavahel võimu Riia linnas?
Vastus: Kirchholmi lepinguga

Küsimus: Mis ajani kuulus Riia peapiiskopkond ametlikult inkorporatsiooni Liivimaa orduga?
Vastus: Vana-Liivimaa lõpuni / kuni Vana-Liivimaa lõpuni
Liivimaa ordu

15. sajandi teisel poolel muutus aga oluliselt kogu Liivimaa välispoliitiline olukord, kui Moskva suurvürstiriik liitis endaga Novgorodi vabariigi ja ulatus nii ka Liivimaa ja ordualade piirideni. Aastatel 1480–1481 ja 1501–1503 peeti Moskva ja Pihkvaga kaks sõda, mis ordu välispoliitilist positsiooni aga ei parandanud. Liivimaa-siseselt suudeti küll senisest edukamalt rahu hoida, kuid uusi vapustusi tekitas 1520. aastatel reformatsioon, hiljem aga Riia peapiiskop Wilhelm von Hohenzollerni katsed Liivimaad sekulariseerida. 1526. või 1527. aastal sai Liivimaa ordumeister Wolter von Plettenbergist Saksa-Rooma keisri vasall ehk riigivürst, kuid tegelikku keisripoolset tuge see ordule ei toonud.

Küsimus: Mis riigi koosseisu läks Novgorodi vabariik 15. sajandi teisel poolel?
Vastus: Moskva suurvürstiriik

Küsimus: Kelle alluvusse astus Liivimaa ordumeister 1520. aastatel?
Vastus: Saksa-Rooma keisri

Küsimus: Mis linnadega sõdis Liivimaa ordu 15. sajandi lõpul ja 16. sajandi alguses?
Vastus: Moskva ja Pihkvaga

Küsimus: Kellena oli ametis Wilhelm von Hohenzollern?
Vastus: Riia peapiiskop / peapiiskop

Küsimus: Milline religioosne ümberkorraldus häiris 1520. aastatel Liivimaa ordu elu?
Vastus: reformatsioon
Liivimaa ordu

1558. aastal puhkenud Liivi sõjas ei osutunud ordu enam maakaitseks võimeliseks ja andis end 1559. aastal Poola kuninga Zygmunt II Augusti kaitse alla. Pärast seda, kui Põhja-Eesti orduvaldused olid end 1561. aastal andnud Rootsi võimu alla, ei jäänud viimasel ordumeistril Gotthard Kettleril muud üle, kui alistuda Poola kuningale. 1561. aasta novembris liideti ordualad koos Riia peapiiskopkonnaga Poolaga, 1562. aasta 5. märtsil likvideeriti orduharu lõplikult, kui Kettlerist sai Kuramaa hertsog.

Küsimus: Kes oli Liivimaa ordu viimane juht?
Vastus: ordumeistril Gotthard Kettleril / Gotthard Kettleril

Küsimus: Mis aastal kaotati Liivimaa ordu?
Vastus: 1562. aasta / 1562.

Küsimus: Milline sõjaline konflikt tõi kaasa Liivimaa ordu lõpu?
Vastus: Liivi sõjas

Küsimus: Kes valitses Poolas 1559. aastal?
Vastus: Zygmunt II Augusti / kuninga Zygmunt II Augusti

Küsimus: Millistel Liivimaa ordu aladel algas 1561. aastal Rootsi võim?
Vastus: Põhja-Eesti / Põhja-Eesti orduvaldused
Liivimaa ordu

Ordumeistril aitasid ordut hiljemalt 15. sajandi keskpaigast juhtida 5–6 käsknikust koosnev sisemine ehk kitsam nõukogu. Kõige olulisemateks käsknikeks olid maamarssal, Viljandi, Tallinna, Aluliina ja Kuldīga komtuurid ning Järva foogt. Mõnikord kuulusid siseringi ka teised käsknikud, kõige tihemini Dünaburgi või Pärnu komtuur. Suurde ehk välimisse ordunõukokku kuulusid sisuliselt kõik ordukäsknikud, välja arvatud Kursi komtuur, kelle positsiooni on loetud Liivimaa käsknike seas kõige tähtsusetumaks. Kui sisemine nõukogu tegeles ordu igapäevase juhtimise ja oluliste otsuste kinnitamisega, siis välimine nõukogu kutsuti kokku ordut kui tervikut puudutavate probleemide lahendamiseks või suurte kriiside korral.

Küsimus: Milline komtuur oli Liivimaa käsknike hulgas kõige vähem mõjukas?
Vastus: Kursi / Kursi komtuur

Küsimus: Mis oli sisemise nõukogu ülesandeks?
Vastus: ordu igapäevase juhtimise ja oluliste otsuste kinnitamisega / tegeles ordu igapäevase juhtimise ja oluliste otsuste kinnitamisega

Küsimus: Millal kitsam nõukogu asutati?
Vastus: hiljemalt 15. sajandi keskpaigast / 15. sajandi keskpaigast

Küsimus: Millised käsknikud kuulusid kõige sagedamini ordu sisemisse nõukokku?
Vastus: maamarssal, Viljandi, Tallinna, Aluliina ja Kuldīga komtuurid ning Järva foogt

Küsimus: Millised ordukäsknikud kuulusid välimisse ehk suurde nõukokku?
Vastus: sisuliselt kõik / sisuliselt kõik ordukäsknikud / sisuliselt kõik ordukäsknikud, välja arvatud Kursi komtuur
Liivimaa ordu

Rüütelvennad olid Liivimaa ordu sisehierarhias tähtsaimad, nad valitsesid ordut poliitiliselt: kõik ordukäsknikud olid rüütelvennad. Nende vormiriietuseks oli Saksa ordu valge mantel musta ristiga. 1230. aastatel kuulus ordusse umbes 120 rüütelvenda, neist veidi üle poole arvatavasti endised Mõõgavennad. 13. sajandil kuulus Liivimaa ordusse kuni 200 rüütelvenda, 14. sajandil oletatavasti kuni 400. 1451. aasta visitatsiooniprotokollide säilinud osadest on kokku arvestatud 197 rüütelvenda, tõenäoliselt oli nende koguarv siiski mõnevõrra suurem, ulatudes vähemalt 220-ni. 15. sajandi lõpust hakkas orduvendade arv langema, 1550. aastatel polnud neid arvatavasti enam rohkem kui veidi üle 100. Koos hallmantlite, sõjasulaste ja vasallidega moodustasid rüütelvennad ordu sõjaväe. 14. sajandi lõpust hakati kasutama ka palgasõdureid, nende osatähtsus muutus määravaks 15. sajandi lõpuks.

Küsimus: Millisel sajandil oli rüütelvendade arv kõige suurem?
Vastus: 14. sajandil / 14. / 15. sajandi

Küsimus: Millises seisuses olid kõik ordukäsknikud?
Vastus: rüütelvennad

Küsimus: Mis värvi oli rüütelvendade vormimantel?
Vastus: valge

Küsimus: Kes kuulusid Liivimaa ordu sõjaväkke lisaks rüütelvendadele?
Vastus: hallmantlite, sõjasulaste ja vasallidega

Küsimus: Millal hakkas ordu kasutama palgasõdureid?
Vastus: 14. sajandi lõpust / 14. sajandi
Liivimaa ordu

Rüütelvendade hulka võisid ordu algupoolel jõuda peaaegu kõikide seisuste esindajad. Nii kuulus 13. sajandi teisel poolel orduvendade hulka ka liivlane Ykemele, ainus teadaolev Baltikumi rahvaste esindaja ordus. Samuti sattus sinna Põhja-Saksamaa linnakodanikke ja mitmeid teadmata päritolu, võimalik, et talupojaperedest põlvnevaid mehi. Alates 14. sajandi teisest poolest muutusid seisuslikud vahed aga jäigemaks ning ordusse hakati võtma sisuliselt ainult aadlipäritolu inimesi. Enamik neist pärines Vestfaalist. Eriti suureks muutus vestfaallaste osakaal 15. sajandil, hiljem see mõnevõrra langes. Lisaks vestfaallastele oli ordu ridades pidevalt ka suur hulk reinimaalasi (peamiselt Reini jõe alamjooksu piirkonnast). Teistest piirkondadest pärit rüütelvendi oli tunduvalt vähem, Preisi- ja Liivimaalt on neid teada vaid üksikuid.

Küsimus: Millisest piirkonnast pärines enamik Reinimaa päritolu ordu liikmeid?
Vastus: Reini jõe alamjooksu piirkonnast / Reini jõe alamjooksu

Küsimus: Mille poolest oli liivlane Ykemele Liivimaa ordus erakordne liige?
Vastus: ainus teadaolev Baltikumi rahvaste esindaja ordus / ainus teadaolev Baltikumi rahvaste esindaja

Küsimus: Millal hakati orduvennaks võtma peaaegu ainult aadlikke?
Vastus: Alates 14. sajandi teisest poolest / 14. sajandi teisest poolest

Küsimus: Kust oli pärit enamik orduvendi alates 14. sajandi teisest poolest?
Vastus: Vestfaalist

Küsimus: Mis seisustest liikmed võisid kuulda Liivimaa ordusse selle algusaegadel?
Vastus: peaaegu kõikide / peaaegu kõikide seisuste
Liivimaa ordu

Preestervennad olid vaimulikud, kes sooritasid ordus kiriklikke talitusi ja olid sageli kirjutajateks ning kantseleiametnikeks. Ka nemad kandsid Saksa ordu musta ristiga valget mantlit. Preestervennad tulid, erinevalt rüütelvendadest, tihti Preisimaalt ja nad pärinesid enamasti kodanikeseisusest. Preestervendade hulka kuulusid ka mitmed Liivimaa piiskopid: enamik Kuramaa piiskoppe olid Saksa ordu liikmed, samuti suur osa Riia peapiiskoppidest. Preestervendi oli alati tunduvalt vähem kui rüütelvendi, 1451. aastal teenis neid Liivimaa ordu linnustes teadaolevalt 43.

Küsimus: Mis seisusest pärines suurem osa preestervendi?
Vastus: kodanikeseisusest

Küsimus: Milline oli preestervendade vormiriietus?
Vastus: Saksa ordu musta ristiga valget mantlit

Küsimus: Millisest piirkonnast pärines suur osa preestervendi?
Vastus: Preisimaalt

Küsimus: Mis oli preestervendade ülesandeks ordus?
Vastus: sooritasid ordus kiriklikke talitusi ja olid sageli kirjutajateks ning kantseleiametnikeks / sooritasid ordus kiriklikke talitusi / kiriklikke talitusi

Küsimus: Mis ordusse kuulus suurem osa Kuramaa piiskoppidest?
Vastus: Saksa / Saksa ordu
Liivimaa ordu

Liivimaa orduriik oli Vana-Liivimaa suurim riik ja võimsaim sõjaline jõud. Kokku oli tema pindala umbes 55 000 km²; alates 1347. aastast, mil Liivimaa ordule läksid Taani valdused Põhja-Eestis, kasvas pindala 67 000 km²-ni. Varem kuulusid ordule Eestis Sakala, Järvamaa, Nurmekund, Alempois, Mõhu, Harjumaa, Virumaa ja Vaiga põhjaosa. Ordul oli valdusi ka Lääne-, Saare- ja Hiiumaal. Läti aladel kuulusid ordule enamik Latgalest, Võnnu ja Volmari ümbrus, Semgallia ja Kuramaa lõunaosa. Aastatel 1330–1452 kuulus ordule ka Riia linn, seejärel omas ta Kirchholmi lepingu kohaselt selle üle koos Riia peapiiskopiga ühisvõimu, välja arvatud aastatel 1481–1491, mil toimus ordu-Riia kodusõda, ja 1524/1525–1529 (tegelikult kuni 1547), mil reformatsioonisegaduste tõttu allus linn ainult ordule. Ordule alluval territooriumil asusid ka Tallinna, Narva, Uus-Pärnu, Paide, Rakvere, Võnnu, Volmari, Kuldīga ja Vindavi linnad valitavate linnavalitsusorganite raadidega. Ordu nõrkuseks oli see, et tema valdused paiknesid laialipaisatuna suurel maa-alal vaheldumisi piiskoppide valdustega, mis muutis raskeks valduste kaitsmise. Samas võimaldas valduste hajutatus ordul sekkuda ka kõigi teiste Vana-Liivimaa poliitiliste üksuste siseellu, seda enam, et ordu sõjaline organiseeritus oli kuni 16. sajandi alguseni väga kõrgel tasemel.

Küsimus: Milline oli Liivimaa ordu pindala tipphetkel?
Vastus: 67 000 km²-ni

Küsimus: Mis oli ordu valduste hajutatuse miinus?
Vastus: muutis raskeks valduste kaitsmise

Küsimus: Millised Läti piirkonnad kuulusid Liivimaa ordule?
Vastus: enamik Latgalest, Võnnu ja Volmari ümbrus, Semgallia ja Kuramaa lõunaosa / Latgalest, Võnnu ja Volmari ümbrus, Semgallia ja Kuramaa lõunaosa

Küsimus: Millise riigi arvelt kasvas Liivimaa ordu territoorium 1347. aastal?
Vastus: Taani

Küsimus: Millal Liivimaa ordu ja Riia linn omavahel sõdisid?
Vastus: 1481–1491 / aastatel 1481–1491
Liivimaa ordu

Orduvaldused jagunes foogtkondadeks ja komtuurkondadeks. Nende eesotsas olid komtuurid ja foogtid ehk ordukäsknikud, tähtsust omasid ka ordulosside haldajad-ülemad, keda tavaliselt nimetati linnusekomtuurideks. Kõik lossides elavad orduvennad moodustasid eesotsas lossiülemaga konvendi. Esialgu peeti komtuure foogtidest tähtsamaiks ja ühes piirkonnas võis valitseda komtuur ning talle alluv foogt, kuid ajapikku see vahe kadus. Siiski sai eristada tähtsamaid ja tähtsusetumaid orduameteid (vt ordu valitsemise alt). Kokku olid orduvaldused 16. sajandiks jagatud 22 käskniku vahel, lisaks komtuuridele ja foogtidele olid ka ordumeistrile otse alluvad alad (Riias, Kuramaal ja Viljandist lõunas) ning maamarssali valdused (Sigulda, Volmari ja Riia ümbruskond).

Küsimus: Kus valitses maamarssal?
Vastus: Sigulda, Volmari ja Riia ümbruskond

Küsimus: Mitu käsknikku oli Liivimaa ordul 16. sajandi alguses?
Vastus: 22

Küsimus: Kellest koosnes konvent?
Vastus: Kõik lossides elavad orduvennad moodustasid eesotsas lossiülemaga / Kõik lossides elavad orduvennad / lossides elavad orduvennad

Küsimus: Kuidas kutsuti ordulosside haldajaid teise nimega?
Vastus: linnusekomtuurideks

Küsimus: Keda nimetati ordukäsknikeks?
Vastus: komtuurid ja foogtid