Genre: Information/Explanation

Izkopavanje Vodiškarjeve hiše v Nevljah pri Kamniku <p/> Nevlje, Vodiškarjeva hiša, pogled na zahodno fasado med izkopom v sektorju F (junij 2006, foto M. Gregorič). <p/> Tloris stavbe s shemo izkopavanj (načrt N. Spudič). <p/> Tloris izkopanih struktur v sektorju E (risba N. Spudič). <p/> Sektor E med izkopom (foto M. Gregorič). <p/> Profil 1 v sektorju F (foto M. Gregorič, N. Spudič). <p/> Novoveška lončenina iz sektorja E. <p/> Srednjeveška lončenina iz sektorja F <p/> Leta 2006 je Oddelek za arheologijo Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani pod vodstvom dr. Katarine Predovnik opravil arheološka izkopavanja kmečke hiše v vasi Nevlje. Delo je potekalo od 19. 6. do 15. 7. 2006 v sklopu obveznega terenskega pouka za študente arheologije. <p/> Hiša, po domače Vodiškarjeva hiša, stoji na robu terase potoka Nevljica. Najstarejši del objekta, t.i. hiša, je zgrajen iz lesenih brun in je dendrokronološko datiran v čas med 1580 in 1600. Lesena konstrukcija je postavljena na kamnito klet, ki je vkopana v breg. V 18. ali 19. stoletju so na vzhodu hiši prizidali še kamnito vežo s črno kuhinjo in sobo ali štiblc. Celoten, sedaj tridelen objekt je bil nato tudi ometan. Stavba je bila krita s slamnato streho, ki pa je bila v 1970-ih odstranjena. Zaradi slabe nosilnosti sten je bilo novo ostrešje na severni in zahodni strani oprto na prostostoječe betonske opornike. <p/> Leta 2004 so lastniki zaradi načrtovane obnove stavbe zunaj vzdolž sten strojno izkopali drenažne jarke in odstranili omet na lesenem delu stavbe. Ob zahodni fasadi stavbe so izkopali večjo gradbeno jamo nepravilne oblike, ki je segala pod nivo temeljev kleti. Ob tem je bila odstranjena ena ali več kulturnih plasti, ki so vsebovale veliko število odlomkov lončenine iz obdobja visokega srednjega veka, živalske kosti in oglje. Vsepovsod pa so našli velike količine novoveških lončenih in steklenih črepinj ter kovinskih predmetov. <p/> Pred nadaljevanjem gradbenih posegov so bila nato opravljena arheološka izkopavanja, ki pa so bila zaradi predhodnega uničenja stratifikacije in iz statičnih razlogov omejena na nekaj izbranih manjših območij. <p/> Delno smo raziskali južni del štiblca, kjer so lastniki že pred pričetkom izkopavanj odstranili preperele lesene podnice. Pod dvema slojema nasutij z najdbami iz druge polovice 19. in začetka 20. stoletja smo našli do 6 cm debel svetlo rjav estrih iz peska, zemlje in apna. Kazal je jasne znake obrabe in je bil zamazan z blatom in sajami iz črne kuhinje. Položen je bil neposredno na sterilno osnovo zemljišča, ki jo tvorijo debeli prodnati in peščeni nanosi. Vanjo so bili plitko, le kakih 10 cm globoko vkopani temelji kamnitih zidov štiblca. Drobne najdbe kažejo, da je bil štiblc pozidan v 18. ali na začetku 19. stoletja. Testni izkop na dvorišču ob vzhodni steni štiblca je pokazal, da je bilo dvorišče ob izgradnji štiblca planirano in s tem starejša stratifikacija v celoti uničena. <p/> Raziskali smo tudi predel pred lesenimi vrati ob severni steni hiše, domnevnim prvotnim vhodom v stavbo. Pas med steno hiše in oporniki strehe je bil ob izgradnji nove strešne konstrukcije v 1970-ih letih nasut in delno izravnan z debelim kamenjem, peskom, gradbenim materialom in gospodinjskim odpadom. Spodaj je ležalo nekaj zemljenih plasti, povezanih z izgradnjo prizidka s črno kuhinjo in lončeno pečjo. Temelj kamnite stene za lončeno pečjo je bil vkopan 50 cm globoko skozi debelo ruševino 80 cm širokega suhega zidu, ki je potekal vzporedno s severno steno kleti oz. hiše na oddaljenosti 1,40 m. Morda je zid tvoril temelj zaprtega prizidka ob hiši ali pa je le kot škarpa utrjeval in izravnaval pohodno površino pred nekdanjim vhodom v stavbo. Severno ob zidu smo dokumentirali dve leseni stojki, morda opornika pultne strehe, katere obstoj izpričujejo tri zasekanine za nosilne tramiče v severni steni hiše. Izkopani zid in kamnita stena kleti sta bila vkopana v sterilno osnovo zemljišča. Severno od odkritega suhega zidu smo izkopali več zaporednih zemljenih depozitov s številnimi novoveškimi najdbami. V skrajnem zahodnem delu izkopišča smo dokumentirali nekaj plasti, ki so tod nalegale na brežino in so vsebovale odlomke visokosrednjeveške lončenine. <p/> Veliki strojni izkop pred vhodom v klet na zahodni strani stavbe smo zaradi statične ogroženosti zahodnega zidu kleti le očistili in izravnali. V zahodnem profilu smo med drugim dokumentirali tri plasti z visokosrednjeveškimi najdbami. Lončenina je tako rekoč identična najdbam iz starejše faze gradu na Malem gradu v bližnjem Kamniku in jo okvirno datiramo v 11. ali 12. stoletje, v čas, ko se je pričelo razvijati vaško naselje Nevlje ob stari farni cerkvi.