TalTechNLP/EstQA huggingface dataset:
Charles Sanders Peirce

1880ndatel kasvas Peirce'i ükskõiksus oma geodeesiaameti töö bürokraatlike üksikasjade vastu, tema töö kvaliteet langes ja töö geodeesiateenistuses ei edenenud enam endise kiirusega. Aruandeid, mis pidid valmima mõne kuuga, kirjutas ta aastaid. Vahepeal kirjutas ta sadu artikleid loogikast, filosoofiast ja loodusteadusest väljaandele "Century Dictionary". Aastal 1885 ei leidnud Allisoni komisjon Peirce'il süüd, kuid uurimuse tulemustele toetudes tagandati superintendent Julius Hilgard ja mõned teised geodeesiateenistuse töötajad avalike vahendite kuritarvitamise eest.

Küsimus: Kus Peirce 1880ndatel töötas?
Vastus: geodeesiateenistuses / geodeesiaameti

Küsimus: Mis teemadel Peirce artikleid kirjutas?
Vastus: loogikast, filosoofiast ja loodusteadusest

Küsimus: Milles mõisteti süüdi Julius Hilgard?
Vastus: avalike vahendite kuritarvitamise eest / avalike vahendite kuritarvitamise

Küsimus: Milline ajakiri avaldas Peirce'i töid?
Vastus: "Century Dictionary" / Century Dictionary

Küsimus: Mis nimega komisjon uuris avalike vahendite kuritarvitamist Peirce'i töökohas?
Vastus: Allisoni komisjon / Allisoni
Charles Sanders Peirce

Peirce tegeles pisut teadusliku ja tehnilise nõustamisega ning kirjutas palju viletsa tasu eest, põhiliselt sõnaraamatu- ja entsüklopeediaartikleid ning retsensioone väljaandes The Nation, mille toimetaja Wendell Phillips Garrisoniga ta sai sõbraks. Smithsonian Institutioni direktori Samuel Langley õhutusel tegi ta tollele asutusele tõlkeid. Samuti tegi Peirce olulisi arvutusi Langley lennundusalase uurimistöö tarvis. Lootes raha teha, proovis Peirce leiutamist. Ta alustas üsna mitut raamatut, ent ei viinud ühtegi lõpule. Aastal 1888 määras president Grover Cleveland ta Assay komisjoni.

Küsimus: Mis tööd tegi Peirce Smithsonian Institution'ile?
Vastus: tõlkeid

Küsimus: Milline oli Peirce'i sissetulek artiklite kirjutamise eest?
Vastus: viletsa / viletsa tasu

Küsimus: Millega proovis Peirce rohkem raha teenida?
Vastus: leiutamist

Küsimus: Mitu raamatut Peirce lõpuni kirjutas?
Vastus: ühtegi

Küsimus: Kes kaasas Peirce'i Assay komisjoni?
Vastus: president Grover Cleveland / Grover Cleveland
Charles Sanders Peirce

Aastal 1890 sai ta sõbraks ja imetlejaks Chicago kohtuniku Francis C. Russelli, kes tutvustas Peirce'i filosoofiaajakirja The Monist toimetajale Paul Carusele ja omanikule Edward Hegelerile; ajakiri avaldaski umbes 14 Peirce'i artiklit. Vastasutatud Carnegie Institutionilt taotles Peirce granti oma elutööd kokku võtva raamatu avaldamiseks. Taotlus lükati tagasi; asutuse täitevkomiteesse kuulus Peirce'i vaenlane Newcomb ning selle president oli olnud mees, kes oli Peirce'i lahkumise ajal olnud Johns Hopkinsi Ülikooli president.

Küsimus: Mille tahtis Peirce avaldada Carnegie Institutioni grandi eest?
Vastus: oma elutööd kokku võtva raamatu / elutööd kokku võtva raamatu

Küsimus: Miks lükati Peirce'i taotlus tagasi?
Vastus: asutuse täitevkomiteesse kuulus Peirce'i vaenlane Newcomb ning selle president oli olnud mees, kes oli Peirce'i lahkumise ajal olnud Johns Hopkinsi Ülikooli president / asutuse täitevkomiteesse kuulus Peirce'i vaenlane Newcomb / Peirce'i vaenlane Newcomb / president oli olnud mees, kes oli Peirce'i lahkumise ajal olnud Johns Hopkinsi Ülikooli president

Küsimus: Mitu Peirce'i artiklit ilmus The Monist'is?
Vastus: umbes 14 / 14

Küsimus: Mis oli Francis C. Russelli ametikoht?
Vastus: Chicago kohtuniku / kohtuniku

Küsimus: Kes oli ajakirja The Monist omanik?
Vastus: Edward Hegelerile
Charles Sanders Peirce

Rasketel aegadel aitas Peirce'i kõige rohkem tema vana sõber William James, kes pühendas Peirce'ile oma teose "Will to Believe" ning korraldas Peirce'ile neli tasulist loengusarja Harvardis või selle läheduses. Igal aastal alates 1898. aastast kuni Peirce'i surmani kirjutas James oma Bostoni sõpradele, paludes neil annetada Peirce'i toetuseks. Vastuseks määras Peirce Jamesi vanima poja oma pärijaks eeldusel, et Peirce'i abikaasa Juliette sureb enne teda. Tänuks William Jamesi toetuse eest hakkas Peirce oma teise eesnimena kasutama Santiagot.

Küsimus: Milline William Jamesi raamat on pühendatud Peirce'ile?
Vastus: "Will to Believe"

Küsimus: Kes kogus Peirce'ile toetusi?
Vastus: James / William James

Küsimus: Kuidas vastas Peirce Jamesi toetusele?
Vastus: hakkas Peirce oma teise eesnimena kasutama Santiagot / teise eesnimena kasutama Santiagot / oma teise eesnimena kasutama Santiagot

Küsimus: Kus sai Peirce raha eest loenguid anda?
Vastus: Harvardis või selle läheduses / Harvardis

Küsimus: Kes oli William James Peirce'ile?
Vastus: vana sõber / tema vana sõber
Charles Sanders Peirce

Peirce'i tähtsamad puhta matemaatika alased tööd puudutasid loogikat ja matemaatika aluseid. Samuti tegeles ta lineaaralgebra, maatriksite, mitmesuguste geomeetriate, topoloogia ja Listingi arvude, Belli arvude, neljavärviprobleemi ja pidevuse loomusega. Ta töötas ka rakendusmatemaatika alal, tegeldes rakendustega majandusteaduses, inseneriteadustes ja kaardiprojektsioonide alal (Peirce'i kvinkuntsiaalne projektsioon säilitab õiged nurgad ja moonutab pindalasid vähem kui teised projektsioonid) ning töötas eriti aktiivselt tõenäosusteooria ja statistika alal.

Küsimus: Mille poolest tõuseb esile Peirce'i kvinkuntsiaalne projektsioon?
Vastus: säilitab õiged nurgad ja moonutab pindalasid vähem kui teised projektsioonid / moonutab pindalasid vähem kui teised projektsioonid / moonutab pindalasid vähem

Küsimus: Mis valdkondades tegeles Peirce rakendusliku matemaatikaga?
Vastus: majandusteaduses, inseneriteadustes ja kaardiprojektsioonide alal

Küsimus: Millistes puhta matemaatika valdkondades avaldas Peirce oma tähtsamad tööd?
Vastus: loogikat ja matemaatika aluseid

Küsimus: Kuidas nimetati Peirce'i leiutatud kaardiprojektsiooni?
Vastus: kvinkuntsiaalne projektsioon / kvinkuntsiaalne

Küsimus: Milliste rakendusmatemaatika valdkondadega tegeles Peirce erilise aktiivsusega?
Vastus: tõenäosusteooria ja statistika
Charles Sanders Peirce

Alates oma esimesest artiklist seoste loogika alal laiendas Peirce seoste teooriat, mille Augustus De Morgan oli äsja taaselustanud. Suur osa seoste matemaatikast, mida tänapäeval peetakse enesestmõistetavaks, on "laenatud" Peirce'ilt, kusjuures tema panust ei ole alati tunnustatud; selle kohta ja selle kohta, kuidas noor Bertrand Russell, eriti raamatutes "Principles of Mathematics" ja "Principia Mathematica", jättis Peirce'i tunnustamata, vt Anellis 1995. Aastal 1918 kirjutas loogik C. I. Lewis: "C. S. Peirce'i lisandused sümbolloogikasse on arvukamad ja mitmekesisemad kui ühelgi teisel autoril – vähemalt 19. sajandil." Alates 1940. aastast on Alfred Tarski ja tema õpilased seosealgebrat arendades taasavastanud Peirce'i seoseloogika suurema pildi.

Küsimus: Milline tuntud matemaatik ei tähtsustanud piisavald Peirce'i saavutusi?
Vastus: Bertrand Russell / noor Bertrand Russell / Russell

Küsimus: Kelle teooriat seoste loogikast Peirce edasi arendas?
Vastus: Augustus De Morgan

Küsimus: Mille poolest kiitis C. I. Lewis Peirce'i lisandusi sümbolloogikas?
Vastus: arvukamad ja mitmekesisemad kui ühelgi teisel autoril – vähemalt 19. sajandil / arvukamad ja mitmekesisemad kui ühelgi teisel autoril

Küsimus: Kes on Peirce'i seoste loogikat edasi arendanud?
Vastus: Alfred Tarski ja tema õpilased / Alfred Tarski

Küsimus: Millistes teostes Russell Peirce'ist ebaõiglaselt mööda vaatas?
Vastus: "Principles of Mathematics" ja "Principia Mathematica"
Charles Sanders Peirce

Seoseloogika on leidnud rakendusi. Matemaatikas mõjutas seoseteooria Eliakim Hastings Moore'i abstraktset analüüsi ja Garrett Birkhoffi võreteooriat. Arvutiteaduses töötas Peirce'i uurija Arthur Burksi õpilane Edgar F. Codd välja andmebaaside relatsioonmudeli. Majandusteaduses on seoseloogikat kasutanud Frank P. Ramsey, John von Neumann ja Paul Samuelson eelistuste ja kasulikkuse uurimiseks ning Kenneth J. Arrow, kes puutus kolledžis City College of New York kokku Alfred Tarskiga, raamatus "Social Choice and Individual Values".

Küsimus: Kelle võreteooria tugineb Peirce'i töödele?
Vastus: Garrett Birkhoffi

Küsimus: Milline infotehnoloogia alane töö põhineb Peirce'i töödel?
Vastus: andmebaaside relatsioonmudeli

Küsimus: Kes on uurinud eelistusi ja kasulikkust Peirce'i teooriatele tuginedes?
Vastus: Frank P. Ramsey, John von Neumann ja Paul Samuelson

Küsimus: Milline Kenneth J. Arrow teos on saanud inspiratsiooni Peirce'ist?
Vastus: "Social Choice and Individual Values"

Küsimus: Kuidas oli Edgard F. Codd seotud Peirce'iga?
Vastus: Peirce'i uurija Arthur Burksi õpilane
Charles Sanders Peirce

Hilary Putnam (1982) märkis, et Frege uurimus kvantorite loogikast avaldas tema kaasaegsetele vähe mõju, kuigi see ilmus neli aastat enne Peirce'i ja tema õpilase Oscar Howard Mitchelli tööd. Putnam avastas, et matemaatikud ja loogikad said kvantorite loogikast teada Peirce'i ja Mitchelli sõltumatute tööde kaudu, eriti Peirce'i tööst "On the Algebra of Logic: A Contribution to the Philosophy of Notation" (1885), mis ilmus omaaegses juhtivas Ameerika matemaatikaajakirjas ning mida tsiteerisid teiste seas Giuseppe Peano ja Schröder, kes ei tundnud Frege tööd. Nad võtsid ka muudetud kujul üle Peirce'i tähistused. Peirce ei olnud ilmselt Frege töödega tuttav, kuigi neil oli kattuvaid saavutusi loogikas, keelefilosoofias ja matemaatika alustes.

Küsimus: Kes uuris esimesena kvantorite loogikat?
Vastus: Frege

Küsimus: Mis teemades oli Frege ja Peirce'i töödes kattuvusi?
Vastus: loogikas, keelefilosoofias ja matemaatika alustes / loogikas, keelefilosoofias ja matemaatika

Küsimus: Kelle tööde põhjal tutvusid matemaatikud ja loogikud kvantorite loogikaga?
Vastus: Peirce'i ja Mitchelli

Küsimus: Milline Peirce'i kvantorite loogika alane töö ilmus USA tähtsaimas matemaatika-alases väljaandes?
Vastus: "On the Algebra of Logic: A Contribution to the Philosophy of Notation"

Küsimus: Kes hakkasid kasutama Peirce'i tähistusi?
Vastus: Giuseppe Peano ja Schröder / Peano ja Schröder
Charles Sanders Peirce

Peirce töötas üle 30 aasta loodusteadlasena ning teda võib kutseliseks filosoofiks pidada ainult nende viie aasta jooksul, kui tal olid loengud Johns Hopkinsi ülikoolis. Tema filosoofiaõpingud seisnesid peamiselt selles, et ta Harvardi ülikoolis õppides luges iga päev saksa keeles mõned leheküljed Immanuel Kanti "Puhta mõistuse kriitikast". Peirce'i kirjutised kuuluvad paljudesse teadusharudesse, sealhulgas matemaatika, loogika, filosoofia, statistika, astronoomia, metroloogia, geodeesia, eksperimentaalpsühholoogia.

Küsimus: Kui kaua tegutses Peirce filosoofina?
Vastus: viie aasta / viie aasta jooksul

Küsimus: Mis teose abil õppis Peirce filosoofiat?
Vastus: Immanuel Kanti "Puhta mõistuse kriitikast" / "Puhta mõistuse kriitikast" / Kanti "Puhta mõistuse kriitikast"

Küsimus: Kui kaua tegutses Peirce loodusteadlasena?
Vastus: üle 30 aasta

Küsimus: Mis keeles Peirce Kanti luges?
Vastus: saksa keeles / saksa

Küsimus: Kus andis Peirce filosoofialoenguid?
Vastus: Johns Hopkinsi ülikoolis
Eestimaa kubermang

Mõistet kubermang (Gouvernement) kasutati suhteliselt harva. Ametlikes dokumentides eelistati nimetust hertsogkond (das Hertzogthum Ehstland, das Hertzogthum Liefland). Provintsiaalvalitsuse eesotsas nii Tallinna kui Riia kubermangus seisis kindralkuberner (General-Gouverneur), kellele [!] vahetule juhtimisele alluvat ametkonda nimetati nagu tema hallatavat territooriumigi kindralkubermanguks (General-Gouvernement). ... Eesti- ja Liivimaa kõrgeimad administraatorid kandsid vahelduvalt kindralkuberneri ja kuberneri ametinimetust, mis sõltus ennekõike seda kandnud isiku positsioonist ja mõjukusest. Mitmel korral on valitsus kasutanud ametis oleva kuberneri kindralkuberneriks nimetamist edutamisvõimalusena, ilma et viimase funktsioonid ja võimupiirid oleksid seeläbi muutunud. Tallinnas kuulusid kindralkuberneri kantselei koosseisu sekretär, aktuaar, tõlk, kantseleikirjutaja ja kopist, arhivaar (alates 1771), maamõõtja (alates 1773), vangivalvur, korstnapühkija, kantseleiteener, kütja, valvurid.

Küsimus: Millist nimetust kasutati kubermangu asemel sagedamini?
Vastus: hertsogkond

Küsimus: Mis terminiga tähistati kindralkuberneri alluvuses töötavat ametkonda?
Vastus: kindralkubermanguks

Küsimus: Millest sõltus tiitlite kuberner ja kindralkuberner vahe?
Vastus: seda kandnud isiku positsioonist ja mõjukusest / isiku positsioonist ja mõjukusest / positsioonist ja mõjukusest

Küsimus: Mis eesmärgil andis valitsus vahel kubernerile kindralkuberneri tiitli?
Vastus: edutamisvõimalusena

Küsimus: Millist valitsust juhtis kindralkuberner?
Vastus: Provintsiaalvalitsuse
Eestimaa kubermang

Vene tsaaririigi väed vallutasid Eesti alad põhjasõjas Rootsilt oktoobriks 1710. Sõja käigus vallutati juba varem, 1708. aastal, Virumaa, millega liideti veel Tartumaa, nimetati see Narva maakonnaks ning liideti juba sõja ajal Peterburi kubermanguga. Rootsi loovutas 1710. aastal sõja käigus vallutatud Eestimaa alad ametlikult Uusikaupunki rahuga 1721. aastal. Pärast põhjasõda jäi Eestimaal kehtima Rootsi haldussüsteem ja riigikorraldus. Selle tagasid ka Eestimaa linnade kapitulatsiooniaktid, millega kapituleerusid Eestimaa rüütelkond ja Tallinna linn Vene vägedele põhjasõjas. Eestimaa kubermang (vene Эстляндская губерния) oli 1. järgu haldusüksus Venemaal ja üks kolmest Balti kubermangust.

Küsimus: Millise Eesti osa vallutas Venemaa Rootsilt kõige varem tagasi?
Vastus: Virumaa

Küsimus: Mis lepinguga Eesti alad ametlikult Venemaa alla läksid?
Vastus: Uusikaupunki rahuga

Küsimus: Mis riigi haldussüsteem kehtis Eestis pärast Uusikaupunki rahu?
Vastus: Rootsi

Küsimus: Mitu Balti kubermangu Venemaal oli?
Vastus: kolmest

Küsimus: Millisesse kubermangu arvati sõja ajal Virumaa ja Tartumaa?
Vastus: Peterburi kubermanguga / Peterburi
Eestimaa kubermang

Vene tsaar (alates 1721 keiser) Peeter I kuulutas Venemaa tsaaririigi 1725. aastal Venemaa keisririigiks ja impeeriumiks. Eesti aladele moodustati kaks kubermangu: Estland (Эстляндия,Tallinna kubermang) ja Livland (Riia kubermang ehk Лифляндская губерния ehk Лифляндия). 1722. aastal eraldati Narva provints Peterburi kubermangust, kuid Narva linn Jaanilinnaga jäi Peterburi kubermangu, kus oli aastatel 1775–1802 Jamburgi maakonnas maakonnavaba maakonnalinn. 1722. aastal liideti Tartu provints Riia kubermanguga ning Tallinna kubermang eraldati uuesti Peterburi kubermangust eraldiseisvaks 1. järgu haldusüksuseks. Eestimaa kubermangu (Narva kreisi) idapiir algas Joala mõisast ja läks kuni Narva jõe suudmeni, kuid edasine piiri määratlemine peatus 1784. aastal.

Küsimus: Mis maakonda kuulus Narva 19. sajandi alguseni?
Vastus: Jamburgi maakonnas / Jamburgi

Küsimus: Kuidas nimetati Eestimaa kubermangu teise nimega?
Vastus: Narva kreisi

Küsimus: Mis aastal muutus Peeter I tiitel keisriks?
Vastus: 1721

Küsimus: Mitu kubermangu tekkis Eesti aladele pärast 1725. aastat?
Vastus: kaks

Küsimus: Mis jõe suudme juurest möödus Eestimaa kubermangu idapoolne piir?
Vastus: Narva / Narva jõe
Eestimaa kubermang

Eestimaa kubermang oli Läänemere kubermangudest põhjapoolseim, asetsedes Soome lahe lõunakaldal. Kubermangu läänepoolseim punkt oli Kalana neem Hiiumaal; idas Narva jõgi Narva linna juures; põhjas Stenskäri neem; lõunas Pärnu lahes asuv Kõrksaar. Kubermangu mandripiir lääneosas oli 297 versta, põhjas 469 versta, idas piir Peterburi kubermanguga mööda Narva jõge 75 versta, lõunas piir Peipsi järve ja Liivimaa kubermanguga 371 versta. Rakvere ja Tartu maakonna vahel asuv kubermangu piir oli 20377 sülda pikk, Rakvere ja Viljandi maakonna vahele jäi kubermangu piiri 18669 sülda ja 2 jalga.

Küsimus: Kui pikk oli Eestimaa kubermangu idapiir?
Vastus: 75 versta

Küsimus: Milline oli Eestimaa kubermangu kõige põhjapoolsem punkt?
Vastus: Stenskäri neem

Küsimus: Millise veekogu ääres Eestimaa kubermang paiknes?
Vastus: Soome lahe

Küsimus: Milline oli Eestimaa kubermangu lõunapoolseim punkt?
Vastus: Kõrksaar / Pärnu lahes asuv Kõrksaar

Küsimus: Kui pikk oli Eestimaa kubermangu piir Rakvere ja Tartu maakondade vahel?
Vastus: 20377 sülda
Eestimaa kubermang

Alates põhjasõjast (1701) kehtis Eestimaa kubermangus niinimetatud Balti erikord, millega säilitati juba keskajast pärinevad aadlike privileegid, saksa keel asjaajamiskeelena ning luteri usk. Läänemere kubermangude rüütelkondade alistumise üheks tingimuseks oli ka Balti erikorra tagamine ja Karl XI poolt läbi viidud mõisate reduktsiooni eelse olukorra taastamine. Tsaaririik üritas Venemaa Läänemere kubermangudes kehtinud Venemaa sisekubermangudest erinevat valitsus- ja õiguskorraldust korduvalt muuta, kuid ei saavutanud edu, kuna keskvõim ei soovinud teravat konflikti kohaliku Balti aadelkonnaga. Ajutine valitsuskorralduse muudatus tehti asehaldurkorra ajal, kuid Balti erikorra taastamise saavutasid rüütelkonnad ja linnad uuesti keiser Paul I ajal 1796. aastal, muudatus jõustus 1797. aastal. Alles Aleksander III venestamispoliitika ajal 1880. aastatel hakati nn Balti erikorda jõulisemalt likvideerima. Raed ja foogtikohtud likvideeriti 1889. aastal, kuid seisuslik omavalitsus Eestimaa rüütelkond säilis kuni 1920. aastani.

Küsimus: Miks ei õnnestunud Venemaal kaua Balti erikorda tühistada?
Vastus: keskvõim ei soovinud teravat konflikti kohaliku Balti aadelkonnaga / ei soovinud teravat konflikti kohaliku Balti aadelkonnaga

Küsimus: Kes hakkas viimaks aadlike õigusi märgatavalt kärpima?
Vastus: Aleksander III

Küsimus: Mis oli Balti erikorra sisu?
Vastus: säilitati juba keskajast pärinevad aadlike privileegid, saksa keel asjaajamiskeelena ning luteri usk / keskajast pärinevad aadlike privileegid, saksa keel asjaajamiskeelena ning luteri usk / juba keskajast pärinevad aadlike privileegid, saksa keel asjaajamiskeelena ning luteri usk

Küsimus: Millal Balti erikord ajutiselt tühistati?
Vastus: asehaldurkorra ajal

Küsimus: Millal likvideeriti Eestimaa rüütelkond?
Vastus: 1920. aastani / 1920.
Eestimaa kubermang

Eestimaa ja Liivimaa kubermangu aladel loodi kolm korravalitsust: Tallinnas (24. oktoobril 1803), Tartus (13. juunil 1805) ja Viljandis (10. juulil 1805). Venemaa Keisririigi Senati 1803. aasta 24. oktoobri ukaasi kohaselt kuulus Tallinn nn koosseisuväliste linnade hulka, mis elanike arvu järgi tulnuks lugeda väikelinnaks, kuid seaduse eritingimuste kohaselt kuulus kolmandasse, segasadamate (sõja- ja kaubasadam) kategooriasse. Kõrgemaks tsiviilvõimu esindajaks Tallinnas oli Tallinna sõjakuberner, kelle alluvuses oli linna politseivalitsus ja selle ülem – politseimeister.

Küsimus: Kellele allus Tallinnas politsei?
Vastus: Tallinna sõjakuberner / sõjakuberner

Küsimus: Millal liigitati Tallinn koosseisuväliseks linnaks?
Vastus: 1803. aasta 24. oktoobri / 1803. aasta / 1803.

Küsimus: Millisesse Vene linnade klassi kuulus Tallinn?
Vastus: kolmandasse, segasadamate (sõja- ja kaubasadam) kategooriasse / kolmandasse / segasadamate (sõja- ja kaubasadam) kategooriasse / sõja- ja kaubasadam

Küsimus: Mis kategooriasse oleks Tallinn pidanud kuuluma suuruse järgi?
Vastus: väikelinnaks

Küsimus: Milline korravalitsus sai alguse kõige varem?
Vastus: Tallinnas
Eestimaa kubermang

Kubermangukoolid: Tallinna Kubermangugümnaasium (Ревельская Губернская Гимназия ); Tallinna Aleksandri Gümnaasium (Ревельская Александровская Гимназия) 1871–1917; Tallinna Keiser Nikolai I Gümnaasium 1804–1917; Tallinna Tütarlaste Gümnaasium (Ревельская Женская Гимназия) 1873–1917; Keisrinna Katariina II linnakool (Городское Училище Императрицы Екатерины II); Tallinna Peetri Reaalkool (Ревельское Петровское Реальное Училище); Eestimaa Rüütli- ja Toomkool (Эстляндское Рыцарское и Домское (Вышгородское) Училище); Tallinna neljaklassiline linnakool (Ревельское четырехклассное гор. училище); Tallinna Kõrgem Tütarlastekool (Ревельское гор. высшее женское училище); Paldiski mereklass (Балтийско-Портский мореходный класс); Käsmu mereklass (Каспервикский мореходный класс); Haapsalu Linna Tütarlastekool 1853–1919.

Küsimus: Millisesse koolide liiki kuulusid Käsmu mereklass ja Tallinna Aleksandri Gümnaasium?
Vastus: Kubermangukoolid

Küsimus: Kuidas kutsuti Tallinna Peetri Reaalkooli vene keeles?
Vastus: Ревельское Петровское Реальное Училище

Küsimus: Mis aastatel tegutses Tallinna Aleksandri Gümnaasium?
Vastus: 1871–1917

Küsimus: Milline kubermangukool sai nime keisrinna järgi?
Vastus: Keisrinna Katariina II linnakool / Katariina II linnakool (Городское Училище Императрицы Екатерины II

Küsimus: Millises kubermangukoolis oli neli klassi?
Vastus: Tallinna neljaklassiline linnakool
Eestimaa kubermang

Pärast veebruarirevolutsiooni nimetas Venemaa Ajutine Valitsus kuberneri ametikoha ümber kubermangukomissari ametikohaks ja määras sellele kohale Jaan Poska. Samal ajal hakkasid Eesti rahvuslikud ringkonnad taotlema Liivimaa kubermangu eestlastega asustatud alade ühendamist Eestimaa kubermanguga ning ühtse autonoomse rahvuskubermangu moodustamist. Tartlased käisid välja ka Tartus asuva keskusega eraldiseisva Põhja-Liivimaa kubermangu moodustamise idee. Uue omavalitsuse projekti kiiremaks vastuvõtmiseks Ajutises Valitsuses korraldati 8. aprillil (26. märtsil vkj) 1917 Petrogradi Eesti Vabariikliku Liidu eestvedamisel Petrogradis u 40 000 osalejaga (neist u 15 000 sõjaväelased) meeleavaldus. 12. aprillil (30. märts vkj) kinnitas Ajutine Valitsus määruse, millega Liivimaa kubermangu Pärnu, Saare, Tartu, Viljandi ja Võru maakond liideti Eestimaa kubermanguga. Kubermangukomissar sai siseküsimustes suurema otsustusõiguse, kuid oli endiselt Ajutise Valitsuse määrata. Nõuandvaks koguks sai maanõukogude ja linnavolikogude saadikutest moodustatav Eestimaa Kubermangu Ajutine Maanõukogu, mis valiti 5. juunil (23. mail vkj).

Küsimus: Mis positsioonile sai Jaan Poska pärast veebruarirevolutsiooni?
Vastus: kubermangukomissari / kubermangukomissari ametikohaks

Küsimus: Mida soovisid kubermangu piiride juures muuta rahvuslased?
Vastus: Liivimaa kubermangu eestlastega asustatud alade ühendamist Eestimaa kubermanguga ning ühtse autonoomse rahvuskubermangu moodustamist / Liivimaa kubermangu eestlastega asustatud alade ühendamist Eestimaa kubermanguga

Küsimus: Mida taotlesid meeleavaldajad 8. aprillil 1917?
Vastus: Uue omavalitsuse projekti kiiremaks vastuvõtmiseks

Küsimus: Kes kuulusid Ajutisse Maanõukokku?
Vastus: maanõukogude ja linnavolikogude saadikutest

Küsimus: Kes organiseeris 1917. aasta 8. aprilli meeleavalduse?
Vastus: Petrogradi Eesti Vabariikliku Liidu
Kaitseseisukord

18. jaanuaril 1921 nõudsid Riigikogu Eesti Iseseisva Sotsialistliku Tööliste Partei rühma liikmed Hans Kruus, Karl Freiberg ja Martin Bleimann sõjaseaduse kaotamist: "Endiselt kestab edasi sõjaseadus, endiselt töötavad sõjavälja- ja sõjaväeringkonna kohtud, mõistes peaasjalikult töölisi surma ja sunnitööle tsaariaegse korra järele, endiselt tarvitatakse erakordseid volitusi väljakuulutatud vabaduste kägistamiseks, endiselt vangistatakse Vabariigi kodanikka ja toimetatakse läbiotsimisi poliitilistel põhjustel ilma kohtu otsuseta, mis on 21. detsembril 1920. a. maksmahakanud põhiseaduse jäme rikkumine." Samasisulise ettepanekuga esinesid samal päeval ka kommunistide rühma liikmed Johannes Allikso, Jaan Reinberg, Johannes Soans, Jaan Santa ja Johannes Vanja.

Küsimus: Millal hakkas kehtima põhiseadus?
Vastus: 21. detsembril 1920. a. / 1920 / 1920. a.

Küsimus: Mis rühma kuulus Jaan Santa?
Vastus: kommunistide rühma / kommunistide

Küsimus: Mida soovisid Kruus, Freiberg ja Bleimann?
Vastus: sõjaseaduse kaotamist

Küsimus: Millega tegelesid sõjaväelised kohtud?
Vastus: mõistes peaasjalikult töölisi surma ja sunnitööle / mõistes peaasjalikult töölisi surma ja sunnitööle tsaariaegse korra järele

Küsimus: Mis erakonda kuulus Martin Bleimann?
Vastus: Eesti Iseseisva Sotsialistliku Tööliste Partei