TalTechNLP/EstQA huggingface dataset:
Karl Popper

Popper väitis vastu, et ilma teooriata pole võimalik vaatlusi teha. Vaatlus on alati selektiivne. Ta peab lähtuma mingist probleemist, vaatenurgast, huvist või ülesandest, tal peab olema kindel objekt. Peale selle eeldab kirjeldus mingit kirjelduskeelt, mis põhineb teatud klassifikatsioonil, mis omakorda on läbi viidud lähtudes teatud probleemidest, vaatenurkadest ja huvidest. Popper näeb siin analoogiat teaduse tekkimisega ja inimese ontogeneesiga. Vana-Kreekas tekkis teadus mütoloogilise maailmapildi kriitikana. Vastsündinul on kaasasündinud ootused (teooriate analoog).

Küsimus: Milline omadus iseloomustab Popperi sõnul alati vaatlust?
Vastus: selektiivne

Küsimus: Mille vastukaaluks tekkis Vana-Kreekas teadus?
Vastus: mütoloogilise maailmapildi

Küsimus: Mida teooriatele sarnast on vastsündinul?
Vastus: kaasasündinud ootused / ootused

Küsimus: Millele tugineb kirjelduseks vajalik keel?
Vastus: teatud klassifikatsioonil / klassifikatsioonil / teatud klassifikatsioonil, mis omakorda on läbi viidud lähtudes teatud probleemidest, vaatenurkadest ja huvidest / klassifikatsioonil, mis omakorda on läbi viidud lähtudes teatud probleemidest, vaatenurkadest ja huvidest

Küsimus: Milliseid protsesse peab Popper sarnaseks vaatluse ja kirjelduse protsessiga?
Vastus: teaduse tekkimisega ja inimese ontogeneesiga
Karl Popper

Teiseks esitas Popper vastuväite induktsiooniprintsiibile, mis mõningate induktsionistide arvates õigustab induktiivset järeldamist. Kuidas aga õigustada induktsiooniprintsiipi ennast? Kui püüda õigustada seda induktiivselt, toetudes kogemusele, tekib vigane ring, sest niisugune õigustamine peaks toetuma induktsiooniprintsiibile. Kui aga tuua sisse kõrgemat järku induktsiooniprintsiip, siis oleks selle õigustamiseks tarvis veel kõrgemat järku induktsiooniprintsiipi jne, nii et tekib lõputu regress. Kui aga induktsiooniprintsiibi õigustus ei rajane kogemusele, vaid on aprioorne, siis on induktsiooniprintsiibi aluseks pime usk. Popper järeldas, et induktsiooniprintsiipi ei saa rahuldavalt õigustada. Analoogsete argumentidega kritiseeris ta ka looduse ühetaolisuse printsiipi. Erinevalt Bertrand Russellist leidis Popper, et teadus ei vaja induktsiooniprintsiipi, vaid toimib oletuste ja ümberlükkamiste printsiibil.

Küsimus: Millisele filosoofile vastandus Popper induktsiooni küsimuses?
Vastus: Bertrand Russellist

Küsimus: Milliseid printsiipe kasutaks Popper induktsiooniprintsiibi asemel?
Vastus: oletuste ja ümberlükkamiste printsiibil / oletuste ja ümberlükkamiste

Küsimus: Mis oleks induktsiooniprintsiibi aluseks juhul, kui see on aprioorne?
Vastus: pime usk

Küsimus: Milline oli Popperi lõplik seisukoht induktsiooniprintsiibi õigustamise osas?
Vastus: induktsiooniprintsiipi ei saa rahuldavalt õigustada / ei saa rahuldavalt õigustada

Küsimus: Millist printsiipi vaidlustas Popper sarnaselt induktsiooniprintsiibiga?
Vastus: looduse ühetaolisuse printsiipi
Karl Popper

Sellel põhineb Popperi falsifikatsionistlik teadusekäsitus. Teadus ei alusta mitte vaatlustest, nagu induktsionist väidab, vaid oletustest. Teadlased püüavad oletusi kriitika ja kontrollimise (vaatluste ja katsete) abil ümber lükata. Kui oletus on põhjalikule tõsisele kontrollimisele vastu pidanud, võib selle oletuse esialgselt omaks võtta, kuid ta jääb siiski ainult oletuseks. Teadusliku teooria, seaduse või üldistuse kindel teadmine ei ole võimalik. Juba järgmisel hetkel võib see kontrollimisel vääraks osutuda. Popper armastas näiteks tuua Newtoni mehaanikat, mis pidas 1687. aastast, mil see avaldati, kuni umbes 1900. aastani kontrollimisele hästi vastu. Aastatel 1900–1920 aga leiti, et see on ebatäpne, ning seda korrigeeriti relatiivsusteooriale toetudes.

Küsimus: Mis aastatel asuti Newtoni teooriaid ümber vaatama?
Vastus: 1900–1920 / Aastatel 1900–1920

Küsimus: Millal Newton oma mehaanikaalased põhimõtted avaldas?
Vastus: 1687. aastast / 1687.

Küsimus: Millest alustavad teadlased Popperi väitel, erinevalt induktsionismist?
Vastus: oletustest

Küsimus: Millise terminiga võib kirjeldada Popperi käsitlust teadusest?
Vastus: falsifikatsionistlik

Küsimus: Milline uus teooria seadis Newtoni teooria kahtluse alla?
Vastus: relatiivsusteooriale
Karl Popper

Popper väitis hiljem, et falsifitseeritavus on teaduslikkuse tarvilik ja piisav kriteerium: "Lause (või teooria) on kogemusteaduslik siis ja ainult siis, kui ta on falsifitseeritav." Falsifitseeritavus puutub siin ainult lausete ja lauseklasside loogilisse struktuurisse. Teoreetiline lause on falsifitseeritav siis ja ainult siis, kui ta on loogilises vastuolus mõne empiirilise lausega, mis kirjeldab loogiliselt võimalikku sündmust, mida oleks loogiliselt võimalik vaadelda. Seega ei nõua falsifitseeritavus tegeliku falsifitseerimise võimalikkust.

Küsimus: Mis on Popperi arvates teaduslikkuse kriteerium?
Vastus: falsifitseeritavus

Küsimus: Mis tüüpi lausega peab teoreetiline lause olema vastuolus, nii et ta oleks falsifitseeritav?
Vastus: empiirilise / mõne empiirilise lausega / empiirilise lausega / empiirilise lausega, mis kirjeldab loogiliselt võimalikku sündmust, mida oleks loogiliselt võimalik vaadelda / mõne empiirilise lausega, mis kirjeldab loogiliselt võimalikku sündmust, mida oleks loogiliselt võimalik vaadelda

Küsimus: Millist lausete omadust falsifitseeritavus puudutab?
Vastus: loogilisse struktuurisse

Küsimus: Millise teise terminiga nimetab Popper lause või teooria falsifitseeritavust?
Vastus: kogemusteaduslik
Karl Popper

Popper oli mõnda aega seisukohal, et loodusliku valiku teooria ei ole teaduslik teooria, sest ta väidab midagi lähedast väitele "Ellujääjad jäävad ellu". "Darvinism ei ole testitav teaduslik teooria, vaid metafüüsiline uurimisprogramm." Seda vaadet kritiseerisid evolutsioonibioloogid, osutades sellele, et loodusliku valiku teoorial on olnud palju testidele vastu pidanud ennustusi. Aastal 1977 Darwin College'is peetud loengus ütles ta sellest seisukohast lahti, mööndes, et loodusliku teooria on testitav, kuigi raskesti testitav.

Küsimus: Mis aastal muutis Popper oma suhtumist darvinismi?
Vastus: 1977 / Aastal 1977

Küsimus: Millise eriala esindajad oponeerisid Popperile loodusliku valiku teooria osas?
Vastus: evolutsioonibioloogid

Küsimus: Kus tegi Popper ettekande darvinismi kohta?
Vastus: Darwin College'is

Küsimus: Kuidas kutsus Popper darvinismi esialgu?
Vastus: metafüüsiline uurimisprogramm

Küsimus: Mida väitsid evolutsioonibioloogid darvinismi kohta?
Vastus: loodusliku valiku teoorial on olnud palju testidele vastu pidanud ennustusi / palju testidele vastu pidanud ennustusi / on olnud palju testidele vastu pidanud ennustusi
Karl Popper

Thomas Kuhni meelest iseloomustas Popper teadust nii, nagu kogu teadus oleks revolutsiooniline, nagu kogu aeg oleks kaalul kogu teooria. Teadusele iseloomulik aga on hoopis normaalteadus, milles teadlase tegevus ei seisne mitte fundamentaalsete teooriate proovilepanemises, vaid mõistatuste lahendamises. Demarkatsioon peab lähtuma normaalteadusest. Kuhni demarkatsioonikriteerium on võime lahendada mõistatusi. Näiteks astronoomia on vanaajast peale (ennustuste mittetäitumisest ajendatud) mõistatusi lahendanud, astroloogias aga seda pole olnud: ebaõnnestumised ei ole ajendanud püüdeid astroloogia traditsiooni revideerida. Astronoomia on olnud vanaajast saadik teadus, astroloogia aga pole seda kunagi olnud.

Küsimus: Milline valdkond on suutnud juba kaua edukalt mõistatusi lahendada?
Vastus: astronoomia

Küsimus: Milline süsteem ei ole erinevalt astronoomiast teadus?
Vastus: astroloogia / astroloogias

Küsimus: Milline filosoof tegeles demarkatsiooni mõistega?
Vastus: Kuhni / Thomas Kuhni

Küsimus: Kes kritiseeris Popperi teadusfilosoofiat?
Vastus: Thomas Kuhni

Küsimus: Mis on Kuhni järgi normaalteadlaste töö sisu?
Vastus: mõistatuste lahendamises
Karl Popper

Popperit peetakse ka üheks põhiliseks mässajaks Viini ringi loogilise positivismi vastu. Liitudes David Hume'i skeptilise hoiakuga induktsiooni suhtes ning võttes demarkatsiooniprobleemi lahendusena kasutusele falsifitseeritavuse kriteeriumi, mis on mitteinduktsionistlik, oli ta üks positivistliku teadusekäsituse juhtivaid kriitikuid. Üks peatükke Popperi mälestusteraamatus "Unended Quest" kannab pealkirja "Kes tappis loogilise positivismi?". Popper vastab: "Kardan, et pean süü enda peale võtma." Nähtavasti peab ta siiski jagama seda süüd Willard Van Orman Quine'i ja Ludwig Wittgensteiniga.

Küsimus: Millise koolkonna loogilise positivismi käsitlus Popperile ei meeldinud?
Vastus: Viini ringi / Viini

Küsimus: Millises teoses kirjeldab Popper oma elu?
Vastus: "Unended Quest"

Küsimus: Millise filosoofi seisukohad induktsiooni suhtes Popperile meeldisid?
Vastus: David Hume'i

Küsimus: Millised filosoofid olid lisaks Popperile loogilise positivismi suhtes kriitilised?
Vastus: Willard Van Orman Quine'i ja Ludwig Wittgensteiniga

Küsimus: Millises teoses võtab Popper süü loogilise positivismi tapmises endale?
Vastus: "Unended Quest" / mälestusteraamatus "Unended Quest"
Karl Popper

Quine'i-Duhemi teesi kohaselt on võimatu kontrollida ühte hüpoteesi eraldi võetuna, sest see esineb alati mingis teooriate raamistikus. Seetõttu saab öelda ainult seda, et falsifitseeritud on kogu asjassepuutuvate teooriate komplekt, kuid pole võimalik lõplikult otsustada, milline osa sellest komplektist tuleb välja vahetada. Näiteks kui leiti, et Uraani liikumine ei vasta Newtoni seadustest tulenevatele ennustustele, siis heideti kõrvale teooria "Päikesesüsteemis on seitse planeeti", mitte Newtoni seadused. Popper vastas sellele "naiivse falsifikatsionismi" kriitikale, et teooriaid võetakse omaks või hüljatakse omamoodi "loodusliku valiku" teel. Eelistatakse teooriaid, mis annavad rohkem informatsiooni selle kohta, kuidas asjad paistavad. Mida üldisemalt rakendatav teooria on, seda suurem on tema väärtus. Seetõttu on Newtoni seadused, mis on laiemalt rakendatavad, eelistatavad palju spetsiifilisemale teooriale "Päikesesüsteemis on seitse planeeti".

Küsimus: Mis teooria järgi ei ole võimalik kontrollida ühtki hüpoteesi eraldiseisvalt?
Vastus: Quine'i-Duhemi teesi

Küsimus: Millise taevakeha liikumist ei suutnud Newtoni seadused seletada?
Vastus: Uraani

Küsimus: Milline teooria läks tänu Uraanile Newtoni seadustega vastuollu?
Vastus: "Päikesesüsteemis on seitse planeeti" / teooria "Päikesesüsteemis on seitse planeeti" / Päikesesüsteemis on seitse planeeti

Küsimus: Mida tehakse Popperi arvates teooriatega "loodusliku valiku" teel?
Vastus: võetakse omaks või hüljatakse

Küsimus: Missugused teooriad jäävad "loodusliku valiku" teel pinnale?
Vastus: mis annavad rohkem informatsiooni selle kohta, kuidas asjad paistavad / teooriaid, mis annavad rohkem informatsiooni selle kohta, kuidas asjad paistavad / mis annavad rohkem informatsiooni / teooriaid, mis annavad rohkem informatsiooni
Karl Popper

Thomas Kuhni mõjukas raamatus "Teadusrevolutsioonide struktuur" väidetakse, et teadlased töötavad teatavate paradigmade raames ning on vähe tõendeid, et nad falsifikatsionistlikku metodoloogiat tegelikult rakendaksid. Popperi õpilane Imre Lakatos püüdis Kuhni ideid falsifikatsionismiga lepitada, väites, et teaduse progress toimub uurimisprogrammide, mitte konkreetsemate üldväidete falsifitseerimise teel. Teine Popperi õpilane Paul Feyerabend heitis lõpuks kõrvale mis tahes ettekirjutava metodoloogia, asendades meetodi põhimõttega "kõik kõlbab" (anything goes).

Küsimus: Millist Thomas Kuhni teost analüüsis edasi Imre Lakatos?
Vastus: "Teadusrevolutsioonide struktuur"

Küsimus: Kelle õpilased olid Imre Lakatos ja Paul Feyerabend?
Vastus: Popperi / Popperi

Küsimus: Kes väitis oma tuntud teoses, et teadlased ei tundu falsifikatsionistlikku lähenemist kasutavat?
Vastus: Thomas Kuhni

Küsimus: Kuidas käib Lakatosi arvates teaduses progress?
Vastus: uurimisprogrammide, mitte konkreetsemate üldväidete falsifitseerimise teel

Küsimus: Mis mõistet hakkas Feyerabend kasutama meetodi asemel?
Vastus: "kõik kõlbab" / "kõik kõlbab" (anything goes) / kõik kõlbab
Kõrgem Kunstikool Pallas (1919–1940)

Kunstiühingu Pallas kunstikooli asutamise mõtte taga olid kunstnikud Konrad Mägi, Ado Vabbe, Aleksander Tassa, Julius Genss ning Anton Starkopf. 17. augustil 1919 pöördus kunstiühingu Pallas esimees Aleksander Tassa haridusministri poole kirjaga, milles esitas Konrad Mäe ja Anton Starkopfi poolt koostatud kava asutada esialgu skulptuuri-, joonistamis- ja maaliateljeed, millele hiljem oleks lisandunud graafikaateljee. Vastuseks teatas haridusministeerium, et eraalgatusel tekkinud õppeasutust on võimalik toetada ainult siis, kui õppeasutus on juba olemas. Augusti lõpus avaldati ajakirjanduses teade, et kunstiühing Pallas avab Tartus ateljeed maali, joonistamise, graafika ja skulptuuri õppimiseks. Kool alustas tööd vabaateljee tüüpi õppeasutusena 1. oktoobril 1919, mil peaaegu oma tegevuse lõpetanud Lõuna-Eesti Kunstikaitse Toimkonna ruumidesse Lossi tänav 3 kogunesid esimesed õppida soovijad. 8. oktoobriks oli õppetööle registreerunud üle 40 õpilase, tegelikult asus tööle 23 õpilast.

Küsimus: Mis ühingu endistes ruumides Pallas tegevust alustas?
Vastus: Lõuna-Eesti Kunstikaitse Toimkonna

Küsimus: Kui palju õpilasi Pallases esimesel sügisel reaalselt õppima hakkas?
Vastus: 23 / 23 õpilast

Küsimus: Kes juhtis Pallase kunstiühingut?
Vastus: Aleksander Tassa / esimees Aleksander Tassa

Küsimus: Milliseid oskusi hakkas Pallas õpetama?
Vastus: maali, joonistamise, graafika ja skulptuuri

Küsimus: Milline osakond pidi Mäe ja Starkopfi kava järgi alustama Pallases tööd teistest hiljem?
Vastus: graafikaateljee
Kõrgem Kunstikool Pallas (1919–1940)

Õppetöö oli jaotatud ateljeede ja loengute vahel. Esimesed õpilased olid kõik juba varem kunsti õppinud ning seepärast põhikirjas ette nähtud joonistamise ja maalimise üldklassi ei avatud ja tööd alustati kohe ateljeede tasemel. Koolis tegutsesid kaks ateljeed, kus tegeleti akti, portree ja natüürmordi joonistamise ja maalimisega ning graafikaga – peamiselt sule-, pintsli- ja pliiatsijoonistuse, mõnevõrra ka linoollõikega. Vastavalt vabaateljee tüüpi kooli iseloomule käisid mõlema ateljee tööd jälgimas Konrad Mägi ja Ado Vabbe – kindlat ühe või teise õppejõu ateljeed veel ei olnud. Konrad Mägi õpetas peamiselt akti ja portreed, Ado Vabbe natüürmorti ja graafikat. Skulptuuriateljeega töötasid Anton Starkopf, kes õpetas skulptuuritehnikaid ja kompositsiooni ja 1920. aasta algusest lisandunud Voldemar Mellik, kes õpetas joonistamist ja modelleerimist. Kultuuriajaloost pidas loenguid Hendrik Sepp Tartu Ülikoolist, kunstiajaloost rääkisid Julius Genss ning Eduard Tassa. Kunsti- ja kirjandusalaseid teadmisi said õpilased ka kunstiühingu Pallas loengutel. Õpilaste poolaasta töö tulemusi tutvustati iga semestri lõpus korraldatud õpilastööde näitustel.

Küsimus: Missuguseid tehnikaid õpetas Ado Vabbe?
Vastus: natüürmorti ja graafikat

Küsimus: Milline õppejõud tuli skulptuuri alale tööle lisaks Starkopfile?
Vastus: Voldemar Mellik

Küsimus: Milline põhikirja osa jäi täitmata?
Vastus: joonistamise ja maalimise üldklassi ei avatud / põhikirjas ette nähtud joonistamise ja maalimise üldklassi ei avatud

Küsimus: Kes juhendasid maali, joonistamise ja graafika ateljeesid?
Vastus: Konrad Mägi ja Ado Vabbe

Küsimus: Mis koolist tuli kultuuriajaloo loenguid lugenud külalisõppejõud?
Vastus: Tartu Ülikoolist
Kõrgem Kunstikool Pallas (1919–1940)

Ajavahemik 1921. aasta sügissemestrist kuni 1924. aasta kevadsemestrini tähistab uut etappi Pallase kunstikooli arengus. Ateljeetüüpi kunstikooli võimalused olid end ammendanud ja õppetöö korraldati ümber. Elu nõudis reeglipärase õppetööga kunstikooli, kus oleksid saanud õppida ja täielikku kunstiharidust omandada ka algajad. Avati ettevalmistusklass ja üldklass ning alles nende läbimise järel sai liituda ateljeega. Töötanud kolm aastat ateljees, jõudis õpilane edukuse korral meistriateljeesse, mis lõpetas koolikursuse.

Küsimus: Kelle õppima võtmist võimaldas kooli ümberkorraldamine?
Vastus: algajad

Küsimus: Mis tuli algajal läbida enne ateljeesse vastuvõtmist?
Vastus: ettevalmistusklass ja üldklass

Küsimus: Millal Pallase kunstikooli ümberkorraldamine lõppes?
Vastus: 1924. aasta kevadsemestrini / 1924. aasta / 1924.

Küsimus: Mis tüüpi kool oli Pallas enne ümberkorraldusi?
Vastus: Ateljeetüüpi / Ateljeetüüpi kunstikooli

Küsimus: Kus töötas õpilane viimasena enne kooli lõpetamist?
Vastus: meistriateljeesse
Kõrgem Kunstikool Pallas (1919–1940)

1921. aastal alustas kooli juures tööd joonistusõpetajate ettevalmistuskursus, mida hakkas rahaliselt toetama ka Haridusministeerium. Õpetajaskonnaga liitusid tuntud kunstnikud Nikolai Triik, Villem Ormisson, Jaan Vahtra ning hiljem ka Peet Aren ning Rudolf Paris. Kunstiajaloo loenguid hakkas pidama Voldemar Vaga. Lisandus ka graafikaateljee, mida kutsuti juhtima Georg Kind Dresdenist. 1923. aastal vahetas Kindi välja Magnus Zeller. Erinevalt varasemast allutati iga ateljee ühele õppejõule, mistõttu hakkasid ateljeed omandama kindlat eripära vastavalt õpetaja loomingulaadile ja pedagoogilistele põhimõtetele. 1921./1922. õppeaasta sügissemestril töötas Nikolai Triik natüürmordi ja akti alal ajutiselt välismaale sõitnud Konrad Mäe ateljees, Ado Vabbe akti, portree ja kompositsiooni alal teises maaliateljees. Kevadsemestril loobus Triik natüürmordimaalist, kuna see läks vastloodud üldklassi kavasse, ja õpetas portree- ja aktimaali. Konrad Mäe tagasijõudmine välismaalt 1922. aasta sügissuvel lisas maaliateljeedele kolmanda erialana maastiku- ja natüürmordimaali. Vabbe ateljees hakati lisaks varasemale tegelema ka dekoratsioonimaaliga, põhjuseks dekoratsioonikunstnike puudus teatrites.

Küsimus: Miks hakati Pallases õpetama dekoratsioonimaali?
Vastus: dekoratsioonikunstnike puudus teatrites / põhjuseks dekoratsioonikunstnike puudus teatrites

Küsimus: Kuhu lahkus Konrad Mäe 1921. aastal?
Vastus: välismaale / välismaalt

Küsimus: Kelle õpetamist Pallases hakkas toetama Eesti riik?
Vastus: joonistusõpetajate

Küsimus: Kust saabus külalisõppejõud graafikaateljee etteotsa?
Vastus: Dresdenist

Küsimus: Miks Nikolai Triik lõpetas natüürmordi õpetamise?
Vastus: see läks vastloodud üldklassi kavasse / kuna see läks vastloodud üldklassi kavasse
Kõrgem Kunstikool Pallas (1919–1940)

Oluliseks muudatuseks oli uute ruumide saamine koolile endises linna haiglas Kalamehe tänav 14. 19. septembrist 1921 käis õppetöö juba uutes ruumides, mis olid küll esialgu remontimata, kuid siiski palju odavamad ja valgemad, kui Lossi tänaval. Avaramad ruumiolud võimaldasid rohkem õpilasi vastu võtta: kui 1919. aastal alustati paarikümne õpilasega ja 1920. aastal oli õpilasi kuuekümne ümber, siis 1921. aasta sügisel oli juba üle kaheksakümne õpilase. Siiski pakkusid uued ruumid vaid ajutist leevendust ruumikitsikusele, pealegi tuli maja jagada Tartu linna tervishoiuosakonna ja elukorteritega. 1922. aasta lõpul jõuti järeldusele, et parim lahendus koolile oleks oma maja ostmine. Sobiv maja oli müüa aadressil Karlova tänav 2. Linnavalitsuse laenuga omandatud maja anti kunstikoolile lepingu alusel tasuta kasutada. 1923. aasta augustis koliti uude majja ja Pallase ruumidesse Kalamehe tänaval asus Naisühingu Käsitöökool.

Küsimus: Mitu õppurit alustas Pallases tööd kolmandal tegevusaastal?
Vastus: üle kaheksakümne / juba üle kaheksakümne / üle kaheksakümne õpilase

Küsimus: Mis asus Kalamehe tänava hoones lisaks Pallasele?
Vastus: Tartu linna tervishoiuosakonna ja elukorteritega

Küsimus: Millal kolis Pallas Karlova tänavale?
Vastus: 1923. aasta augustis / 1923. aasta / 1923.

Küsimus: Mille tõttu õnnestus Pallasel 1921. aastal rohkem õpilasi vastu võtta?
Vastus: Avaramad ruumiolud

Küsimus: Kust tuli raha Karlova tänava maja ostmiseks?
Vastus: Linnavalitsuse laenuga / Linnavalitsuse
Kõrgem Kunstikool Pallas (1919–1940)

Kõrgema kunstikoolina säilitas Pallas algusaastatel väljakujunenud õppesüsteemi: ettevalmistava astmena alg-, üld- ja maaliklassi, spetsialiseerumise ateljeedes ja kooli lõpetamise meisterateljeega. Endiselt jätkas tegevust ka keskkooli joonistusõpetajate ettevalmistuskursus. Põhikiri võimaldas kooli pääseda vabakuulajatena ka neil, kellel puudus keskharidus, kui nad avaldasid silmapaistvat andekust; kuid kunstikooli lõpetada või joonistusõpetaja kutse omandada said ainult keskkooliharidusega isikud.

Küsimus: Mis vormis said kooli töös osaleda ilma keskhariduseta isikud?
Vastus: vabakuulajatena

Küsimus: Milline omadus lubas Pallases ilma keskhariduseta vabakuulajana õppida?
Vastus: silmapaistvat andekust / andekust / kui nad avaldasid silmapaistvat andekust

Küsimus: Millisesse kooliastmesse Pallas joonistusõpetajaid ette valmistas?
Vastus: keskkooli

Küsimus: Milline pidi olema eelnev haridus, et Pallas ametlikult lõpetada?
Vastus: keskkooliharidusega / keskharidus

Küsimus: Mis tuli õpilastel läbida enne ateljeedes õppima asumist?
Vastus: alg-, üld- ja maaliklassi / ettevalmistava astmena alg-, üld- ja maaliklassi
Kõrgem Kunstikool Pallas (1919–1940)

Ametlik õppeaeg Pallases oli kuus aastat. Keskmiseks õpingute kestuseks Pallases kujunes siiski 7 ⅓ aastat. Paljude õppeaeg venis kümne aasta piiridesse. Meesõpilastel langes õpingute aega ka sundaja teenimine kaitseväes. Mitmed õpilased, näiteks Karl Pärsimägi, Rudolf Sepp, Eduard Kutsar jt, pidid ajutiselt katkestama, et õpinguteks raha teenida. Kuid oli ka neid, kes lõpetasid Pallase ettenähtud kuue aastaga, andekamad – näiteks Elmar Kits, Richard Kaljo, Erik Haamer jt – vähemagagi. Oli neidki, kellel jäi koolitee pooleli. Sageli oli põhjuseks vähene andekus või siis majanduslikud raskused. Ateljeedes ei kiirustatud lõpetamisega, samuti meisterateljees. Õpetajate nõukogu kaalus iga meisterateljee õpilast, enne kui laskis kooli lõpetada. Lõpetajat püüti välja saata suutelisena elus läbi lüüa.

Küsimus: Mis pikendas meeste õppeaega Pallases?
Vastus: sundaja teenimine kaitseväes / teenimine kaitseväes / sundaja teenimine / langes õpingute aega ka sundaja teenimine kaitseväes / langes õpingute aega ka sundaja teenimine

Küsimus: Miks Rudolf Sepp vahepeal Pallases õppimise katkestas?
Vastus: et õpinguteks raha teenida / õpinguteks raha teenida / raha teenida

Küsimus: Kui kaua Pallase lõpetamine keskmiselt aega võttis?
Vastus: 7 ⅓ aastat

Küsimus: Mis organ otsustas, millal õpilasel lubati kool lõpetada?
Vastus: Õpetajate nõukogu

Küsimus: Mis olid peamised põhjused, miks õpilasel ei õnnestunud Pallast lõpetada?
Vastus: vähene andekus või siis majanduslikud raskused
Kõrgem Kunstikool Pallas (1919–1940)

Õpetajaskond oli Pallases võrdlemisi püsiv. Kooli juhatajaks ja õppejõududeks võisid põhikirja järgi olla isikud, kelle tehnilised võimed ja teoreetilised teadmised olid avalikult kindlaks tehtud ja kes pedagooglise töö kõrval tegutsesid kestvalt oma erialal. Õppejõud pidi olema eelkõige hea kunstnik, alles seejärel hea pedagoog. Kõik õppejõud kuulusid kooli õpetajate nõukogusse (pärast 1934. aasta põhimääruse kinnitamist kunstinõukokku), kes vastutas õppetöö sisulise külje ja kõigi õpilastega seotud küsimuste, nagu õppemaksust vabastamise, stipendiumite ja abirahade määramise, korrarikkumise, üleviimise klassist klassi või ateljeesse, samuti meisterateljeesse määramise ja lõpetamise eest. 1920. aastatel oli õppejõude kuni kaheksa, 1930. aastatel, kui õpilaste arv kahanes, kuus. 1930. aastate teisel poolel asusid õpetajatena tööle juba oma kooli vilistlased: Aleksander Vardi, Hando Mugasto, Kaarel Liimand, Arkadio Laigo ja Roman Vaher. Õppejõud olid kohustatud esinema Tartus näitustel vähemalt kord kahe aasta jooksul.

Küsimus: Kus otsustati stipendiumite määramine Pallases?
Vastus: õpetajate nõukogusse / õpetajate nõukogusse (pärast 1934. aasta põhimääruse kinnitamist kunstinõukokku) / kooli õpetajate nõukogusse

Küsimus: Mis nime hakkas õpetajate nõukogu kandma 1934. aastal?
Vastus: kunstinõukokku

Küsimus: Kuidas muutus Pallase õpilaste arv 1930ndatel?
Vastus: kahanes / õpilaste arv kahanes

Küsimus: Mis linnas pidi iga Pallase õppejõud näitustel oma töid eksponeerima?
Vastus: Tartus

Küsimus: Millised Pallase lõpetanud kunstnikud asusid samas koolis õppejõududena tööle?
Vastus: Aleksander Vardi, Hando Mugasto, Kaarel Liimand, Arkadio Laigo ja Roman Vaher