Pomeni nastanek alg začetek konca vašega akvarija? <p/> Sladkovodne alge so grožnja vodnemu življenju v akvariju. Alge so izjemno trdožive, ko pride do preživetja in širjenja po akvarijski posodi, zato boste morali biti vztrajni, da se boste rešili te težave. Če ga nimate pod nadzorom, bo akvarij postal sistem za proizvodnjo strupene vode, kar bo zelo škodovalo vašim ribam. To lahko preprečite tako, da spoznate kaj se v vašemu akvariju dogaja in kaj storiti glede tega. Pri algah je najbolje njihov nastanek preprečiti. To storite tako, da menjate vodo vsak teden, saj alge ne morejo uspevati, ko je v akvariju nova voda in pri upoštevanju ostalih vzdrževalnih del. Nekatere vrste alg so užitne, kot precej ostalega morskega rastlinja, in so vir hrane v mnogih delih sveta. Obstaja na stotine užitnih vrst, ki vsebujejo vitamine in minerale. Prav tako se jih uporablja kot gnojilo in hrano za živino. V sladkovodnih akvarijih obstaja kar nekaj vrst alg, ki preživijo s hranili v vodi. V nekaterih primerih služijo akvarijske alge kot hrana za prebivalce akvarija, kot so garnele in polži, toda če njihova rast ni pod nadzorom, so lahko grožnja ostalemu akvarijskemu življenju. Pogosto prisotne v novo nameščenih akvarijih so rjave alge. Prav tako uspevajo v slabo razsvetljenih akvarijih, kjer so fosfatni nivoji visoki, medtem ko so nivoji dušika nizki. To so sluzaste in mehke alge, ki jih najdemo na akvarijskemu steklu, v substratu in v dekoracijah. Rjave alge ob prisotnosti močne luči izginejo, še vedno pa lahko ostanejo v temnejših predelih akvarija. V nasprotju zelene alge uspevajo v akvarijih z močno svetlobo. Pojavijo se kot zelene pike na akvarijskih rastlinah in na steklu akvarija. Kosmate alge in nitaste alge se pojavijo kot niti v vodi. V akvarijih uspevajo, če je v vodi previsoka količina železa. Zlahka se jih odstrani s pomočjo palčke, okrog katere jih ovijete. Nitaste alge rastejo na listih rastlin, najdemo jih na konicah listov in lahko dosežejo dolžino 30 cm. Kosmate alge običajno rastejo ob vznožju rastlin, po substratu in včasih tudi po dekoraciji. So zeleno sive barve in zrastejo do približno 4 cm. Večina akvaristov se ne obremenjuje s temu algami, saj se z njimi prehranjujejo nekatere ribe. Sladkovodne garnele kot Caridina Japonica pa se prehranjujejo z nitastimi algami. Vrsta alge, ki poudari izgled akvarija, je bradata alga. Te alge tvorijo preprogo, ponavadi prekrivajo kamne in liste rastlin. Nastajajo bližje viru svetlobe. So mehke in spolzke in hitro zrastejo do največ 3 cm. Bradate alge potrebujejo konstanten vir svetlobe, pogoste pa so v akvarijih brez rastlin in se jih ročno precej težko odstrani. S tem, ko daste v vodo ribe, ki se prehranjujejo z algami, konstantno zmanjšujete učinek, ki ga imajo lahko alge na akvarij. Ribe kot so indijske mrenice, algojede lisičke in pikčasti oklepničarji, so odlična pomoč pri njihovem zmanjševanju. Preden jih predstavite drugim ribam v akvariju, preverite, če so lahko skupaj v akvariju, saj v nasprotnem primeru ne bodo dobro opravljali svoje naloge pri čiščenju alg. V majhnih deležih dodajo alge akvariju barvitost in življenjskost. Poleg tega, da so hrana nekaterim bitjem v akvariju, lahko dajejo tudi zavetje za majhne ribe. Prav tako so dober pokazatelj neravnotežja v sistemu. Alge pokažejo, kdaj je preveč hranil v vodi. Prevelika količina hranil indicira, da morda preveč hranite ribe in da morda nekatere rastline izločajo hranilne snovi. Prav tako lahko alge nakazujejo tudi, da morate biti pozorni na akvarijsko vodo, saj je le-ta lahko škodljiva za ribe in rastline. Rast sladkovodnih alg je odvisna od obstoječih pogojev v akvariju. Rast alg je pogojena s tremi pogoji: z vodo, svetlobo in hranilnimi snovmi. Z nadziranjem teh treh virov je glavni korak pri preprečevanju njihove rasti in povzročanju škode. Svetlobo lahko nadzorujete tako, da postavite akvarij stran od sončne svetlobe, umetne svetlobe pa se ne sme uporabljati več kot osem ur na dan. Umetna svetloba ne sme biti premočna, dobro pa je namestiti tudi avtomatsko stikalo s časovnikom. Prehranjevalne navade rib se od vrste do vrste razlikujejo. Zaradi nadzorovanja nivojev fosfatov, ki služijo kot hrana algam, je pomembno, da ribe ne hranite prekomerno, saj se bo s tem nivo fosfatov povečal. Če so se ribe najedle, v akvariju pa so še ostali koščki hrane, jih nemudoma odstranite. Poleg tega je pomembna tudi redna menjava vode, kar preprečuje, da se povečajo nivoji fosfatov in nitratov. Zamenjajte vsaj 10 do 15% vode enkrat na teden in postrgajte alge, ki se držijo stekla. Testiranje vode vam bo prav tako omogočalo nadzor nad nastankom alg. Pripravki, ki vam pomagajo pri nadzoru nad algami: <p/> Amtra algenmaster - Deluje tako, da škoduje presnovi alg in odpravlja nastanek alginih trosov <p/> Amtra system clean - Pomemben pripravek pri menjavi vode. Odstranjuje amoniak in nitrite, reducira nitrate, nevtralizira ostanek hrane, biološko razgrajuje sprhnel les in mulj. <p/> Amtra algen control - 3 mesečna zaščita proti algam. Veže skupaj organske produkte in prikrajša alge za hranilne snovi.


Inštitut za narodnostna vprašanja je v okviru nadaljnjega obeleževanja osemdesetletnice svojega znanstvenega dela na področju etničnosti, nacionalizma, manjšinskih in mejnih študij organiziral mednarodno konferenco Transnacionalne etnične skupnosti: država in njena diaspora, ki je potekala 21. in 22. junija v prostorih Fakultete za druzbene vede v Ljubljani. V ospredje akademske razprave je bilo postavljeno vprašanje, kako sodobne nacionalne države upravljajo odnos med seboj in skupnostmi, ki jih štejejo za svoje etnične diaspore. Predstavljeni so bili primeri Izraela, Nizozemske, Hrvaške, Slovenije, Nemčije, Kitajske in arabskih držav. Poleg strokovnih nastopov uglednih mednarodnih avtoritet na tem področju - prof. Sammy Smooha, prof. Ton van Naerssen, prof. Mladen Klemenčič, dr. Irena Šumi - in mladih strokovnjakov je konferenca ponudila tudi aktivno izmenjavo mnenj in stališč z zainteresiranim občinstvom. Za dodatne informacije o konferenci si oglejte spletne strani konference:


Kaj potrebuješ: plastično vrečko in zamrzovalnik. <p/> Postopek: Zloži svojo jakno in jo položi v plastično vrečko. Vrečko postavi v zamrzovalnik in pusti tam čez noč. Ledeno nizke temperature uničijo vse bakterije, ki povzročajo neprijeten vonj in se razmnožujejo v toplem in vlažnem okolju. S takšnim načinom čiščenja boš svojo najljubšo jakno tudi veliko dlje časa ohranila v prvotnem stanju (pranje in sušenje vsakič znova nekoliko poslabšata njeno stanje). <p/> Opomba: Takšen način čiščenja pride v poštev le, če na jakni nimaš nobene umazanije od hrane/pijače in želiš z jakne odstraniti le bakterije in neprijeten vonj. V kolikor je jakna umazana ti seveda ne preostane drugega, kot da jo opereš v pralnem stroju.


Povpraševanje po leseni gradnji je na splošno večinoma še precej skromno, zato je smiselno, da jo države z različnimi ukrepi spodbujajo. <p/> Finski program pospeševanja lesene gradnje že kaže rezultate <p/> Pri gradnji je v zadnjih letih spet bolj priljubljena uporaba lesa, ki jo nekatere države spodbujajo s posebnimi ukrepi. Tako je tudi na Finskem, kjer izvajajo sedemletni program pospeševanja lesene gradnje, ki že kaže rezultate. Kot je ocenil skrbnik programa Petri Heino, so med ključnimi ukrepi spremembe zakonodaje in finančne spodbude. <p/> Povpraševanje po leseni gradnji je na splošno večinoma še precej skromno, zato je smiselno, da jo države z različnimi ukrepi spodbujajo, je ocenil Petri Heino s finskega ministrstva za okolje. "Vlade lahko med drugim poskrbijo za spremembe zakonodaje, finančne spodbude in širjenje primerov dobrih praks za spodbujanje trajnostne gradnje," je dejal. <p/> Na Finskem so napredek po njegovih besedah uspeli doseči prav z združevanjem teh treh ukrepov. "V promocijske aktivnosti smo uspeli vključiti širok krog deležnikov," je povedal ter ob tem spomnil na velikost in posredne pozitivne učinke gradbenega sektorja. <p/> Fincem so subvencije za gradnjo lesenih hiš na voljo že nekaj let, od začetka letošnjega leta pa jih je vlada še zvišala. Njihova višina je sicer odvisna od posamezne regije; na območju prestolnice Helsinki subvencija denimo znaša 15.000 evrov. <p/> Spodbujanju lesene gradnje je na Finskem namenjen poseben program, ki ga pod okriljem ministrstva za okolje izvajajo v obdobju 2016-2022. Z njim želijo med drugim spodbujati rast mednarodno konkurenčne industrije lesene gradnje tako z vidika znanja kot domače proizvodnje in podpreti trajnostno rabo gozdnih virov. <p/> Med cilji programa so desetodstotna letna rast gradnje lesenih stanovanjskih stavb ter povečanje možnosti nalaganja ogljika v lesenih izdelkih, deleža lesa v javnih zgradbah in izvoza lesenih izdelkov. "Vmesni pregled rezultatov, izveden leta 2018, je pokazal, da so aktivnosti pozitivno vplivale na večino ciljnih področij," je poudaril Heino. <p/> Raba lesa pri gradnji je po njegovih besedah na Finskem sicer samoumevna, saj imajo obsežne gozdove, ki prinašajo večji letni prirast kot kadar koli prej. Trenutno je pri približno 110 milijonih kubičnih metrov, od česar ga posekajo med 65 in 70 odstotkov. <p/> Pomena lesa se zavedajo tudi mladi Finci. Nedavna študija je po Heinovih besedah pokazala, da 69 odstotkov deklet med 14. in 23. letom starosti podpira idejo povečanja rabe lesa. <p/> Za dodatno promocijo lesa kot obnovljivega vira in priložnosti za krepitev dodane vrednosti izdelkov si prizadeva tudi Slovenija. Država želi med drugim doseči 30-odstotni delež lesa v javnih stavbah in povečati domačo predelavo hlodovine na tri milijone kubičnih metrov letno. <p/> Kot je ocenil Heino, so izhodišča spodbudna, v prihodnje pa bo smiselno te vsebine dodatno nasloviti s spremembami zakonodaje, izobraževalnih vsebin in različnih politik. <p/> Priložnosti se ponujajo tudi pri sodelovanju med državama. "Na ministrski ravni sodelovanje neuradno že poteka, sodelujemo tudi na raziskovalnem področju, kjer so možnosti za nadgradnjo," je še dejal.


Mini TOP ponudba <p/> Rojstni dan za otroke lahko praznujete na lokacijah: Ljubljana - Poljane (center), Grosuplje ali Velike Lašče. Pripravili smo različne programe praznovanja rojstnega dne. Vse za nepozabno zabavo vašega mačka. <p/> Brezplačna vabila za vse udeležence rojstnega dne ter darilo za slavljenca! <p/> Nepozabni rojstni dan. Izbirajte med programi: <p/> 1. Igrarije - napihljiva igrala za praznovanje rojstnega dne <p/> Nov program praznovanja rojstnega dne - Igrarije za otroke. Napihljiv grad v velikosti 4,5 x 4 m, in napihljiva zabavna hišica v velikosti 3 x 2 m, ki sta kot nalašč primerna za noro rojstnodnevno zabavo za otroke. <p/> Zabavamo se v športni dvorani, kjer se igramo raznovrstne športne igrice – igre z žogo, tekmujemo med poligoni, iščemo zaklad, igramo se mumije, naredimo kakšno akrobatsko prvino na mali prožni ponjavi - " kanvasu ", se preizkusimo v hoji po vrvi... Raznorazno gibalno - tekalne in štafetne igre, zaviti in spretnostni poligoni in nadvse zanimivi majhni rekviziti, vas bodo popeljali v svet domišljije in zabave. Zabavamo pa se tudi z rojstnodnevnimi turnirji v košarki, nogometu, hokeju ali rokometu, in potem je rojstni dan lahko tudi »žogometno« naravnan:) <p/> Mini galerija


Uporaba: Puder v prahu enakomerno in lahkotno nanesite s priloženo pudrno blazinico.


Festival Speculum Artium 2019 in DigitalBigScreen 2019 <p/> 11. mednarodni festival novomedijske kulture <p/> Enajsta edicija festivala bo v Delavskem domu Trbovlje potekala med 17. in 19. oktobrom letos s številnimi gosti s celega sveta. <p/> Mednarodni festival novomedijske kulture Speculum Artiumpredstavlja avtorje in projekte na prepletu umetnosti, znanosti in tehnologije. <p/> Festival novomedijske kulture Speculum Artium je lansko leto praznoval deseto obletnico obstoja in v tem času se je uveljavil kot vodilni festival te vrste v Sloveniji, njegovo ime pa je znano tudi širom po svetu. V času svojega obstoja je gostil nekatera vodilna imena s področja visoke tehnologije, znanosti in umetnosti, kot so Hiroshi Ishiguro, Honda Robotics, Stelarc, Victoria Vesna, kot tudi domače umetnike kot so Robertina Šebjanič, Srečo Dragan in Laibach. <p/> Deseta obletnica je bila tudi priložnost za inventuro opravljenega dela in pogled v prihodnost festivala, ki je eden od le treh te vrste, ki jim Ministrstvo RS za kulturopriznava kakovost in relavantnost, zaradi česar mu nudi tudi finančno podporo pri izvedbi. V vodstvu festivala smo se odločili, da v duhu časa in razvoja tako vizualne kulture kot tehnologije, svoj fokus usmerimo v virtualne svetove in 3D okolja. <p/> Eden nosilnih projektov letošnjega leta je tako Brain Computer Hackhaton, prvi tovrstni dogodek v Sloveniji. Poleg njega velja izpostaviti tudi projekt Tree, ki sta ga skupaj pripravila ameriška umetnika Milica Zec in Winslow Porter. Projekt izkorišča nove tehnologije in 3D okolja za angažiran pristop k zelo aktualni tematiki, kar zaščita okolja in klimatske spremembe gotovo so. S pomočjo 3D okolja, haptičnih vmesnikov in zvočnih efektov nas umetnika prestavita v položaj drevesa v tropskem deževnem gozdu. Občutimo lahko kako drevo raste v svojem okolju in kako nanj vplivajo klimatske razmere. Projekt je bil predstavljen na Svetovnem ekonomskem forumu 2018 v Davosu in je požel precej zanimanja med tam zbranimi vplivneži. <p/> Prav tako se z virtualnimi svetovi ukvarja britanska umetnica Nicola Plant, ki bo na festivalu predstavila svoj projekt Parallax, ki preko zaznavanja gibanja in mimike posameznega obiskovalca, njihove misli v virtualnem okolju deli z vsemi ostalimi obiskovalci, s čimer preizkuša možnosti neverbalne komunikacije med ljudmi v svetu, ki se vse bolj pomika v navidezno resničnost. Meje v digitalnem okolju ruši tudi bolgarski novomedijski umetnik Ivan Petkov, ki se bo predstavil s svojo instalacijo My country, Your Country, ki omogoča obiskovalcem da na ekranu sami rišejo meje resničnih ali izmišljenih držav, s čimer izpostavlja dejstvo, da so meje v resnici umetna tvorba človeškega uma in ne nekaj naravnega. <p/> Ob predstavitvi svetovne produkcije pa festival ne zamemarja tudi domačih novomedijskih umetnikov. Letos se bosta med drugim predstavila Saša Nemec, s projektom Inside/Outside in Boštjan Čadež, z VR inštalacijo PD4. <p/> Zavod za kulturo DELAVSKI DOM TRBOVLJE, Trg svobode 11a, 1420 Trbovlje GSM: 051 356 893, E-pošta: info@dd-trbovlje.si


vsekakor prava odločitev <p/> Zlati paket res zlata vreden :) <p/> 03.10.2012 <p/> Ob ustanovitvi čistilnega servisa me je čakalo ogromno dodatnega dela, za katerega nisem imel časa, niti nisem bil seznanjen z vsemi zahtevami, zato sem se odločil, da kadrovske zadeve v celoti prepustim Kadrovski pisarni. Storitev je brezhibna, hitra, pa še garancijo ima. Napotili so me na zdravniški pregled, tečaj varstva pri delu, prve pomoči in izdelali oceno tveganja. Skrbijo za obnovitve zakonsko predpisanih obveznosti ter hranijo mojo dokumentacijo, do katere imam dostop preko spleta. Ob zagonu novega posla je res pomembno, da se lahko v kar se da največji meri posvečam svoji dejavnosti.


Berlusconijeve ženske <p/> Italijanski premier Silvio Berlusconi je pred časom izjavil, da se njegovemu šarmu in videzu nobena ženska ne more upreti. Mi tega sicer ne verjamemo, je pa res, da se mu marsikatera ženska ni mogla upreti. Poglejte si seznamček dam, ki naj bi jih italijanski casanova že omrežil.


Upravljanje s človeškimi viri <p/> Da so človeški viri ključni vir uspešnosti podjetja in upravljanje z njimi prioriteta, lahko zveni kot prazna fraza, če ne celo kot nadležno pametovanje. A še kako drži, saj brez zavzetosti tako zaposlenih kot vodstva dolgoročna uspešnost poslovanja enostavno ni realna. Naloga je torej, kako pritegniti in navdušiti zaposlene za skupno zgodbo, kakršnakoli pač že je. Zgodba o uspehu ali zgodba izhoda iz krize.


hm, a na Kredarci se da plačat s kartico? Če tam ostaneš brez gotovine, je bankomat res daaaaaaleč!:) Drugače je pa fino, da se npr. pri nekaterih ponudnikih vožnje po Ljubljanici lahko plača kar s kartico.


Predsednik republike Pahor na investicijski konferenci v Istanbulu: "Slovenija je pomembna za Turčijo in Turčija je pomembna za Slovenijo" <p/> Predsednik Republike Slovenije Borut Pahor se je danes, ob zaključku uradnega obiska v Republiki Turčiji, udeležil investicijske konference, katere namen je dodatna promocija slovenskega gospodarstva in predstavitev aktualnih investicijskih priložnosti v Sloveniji. Pomembne turške investitorje so poleg predsednika Republike Slovenije Boruta Pahorja nagovorili tudi podpredsednik vlade in zunanji minister Karl Erjavec, državni sekretar ministrstva za finance Mitja Mavko, predstavnik Slovenske odškodninske družbe in direktor Spirita Boštjan Skalar. Uvodoma je predsednik republike poudaril, da vlada med Turčijo in Slovenijo dolgoletno prijateljstvo in spoštovanje, kar je zelo pomembno tudi za gospodarsko sodelovanje na obeh straneh. Označil je cilj Turčije, da v prihodnjih 10-ih letih postane eno od desetih najmočnejših gospodarstev na svetu, kot navdihujoč in občudovanja vreden. "Turčija je za Slovenijo strateškega pomena in okrepiti moramo sodelovanje na vseh ravneh. Slovenija je pomembna za Turčijo in Turčija je pomembna za Slovenijo," je dejal predsednik. Predsednik Pahor je v nagovoru več kot 80 turškim investitorjem Slovenijo predstavil kot dinamično, odprto in izvozno usmerjeno državo ter potencialne investitorje povabil, naj pridejo k nam. Izpostavil je slovenski človeški potencial in izjemen geopolitični položaj Slovenije, kot stičišče Srednje in Jugovzhodne Evrope. V tem kontekstu je spomnil, da sta se s predsednikom Gülom ob včerajšnjem srečanju strinjala o izrednem pomenu iniciative Brdo Process za stabilnost Zahodnega Balkana. Priložnosti za strateško investiranje v Sloveniji je veliko, je dejal predsednik Pahor in poudaril, da je Slovenija za Turčijo zelo zanimiva, saj imata državi dobro urejene pogodbene odnose in sklenjene vse najnujnejše sporazume, na praktično vseh področjih skupnega interesa. Med najpomembnejšimi velja omeniti Sporazum o strateškem partnerstvu. Predsednik se je včeraj popoldne udeležil VI. letne konference veleposlanikov Republike Turčije, kjer je imel krajše predavanje. Po predavanju se je predsednik srečal tudi s podpredsednikom Vlade Republike Turčije Alijem Babacanom. Predsednik republike Pahor se je včeraj pozno popoldne sestal s predsednikom Vlade Republike Turčije Recepom Tayyipom Erdoğanom. Predsednik Pahor in Erdoğan sta v pogovoru ugotovila, da so učinki podpisanega strateškega partnerstva pred dvema letoma že vidni in se zavezala za nadaljnje sodelovanje. Predsednik vlade Erdoğan je pozdravil pripravljenost predsednika Pahorja, da danes v Istanbulu otvori investicijsko konferenco, ki bo turškim vlagateljem predstavila konkretne možnosti za investiranje v slovenska podjetja, za živahnejše sodelovanje med gospodarstvi obeh držav in za morebiten skupen nastop na tretjih trgih. Sogovornika sta spregovorila tudi o nekaterih vidikih sirske krize, zaradi katere se je v preteklih mesecih v Turčijo zateklo že nad 600.000 beguncev. Pri tem je Erdoğan predstavil svoj pogled na zaustavitev oboroženih spopadov v luči bližnjega zasedanja Ženeva 2, kajti brez takojšnjega ukrepanja lahko konflikt dobi širše regijske razsežnosti. <p/> Iskalnik <p/> Kontakt


Inštrukcije matematike za osnovno šolo <p/> Morda smo starš otroku, kateri obiskuje osnovno šolo in občasno ali redno potrebuje pomoč pri nalogi, ali pa dodatno učenje pred preverjanjem znanja, ker mu morda kateri od predmetov ne gre najbolje. Sami pa se več ne spomnimo vsega in mu le težko pomagamo. Običajno največ preglavic povzroča matematika. In so tako mogoče potrebne inštrukcije matematike za osnovno šolo. Matematika za marsikaterega šolarja predstavlja velik problem in potrebuje mogoče pomoč strokovnjaka pri učenju. Morda mu težave dela zgolj določena snov, kakorkoli, sami pa nismo dovolj prepričani v svoje znanje, da bi mu tudi lahko pomagali. In tako se odločimo za inštrukcije, ki so običajno najboljša možna rešitev in ustrezna pomoč v tovrstnih primerih. Pri inštrukcijah je odlično to, da se inštruktor posveča individualno otroku, si zanj vzame čas, preuči, kakšne so težave in naredi načrt učenja, zato, da bi čimprej snov postala jasna in bi jo šolar tudi razumel. Ne glede na to, ali otrok obiskuje osnovno šolo, srednjo ali morda že študira. Vsekakor gre za super način, s pomočjo katerega lahko otroku pomagamo do potrebnega in trenutno nezadovoljivega znanja. Kar je še dobro pri inštrukcijah, je tudi to, da inštruktorji ugotovijo potrebe otroka in tudi imajo pravi način ali pristop, kako ga največ naučiti v relativno kratkem času. Seveda odlična priložnost za vse tiste, katerih znanje je iz določenega predmeta pomanjkljivo. Ko otrok obiskuje osnovno šolo, je običajno najbolj pereč problem matematika in sploh, če gre za otroka, kateremu nasploh matematika ne leži, bomo iskali inštrukcije matematike za osnovno šolo. Če se bomo mora lotili sami in želeli otroku pomagati, bomo zagotovo ugotovili, da osnovna šola ni tako enostavna, kot se nam je nekoč zdela. Mogoče tudi ne bomo izbrali pravega načina učenja, kar bi podaljšalo učenje, mogoče tudi nimamo pravih izkušenj in vsekakor je drugače, če otroka uči nekdo, ki ni njegov starš.


Nemo, izredno močna pesem, pri kateri malo zmoti (vsaj mene) izvedba. <p/> Pesem ni rimana, zakaj torej zaznamovan red besed na toliko mestih? Morda za pridih arhaičnosti? No, te tale tvoja pesem (po moje) ne rabi. <p/> Meni se zdi bolj problem ritma. Bom probala kaj naredit glede tega, nekak se še lovim v takšni obliki pesmi - ampak hvala za komentar :) <p/> Ja, se mi zdi, da ritem ne pade in tudi ne zaide, če kar normaliziraš besedni red. Je pa že besedilo dovolj močno, da ne rabiš okraskov (kar zaznamovan b. r. vsekakor je in ki po moje pride v poštev (skoraj!) izključno pri lovljenju rim. <p/> Tole spodaj ni kakšna posebna "ideja", po kateri sprašuješ, ampak čisto preprosto - kako jaz vidim (berem) pesem: <p/> Tako, Lidija, sem upoštevala tvoj nasvet - pa kar tako popravila vrstni red, ker če bi spet kaj brkljala bi bilo le še bolj arhaično in še prec bolj nerodno od prve postavitve :) Hvala.


V drugem delu uspešne filmske serije se bo moral Peter Parker pod krinko super junaka Spider-Mana znova spopasti s strašnimi zlikovci, ki se pojavljajo s še bolj naprednimi tehnologijami in neverjetnimi močmi, obenem pa bo skušal držati obljubo, ki jo je dal Gwen Stacey, da je ne bo vpletal v svoje nevarno življenje. <p/> Peter Parker ne pozna boljšega občutka, kot je guganje med nebotičniki, uživanja v statusu junaka in preživljanje prostega časa z Gwen Stacey. Biti Spider-man pa ima svojo ceno, namreč samo on lahko zaščiti someščane New Yorka pred nepridipravi, ki ogrožajo mesto. Ko se pojavi Electro, se mora Peter Parker soočiti z nasprotnikom, ki je veliko močnejši od njega. Ob vrnitvi starega prijatelja Harryja Osborna Peter spozna, da imajo vsi njegovi sovražniki eno skupno točko: Oscorp. Podjetje, v katerem je nekoč delal Petrov oče in je povezano z izginotjem njegovih staršev. A Spider-man v prvi vrsti najhujše boje bije v sebi: gre za konflikt med vsakdanjimi obveznostmi Petra Parkerja in izjemno odgovornostjo Spider-mana.


Sem mamica 21 mesečnega Reneja, izredno živahnega in vztrajnega fantka, ki kadar je le možno najraje igra nogomet, kjerkoli in kadarkoli. Je zelo igriv, družaben, nasmejan, v dobro voljo spravi še tako resne in žalostne ljudi, s svojimi iskricami v očeh pa prevzame vsakega, ki se v njih zagleda. Rene se je rodil s prirojeno deformacijo desne nogice, ki se ji reče fibular hemimelia - pomanjkanje kosti fibule, ki drži stopalo in koleno v pravilni poziciji. Za deformacijo sem izvedela že v nosečnosti, saj so me zaradi izgube dveh otrok v predhodnih nosečnostih redno spremljali v Ljubljani. Glede na slabe predhodne izkušnje sem bila pripravljena na najbolj črne scenarije, ki se pa k sreči niso uresničili in je Rene drugače popolnoma zdrav in brez drugih težav. Trenutno rešujemo razliko v višini s pomočjo prilagojenih čevljev in ortoze, ki jo redno izdelujejo po meri v URI Soča v LJ, kar pa je nekje od novega leta vedno težje, saj se je noga zaradi večje obremenitve precej ukrivila v stopalu in kolenu. Zdravnica pričakuje, da bo v kratkem hoja s tako nogo nemogoča in da bo Rene pristal v invalidskem vozičku, ter svetuje čim prejšnjo kirurško obravnavo. Na Ortopedski kliniki v Ljubljani, kjer smo bili vodeni od rojstva, so predlagali amputacijo noge kot edino možno rešitev. Sama sem se aktivirala prek spleta in FB ter dobila kontakt zdravnika dr.Dror Paley-a iz ZDA, ki ima svojo kliniko na Floridi. S fibular hemimelio se ukvarja že 30 let in je uspešno operiral več kot 200 takih otrok. Začetek aprila smo ga tudi obiskali in obljubil nam je popolno okrevanje. Potrebne so 3 operacije, katere je priporočljivo opraviti pri starosti 2 let, ki znesejo skupaj z rehabilitacijo in operacijo za odstranitev fiksatorja 180.000. Obstaja možnost operacije v Milanu ter nadaljne obravnave na Floridi, kar bi nekoliko znižalo skupni znesek. Termin, ki nam ga je predlagal je 20.6.2014. Glede na to, da je dr.Paley v Italiji le 1 x letno, smo se odločili, da poskusimo na vse možne načine pridobiti potrebna sredstva in ujeti priložnost. Takoj sem oddala tudi vlogo na ZZZS, kjer pa je postopek precej dolgotrajen in po izkušnjah staršev s podobnimi težavami, največkrat le delno odobren, če sploh. Zato prosim vse, ki se jih je naša zgodba dotaknila in bi radi pomagali Reneju, da bo lahko še naprej hodil in igral nogomet, da prispevajo poljuben znesek na njegov TRR SI 56 2900 0003 2052 246 pri UniCredit Banka Slovenija d.d., Rene Muhamed Talić, Martinuči 2, 5292 Renče. Swift: BACXSI22 (za nakazila iz tujine), kot namen pa navedete ZA OPERACIJO. Iz srca se zahvaljujem vsem, ki bodo pomagačli! Amela Talić (040723408)


REDNI DELOVNI ČAS NAŠIH PRODAJALN <p/> Z izjemnim veseljem vam sporočamo, da bodo vrata naših prodajaln od 1.6.2020 naprej, odprta po rednem delovnem času. Na spodnjem popisu lahko pregledate delovni čas posameznih poslovalnic. <p/> Delovni čas prodajalne v Kopru: od ponedeljka do petka: od 8:30 do 19:00 sobota: od 9:00 do 13:00 <p/> Delovni čas prodajalne v Rogaški Slatini – Pegaz: od ponedeljka do petka: od 08:00 do 19:00 sobota: od 8:00 do 13:00 <p/> Delovni čas prodajalne v Rogaški Slatini – Outlet: <p/> od ponedeljka do petka: od 10:00 do 18:00 sobota: od 8:00 do 13:00 <p/> Delovni čas prodajalne v Ljubljani: od ponedeljka do sobote: od 09:00 do 20:00 <p/> Veselimo se, da smo vam ponovno na voljo po ustaljenem delovnem času, ter da vam bomo ponovno lahko svetovali pri izbiri čudovitih kristalnih izdelkov za vaš dom ali pa prekrasno darilo.


V nedeljo, 6. marca 2011, bo potekal koncert ansambla Bitenc. Koncert, s pričetkom ob 18. uri , bo potekal v dvorani kulturnega doma Poljane. <p/> Vstopnice bodo na voljo 2 uri pred koncertom na blagajni kulturnega doma Poljane. <p/> Več o ansamblu lahko preberete na: www.ansambelbitenc.si


Dodatne informacije o izdelku ReConvales Tonicum DOG <p/> Prehransko dopolnilo za pse z bogato energetsko sestavo in visoko koncentracijo pomembnih hranil ter lahko prebavljivimi snovi. Živalim spodbuja ješčnost, zagotavlja tekočino in visokokakovostne beljakovine, vitamine in minerale v sledeh. <p/> neješčnost <p/> prenizka telesna teža <p/> okrevanje po operaciji <p/> okrevanje po infekcijskih bolezni <p/> težko grizenje hrane zaradi bolečin v ustni votlini (zobje, dlesni) <p/> Psi do 15 kg: 1/2 stekleničke na dan, <p/> psi težji od 15 kg: 1 steklenička na dan, lahko naenkrat ali v več odmerkih, samostojno ali zamešano v hrano. <p/> Tonik se lahko daje 1-6 dni, kot mesečna kura ali trajno. <p/> Sestava: <p/> Mesni in živalski stranski proizvodi (ekstrakt govejega mesa 1,2 %, piščančja jetra 0,6 %), rastlinski stranski proizvodi, olja in maščobe, minerali.


Dva vikenda smo preživeli v Belih vodah, kjer sva z Joulom splezala Direttisimo v Visoki polici (Cima delle Cenge), takrat je tudi padla ideja za skupno turo, ki sem se ji pridružila in v odlični družbi treh navez splezala spet eno čudovito smer - Severni raz Visoke Bele špice. <p/> Klinov v sami smeri ni, razen na stičiščih z Neznano ter Hunikino smer. So pa dobre poke za frende. Zadnja zajeda je pa sladica:)... nato sledi še en lažji ratežaj, ter še en raztežaj po SV razu. Na vrhu stene sva bila po 4h. <p/> No tkole je blo ko je po prejšnem vikendu v Belih vodah Joul razpisal skupno turu: Trije kerelci iz ferajna se odpravimo v petek popoldan proti Italiji. Da pa ne bi bila čisto moška odprava pa Pečo povabi še Kajo iz ČAO. <p/> Pridemo do izhodišča, kjer je že parkiranih nekaj vozil in ugotavljamo da zna bit gužva na bivaku. Natovorimo si 25 kg ruzake, da nam bo življenje na bivaku udobno in okrog 8h zagrizemo v hrib. Ker je bil naš moto: " Če mamo pa kej, mao pa cajt. " in ker so se kolena šibila pod težkimi nahrbtniki hodimo počasi. Malo pred 11h prispemo do bivaka, kjer nas čaka 20 punc. Ženski tabor Rašice in 4 x AO akademski. Ja težko za verjet (21:3 = 7):) <p/> Ob jutranji kavi prihitijo še preostali člani AO Litija, ki so se po večini zapodili v Raz Velike bele špice. Z Joulom pa se odpraviva v Veliko Lojtrco, kjer se kratkočasiva z glasnim prepevanjem znane Humarjeve priredbe Iz El Capitana " Slišal sem tri ptičke pet... ":) iz Lojtrce sestopiva na sedlo in poplezava še po razu na Krniško Trbiško špico. Od kjer sestopiva na zahodno stran do sedla. Od tu nadaljujeva turo skozi rov in po grebenu do Velike Bele špice. <p/> Na bivaku z preostalim člani AO Litija spijemo enega mrzlega na Fitovih 40 let plezanja, nato pa se prišleki odpravijo v dolino. Večer smo preživeli z druženjem ob ognju in peki hrenovk ki nam jih je zvečer pritovoril Fotr. V nedeljo se zbudimo v mrzlo, vetrovno in megleno jutro. Kuhamo kavo za kavo in čakamo, če se bo vreme kaj izboljšalo, ker do 11h ni kazalo nič bolje se odpravimo v dolino in s tem zaključimo skupno turo. <p/> Včeraj sva z Markom Pušnikom splezala to omenjeno smer v trapezu Velikega Draškega vha.. Vstopnina za smer je relativno doug dostop, ter sestop. Smer je zelo lepa, ena lepših petic. Ima solidno skalo, dosti klinov. Nekateri raztežaji so res lepi in zračni. Nekje v zadnji tretjini sva imela naravni tuš, ki naju je čisto namočil, tko da nama ni bilo vroče. V steni sva bila sama. Za smer sva porabila 5h. Vse sem splezau v vodstvu. Res odlično izkoriščen dan v čudoviti smeri.


Teptanje ustave namesto prevzema odgovornosti <p/> Informacijski pooblaščenec je policijo zalotil pri nelegalnem pridobivanju podatkov o bralcih spletnih portalov. Namesto prevzema odgovornosti želi ministrstvo dejanja policije legalizirati. Čeprav so v nasprotju z ustavo. <p/> Če dobi nekdo opozorilo, da s svojimi dejanji krši zakone, bo, če je razumen, s temi dejanji prenehal. Policija oziroma ministrstvo za notranje zadeve pa vidita stvar nekoliko drugače – namesto prenehanja izvajanja nezakonitih aktivnosti bi te uzakonila. Pa čeprav je ta uzakonitev v nasprotju z ustavo. <p/> A pojdimo po vrsti. Na spletnem portalu podcrto.si smo januarja letos objavili poročilo Informacijskega pooblaščenca, ki ugotavlja ponavljajoče nezakonito ravnanje policije pri pridobivanju podatkov od upravljavcev spletnih portalov. Policija je namreč informacije o identiteti bralcev in piscev komentarjev na spletnih portalih od upravljavcev portalov v veliki večini primerov zahtevala brez sodne odredbe. Zakon o elektronskem poslovanju na trgu pa določa, da lahko policija take podatke pridobi le s sodno odredbo. A policija je po ugotovitvah informacijskega pooblaščenca v letu 2012 informacije o bralcih s sodno odredbo pridobila le štirikrat. V preostalih 31 primerih pa jih je zahtevala mimo sodišč. <p/> Precej medijev tem ugotovitvam ni namenjalo pozornosti. To je razumljivo – mediji, ki upravljajo s spletnimi portali, so namreč v 23 primerih podatke o identiteti svojih bralcev policiji tudi posredovali, čeprav slednja zanje ni imela sodne odredbe. Tako so tudi sami sodelovali pri kršenju zakonov. <p/> Bolj pa preseneča odziv policije in ministrstva za notranje zadeve, ki je policiji nadrejen organ. Namesto ugotavljanja odgovornosti in kaznovanja krivcev v policiji za ponavljajoče se kršenje zakonov so se na ugotovitve informacijskega pooblaščenca odzvali s kreativnim razlaganjem zakonodaje, ki da pa morda vendarle omogoča pridobivanje informacij mimo sodišč. Tako so na plano privlekli 149.b člen zakona o kazenskem postopku. Tretji odstavek omenjenega člena policiji daje možnost, da le z njeno pisno zahtevo od operaterjev zahteva podatke o lastniku ali uporabniku določenega komunikacijskega sredstva za elektronski komunikacijski promet, ki niso objavljeni v naročniških imenikih. Za pravno latovščino se skriva preprost namen: zakonodajalec je želel policiji delo olajšati v primerih, ko policija ima telefonsko številko osumljenca, ne more pa ugotoviti njegovega imena in priimka, ker številke ni v telefonskem imeniku. Policija oziroma MNZ pa sta si določbo kreativno razlagala: pod operaterje bi lahko šteli tudi upravljavce spletnih portalov, zato morajo slednji podatke dati tudi brez sodne odredbe. <p/> To rešilno bilko policije je na koncu po seriji dopisovanj med ministrstvi za pravosodje, za gospodarstvo, in za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo z namenom ugotoviti definicijo operaterja, zlomilo slednje. Povedalo je, da Zakon o elektronskih komunikacijah operaterja definira kot nekoga, ki skrbi za komunikacijsko omrežje. Tega pa spletni portali seveda ne počnejo. MNZ je zdaj zmanjkalo izgovorov in tako je konec februarja Informacijskemu pooblaščencu priznal, da je policija v skoraj vseh primerih pridobivanja podatkov ravnala nezakonito. <p/> A zgodba se tu ne konča. MNZ se je namreč odločil nezakonito početje policije uzakoniti. In sicer s spremembo zakona o kazenskem postopku (ZKP). Predlagana novela ZKP, ki je trenutno v medresorskem usklajevanju, bi tako v omenjeni tretji odstavek 149.b člena vključila tudi ponudnike storitev. S tem bi morali po tolmačenju MNZ podatke policiji na le njeno pisno zahtevo posredovati tudi upravljavci spletnih portalov. Do zdaj nezakonita praksa bi torej postala zakonita. <p/> A ta argumentacija ima eno težavo – Ustavo Republike Slovenije. Kot opozarja Informacijski pooblaščenec, Ustava v 37. členu zagotavlja tajnost pisem in drugih občil, samo zakon pa lahko predpiše, da se na podlagi odločbe sodišča za določen čas ne upošteva varstvo tajnosti pisem in drugih občil in nedotakljivost človekove zasebnosti, če je to nujno za uvedbo, ali potek kazenskega postopka ali za varnost države. Nadalje je ustavno sodišče v svoji odločbi iz leta 1997 odločilo, da ni zagotovljena le tajnost vsebine komunikacije, torej na primer vsebine pisma, temveč tudi okoliščine komunikacije, torej kdo je s kom komuniciral in kdaj. Tako so tudi podatki o tem, kdo je dostopal do nekega spletnega portala ali na njem puščal svoje komentarje, ustavno zaščiteni komunikacijski podatki. Policija pa jih lahko zato pridobi le s sodno odredbo, ne glede na to, kakšen zakon si napiše. Ustava je namreč kot najvišji pravni akt nad zakonom. In glede na izkušnje z jugoslovanskimi tajnimi službami je razumljivo, zakaj je ustava tako stroga pri pridobivanju komunikacijskih podatkov. <p/> Namere policije oziroma notranjega ministrstva pri spreminjanju zakona o kazenskem postopku so zato skrb vzbujajoče. Ne toliko z vidika želje organov po lažjem pridobivanju podatkov o bralcih spletnih portalov, ampak zaradi namena očitnega izigravanja ustavnih določil. Slednja so temelj pravne države, njihovo teptanje pa nas kot družbo spravlja v veliko nevarnost. <p/> Zato bi organi pregona morali, v kolikor si komunikacijske podatke želijo pridobivati mimo sodišč, to željo doseči po pravni poti. Tako, da predlagajo spremembo Ustave. Ta pot je seveda neprimerno težja kot dopolnitev zakona – terja namreč soglasje dveh tretjin poslancev državnega zbora. A je edina dopustna. In edina, ki bi sprožila ustrezno javno razpravo o predlaganih spremembah. <p/> Če bi bil predlog spremembe ZKP kljub temu sprejet in bi policija nato komunikacijske podatke v nasprotju z ustavnimi določbami začela pridobivati mimo sodišč, pa se bomo soočili še z eno težavo. Tako pridobljenih dokazov sodišča ne bodo smela upoštevati, saj bodo pridobljeni nezakonito. Zaradi nezakonito pridobljenih dokazov pa so na primer bili oproščeni akterji v zadevi balkanski bojevnik. Policija na sodišču ni znala pojasniti, kako je dobila telefonske številke obdolžencev, katerim je nato prisluškovala. Številke namreč niso bile javno objavljene. V skladu z ustavo bi morala dokazati, da jih je dobila zakonito – bodisi s sodno odredbo od mobilnega operaterja bodisi na kak drug zakonit način, na primer od policijskih sodelavcev. Sodniki so nato odločili tako, kot so po ustavi in zakonu dolžni. Nezakonito pridobljene prisluhe so zavrgli in večino obdolžencev oprostili. Po takratnih besedah direktorja uprave kriminalistične policije Jurija Fermeta je policijo sodba "šokirala". No, zgodovina se zdaj ponavlja, novi šoki pa nas, kot kaže, čakajo že za naslednjim vogalom.


Štorklje v Frankovem naselju <p/> Škofja Loka - Pred približno dvema mesecema so krajani Frankovega naselja v Škofji Loki opazili par štorkelj, ki sta v skrbi za naraščaj začela graditi gnezdo. "V naših krajih vsako pomlad opazimo štorklje na Sorškem polju. Ni jih veliko, vendar smo jih veseli, tokrat pa se je prvič zgodilo, da pri nas štorklja družina tudi gnezdi," nam je povedal Franc Cegnar, gospodar Lovske družine Soriško polje. Zanimivo in neobičajno dolgonogo ptičjo družino za škofjeloško območje lovci in tudi krajani z veseljem opazujejo, med drugim tudi skrb staršev, ki za svojega potomca vsak dan s Sorškega polja v kljunu prineseta nekaj hrane.


Kronična bolečina v zapestju <p/> Kronična bolečina v zapestju se pojavi postopoma in navadno ni posledica akutne poškodbe. Najpogosteje so prizadete kite in kitne ovojnice zaradi ponavljajočih obremenitev. Med njimi so najpogostejša vnetja kit zapestja, natančneje vnetje kite iztegovalke palca palca (Mb. DeQuervain), ciste kitnih ovojnic ali sklepne ovojnice in burzitisi v predelu zapestja. <p/> Pojavljajo se tudi okvare zapestnih koščic zaradi prekrvitvenih motenj, kronične raztrganine vezi, nestabilnost zapestja in obrabne spremembe. Možni vzrok bolečin so tudi tumorske spremembe. <p/> Prepoznajte simptome <p/> Najbolj splošni simptom je kronična bolečina, ki je večinoma vezana na gibanje oz. obremenitev. Ob nestabilnosti se bolečina stopnjuje pri določenih gibih v zapestju. <p/> Alarm za obisk ortopeda <p/> Kadar občutite bolečino v zapestju, ki traja več tednov, je čas, da obiščete ortopeda. <p/> Pot do diagnoze <p/> Klinični pregled s strani ortopeda orientacijsko opredeli naravo težav oz. prizadete strukture zapestja. Osnovna preiskava je RTG zapestja v različnih projekcijah. Za natančno razjasnitev opravimo UZ ali MRI preiskavo zapestja. V primeru suma na nestabilnost z raztrganjem vezi zapestja dodatne podatke pridobimo s kontrastnim slikanje z MRI. <p/> Metode zdravljenja <p/> Pri vnetnem vzroku bolečin v zapestju je za krajše obdobje priporočljiva imobilizacija. Fizikalna terapija najprej vključuje protivnetna obsevanja z visokoenergijskim laserjem (HIL), in super magnetoterapijo (SIS). Sledijo individualne vaje za razgibavanje in raztezanje kit. <p/> Pri začetnih degenerativnih procesih pridejo v poštev tudi minimalno invazivni artroskopski operativni posegi. <p/> V primeru nestabilnosti, okvare zapestnih kosti zaradi prekrvitvenih motenj ali drugih kompleksnejših stanj po poškodbah, pridejo v poštev zahtevnejši kirurški posegi.


Predstavitev knjige je bila v Ljubljani v remizi Železniškega muzeja. Občudovali smo knjigo in stare muzejske lokomotive! <p/> Uvod je pripravil ravnatelj muzeja Mladen Bogić. <p/> Predstavitve knjige se je udeležila Stanka Golob (na sredi s kapo), avtorica naslovne slike knjige. Slika je narejena iz peska. Poleg te, so v knjigi objavljene še tri njene slike. <p/> Slike s predstavitve v Tolminu, 20.01.2011 Knjižnica Tolmin <p/> Avtorja in knjigo je predstavil Peter Pavletič, bibliotekar iz knjižnice Cirila Kosmača Tolmin (levo). Uvod h knjigi in podrobnejše informacije o železniški progi skozi Baško grapo je predstavil ravnatelj Železniškega muzeja iz Ljubljane Mladen Bogić (v sredini). <p/> Predstavitev je bila odlično obiskana. Avtor je imel intervju za lokalno televizijo, ki je o prireditvi pripravila tudi reportažo. Ta dan je avtor sodeloval še v pripravi oddaje na Radiu Koper, kjer je predstavil knjigo in Južno železnico ter progo skozi Baško grapo. <p/> Avtor Marko Košir (desno) med zanimivo predstavitvijo svoje knjige. <p/> V knjigi so objavljene slike iz peska umetnice Stanke Golob. Bila je z nami na prireditvi in v zahvalo ter v spomin je predala svojo posebej narejeno sliko iz peska Železniškemu muzeju iz Ljubljane. Na fotografiji jo predaja ravnatelju Mladenu Bogiću.


Pravilnik o standardih in normativih za financiranje in izvajanje javne službe na področju izobraževanja odraslih <p/> Pravilnik o standardih in normativih za financiranje in izvajanje javne službe na področju izobraževanja odraslih : Uradni list RS, št. 180/20 Pravilnik o standardih in normativih za financiranje in izvajanje javne službe na področju izobraževanja odraslih (Uradni list RS, št. 180/20) Pravilnik o standardih in normativih za financiranje in izvajanje javne službe na področju izobraževanja odraslih (Uradni list RS, št. 180/20) <p/> Naslov ang. "Rules on norms and standards for funding and provision of public service in adult education" <p/> Na podlagi 10., 25., 47., 55. in 58. člena Zakona o izobraževanju odraslih (Uradni list RS, št. 6/18) ministrica za izobraževanje, znanost in šport izdaja <p/> I. SPLOŠNA DOLOČBA <p/> 1. člen <p/> (vsebina pravilnika) <p/> S tem pravilnikom se določa: <p/> - metodologija za določitev vrednosti javnoveljavnega izobraževalnega programa osnovne šole za odrasle (v nadaljnjem besedilu: program osnovne šole za odrasle), <p/> - metodologija za določitev vrednosti svetovalne dejavnosti v izobraževanju odraslih (v nadaljnjem besedilu: svetovalna dejavnost), <p/> - obseg javne službe na področju izobraževanja odraslih (v nadaljnjem besedilu: javna služba) in <p/> - standardi prostorov in opreme za izvajanje javne službe. <p/> 2. člen <p/> (pomen izrazov) <p/> Izrazi, uporabljeni v tem pravilniku, imajo naslednji pomen: <p/> 1. Semester je del šolskega leta, ki traja 6 mesecev. <p/> 2. Standardni oddelek je oddelek, oblikovan iz udeležencev enega razreda. <p/> 3. Kombinirani oddelek je oddelek, oblikovan iz udeležencev zaporednih razredov, če to ni mogoče, pa iz udeležencev razredov, med katerima je največ en razred. <p/> 4. Izvajalec javne službe je javna organizacija za izobraževanje odraslih (v nadaljnjem besedilu: izvajalec). <p/> 5. Neposredno svetovalno delo je del svetovalne dejavnosti, ki jo opravi strokovni delavec neposredno z udeležencem. <p/> II. VREDNOST PROGRAMA OSNOVNE ŠOLE ZA ODRASLE <p/> 3. člen <p/> (elementi za določitev vrednosti) <p/> (1) Vrednost programa osnovne šole za odrasle je seštevek stroškov dela in izdatkov za blago in storitve, potrebnih za izvedbo programa osnovne šole za odrasle, upoštevajoč obseg izobraževalnega programa. Za izvajalca, katerega ustanoviteljica je država, se v vrednost programa šteje tudi materialne stroške za obratovanje za izvajanje programa osnovne šole za odrasle. <p/> (2) Stroški dela vključujejo plače, prispevke delodajalca, stroške iz dela in druge prejemke delavcev, določene v 4. in 5. členu tega pravilnika. <p/> (3) Izdatki za blago in storitve vključujejo stroške, vezane na izvedbo programa, kot na primer učila in učni pripomočki kot drobni inventar, strokovna literatura, potrošni material za pripravo in izvedbo pouka, telekomunikacijske povezave (telefon, internet), material za tiskanje (papir), nadomestila delavcem (npr. dnevnice), čistila, stroški plačilnega prometa, usposabljanje in izobraževanje strokovnih delavcev. <p/> (4) Materialni stroški za obratovanje vključujejo stroške ogrevanja, vode, elektrike, odvoza odpadkov, vzdrževanja računalniške opreme in podobno. <p/> 4. člen <p/> (strošek dela) <p/> (1) Za določitev stroška dela učiteljev, ki izvajajo program osnovne šole za odrasle, se kot obračunski element uporabi 39. plačni razred: <p/> - za standardni oddelek z obveznostjo izvajanja 450 ur neposrednega organiziranega izobraževalnega dela, kar vključuje tudi ure dopolnilnega in dodatnega pouka, v okviru polnega delovnega časa v semestru, <p/> - za standardni oddelek na narodno mešanem območju Slovenske Istre z obveznostjo izvajanja 486 ur neposrednega organiziranega izobraževalnega dela, kar vključuje tudi ure dopolnilnega in dodatnega pouka, v okviru polnega delovnega časa v semestru, <p/> - za standardni oddelek na narodno mešanem območju Prekmurja z obveznostjo izvajanja 522 ur neposrednega organiziranega izobraževalnega dela, kar vključuje tudi ure dopolnilnega in dodatnega pouka, v okviru polnega delovnega časa v semestru. <p/> (2) Za določitev stroška dela organizatorjev izobraževanja odraslih, ki organizirajo program osnovne šole za odrasle, se kot obračunski element uporabi 39. plačni razred: <p/> - za standardni oddelek z obveznostjo 20 odstotkov delovnega časa od polnega delovnega časa v šestih mesecih, <p/> - za standardni oddelek na narodno mešanem območju Slovenske Istre z obveznostjo 20 odstotkov delovnega časa od polnega delovnega časa v šestih mesecih, <p/> - za standardni oddelek na narodno mešanem območju Prekmurja z obveznostjo 20 odstotkov delovnega časa od polnega delovnega časa v šestih mesecih. <p/> (3) Strošek dela na ostalih delovnih mestih, potrebnih za izvajanje programa osnovne šole za odrasle, se vrednoti v višini 25 odstotkov vrednosti stroška dela učiteljev, kar vključuje poslovodenje, administracijo, računovodstvo, tehnično delo in dodatno delo zaradi specifičnih potreb ciljnih skupin. <p/> (4) Obračunski element iz prvega in drugega odstavka tega člena se s sklepom ministra uskladi s povprečnim plačnim razredom učiteljev v osnovni šoli po vsakih treh letih izvajanja programa osnovne šole za odrasle, če je povprečje plačnih razredov višje od 39. plačnega razreda. <p/> 5. člen <p/> (izdatki za blago in storitve) <p/> Izdatki za blago in storitve za izvedbo programa osnovne šole za odrasle se vrednotijo v višini 15 odstotkov vrednosti stroška dela učiteljev iz prvega odstavka prejšnjega člena. <p/> 6. člen <p/> (materialni stroški za obratovanje) <p/> Materialni stroški za obratovanje za izvedbo programa osnovne šole za odrasle se vrednotijo v višini 50 odstotkov vrednosti stroška dela učitelja iz prvega odstavka 4. člena tega pravilnika. <p/> 7. člen <p/> (vrednost oddelkov v programu osnovne šole za odrasle) <p/> (1) Vrednost posameznega standardnega oddelka v programu osnovne šole za odrasle na semester se izračuna tako, da se za: <p/> 1. strošek dela učiteljev upošteva 5 mesecev, <p/> 2. strošek dela organizatorjev izobraževanja odraslih upošteva 6 mesecev, <p/> 3. strošek dela na ostalih delovnih mestih, potrebnih za izvajanje programa osnovne šole za odrasle, upošteva 6 mesecev, <p/> 4. izdatke za blago in storitve za izvedbo programa osnovne šole za odrasle upošteva 6 mesecev in <p/> 5. materialne stroške za obratovanje za izvedbo programa osnovne šole za odrasle iz četrtega odstavka 3. člena tega pravilnika upošteva 6 mesecev. <p/> (2) Vrednost kombiniranega oddelka v programu osnovne šole za odrasle na semester se izračuna tako, da se vrednost standardnega oddelka iz prejšnjega odstavka tega člena poveča za 10 odstotkov. <p/> (3) Vrednost standardnega ali kombiniranega oddelka v programu osnovne šole za odrasle se zniža za polovico v primeru, če je oddelek oblikovan na podlagi tretjega odstavka 8. člena tega pravilnika. <p/> 8. člen <p/> (oblikovanje oddelkov) <p/> (1) Normativ za oblikovanje standardnega oddelka v programu osnovne šole za odrasle je najmanj 10 in največ šestnajst vpisanih udeležencev. <p/> (2) Normativ za oblikovanje kombiniranega oddelka v programu osnovne šole za odrasle je najmanj 6 in največ 10 udeležencev. <p/> (3) Ne glede na prvi in drugi odstavek tega člena se normativ za oblikovanje standardnega ali kombiniranega oddelka v programu osnovne šole za odrasle v soglasju z ministrstvom iz utemeljenih razlogov lahko zniža na najmanj 4 vpisane udeležence. <p/> (4) Število udeležencev, določeno za oblikovanje oddelkov iz prvega odstavka tega člena, je lahko v soglasju z ministrstvom večje za 2 udeleženca. <p/> (5) Število udeležencev, določeno za oblikovanje oddelkov iz drugega odstavka tega člena, je lahko v soglasju z ministrstvom večje za 1 udeleženca. <p/> III. VREDNOST SVETOVALNE DEJAVNOSTI <p/> 9. člen <p/> (elementi za določitev vrednosti) <p/> (1) Vrednost svetovalne dejavnosti je seštevek stroškov dela in izdatkov za blago in storitve, potrebnih za izvedbo svetovalne dejavnosti. <p/> (2) Stroški dela vključujejo plače, prispevke delodajalca, stroške iz dela in druge prejemke delavcev, določene v 10. in 11. členu tega pravilnika. <p/> (3) Izdatki za blago in storitve vključujejo stroške, vezane na izvedbo svetovalne dejavnosti, kot na primer učila in učni pripomočki kot drobni inventar, strokovna literatura, potrošni material za pripravo in izvedbo svetovalne dejavnosti, telekomunikacijske povezave (telefon, internet), material za tiskanje (papir), nadomestila delavcem (npr. dnevnice), čistila, stroški plačilnega prometa, usposabljanje in izobraževanje delavcev. <p/> 10. člen <p/> (strošek dela) <p/> (1) Za določitev stroška dela strokovnega delavca, ki izvaja svetovalno dejavnost, se kot obračunski element uporabi 39. plačni razred, pri čemer je obveznost izvajanja najmanj 50 odstotkov neposrednega svetovalnega dela v okviru polnega delovnega časa na letni ravni. <p/> (2) Strošek dela delavcev na ostalih delovnih mestih, ki opravljajo druga dela, potrebna za izvajanje svetovalne dejavnosti, se vrednoti v višini 25 odstotkov vrednosti stroška dela strokovnih delavcev, kar vključuje: poslovodenje, administracijo, računovodstvo, tehnično delo in dodatno delo zaradi specifičnih potreb ciljnih skupin. <p/> (3) Obračunski element iz prvega odstavka tega člena se s sklepom ministra uskladi s povprečnim plačnim razredom strokovnih delavcev v javni službi po vsakih treh letih izvajanja svetovalne dejavnosti, če je povprečje plačnih razredov višje od 39. plačnega razreda. <p/> 11. člen <p/> (izdatki za blago in storitve) <p/> Izdatki za blago in storitve za izvedbo svetovalne dejavnosti se vrednotijo v višini 20 odstotkov od vrednosti stroška dela strokovnega delavca iz prvega odstavka prejšnjega člena. <p/> 12. člen <p/> (vrednost svetovalne dejavnosti) <p/> Vrednost svetovalne dejavnosti na letni ravni se izračuna tako, da se upošteva 12 mesecev za: <p/> - strošek dela strokovnega delavca, <p/> - strošek dela delavcev na ostalih delovnih mestih, ki opravljajo druga dela, potrebna za izvajanje svetovalne dejavnosti, <p/> - izdatke za blago in storitve za izvedbo svetovalne dejavnosti. <p/> IV. TRAJANJE URE POUKA <p/> 13. člen <p/> (trajanje ure pouka) <p/> Ura pouka v programu osnovne šole za odrasle traja 45 minut. <p/> V. OBSEG DEJAVNOSTI JAVNE SLUŽBE <p/> 14. člen <p/> (osnovna šola za odrasle) <p/> Obseg dejavnosti javne službe za izvajalca programa osnovne šole za odrasle v enem semestru se določi glede na število standardnih in kombiniranih oddelkov, oblikovanih v skladu s tem pravilnikom. <p/> 15. člen <p/> (svetovalna dejavnost) <p/> (1) Obseg dejavnosti javne službe za izvajalca svetovalne dejavnosti v koledarskem letu se določi s številom strokovnih delavcev, ki izvajajo svetovalno dejavnost. Izračuna se tako, da se sešteje vrednosti, določene po naslednjih merilih: <p/> 1. Število prebivalcev na določenem območju upravnih enot: na območju ene ali več upravnih enot, ki jih pokriva izvajalec (v nadaljnjem besedilu: območje), se na vsakih 18.000 prebivalcev, starih 15 let in več, določi en strokovni delavec. <p/> 2. Značilnosti poselitve: na območju, na katerem je gostota prebivalstva nižja od republiškega povprečja, se po razredih določi: <p/> - če je gostota prebivalstva nižja od 30 odstotkov republiškega povprečja, 0,3 strokovnega delavca, <p/> - če je gostota prebivalstva nižja od 60 odstotkov republiškega povprečja, 0,2 strokovnega delavca in <p/> - če je gostota prebivalstva nižja od 70 odstotkov republiškega povprečja, 0,1 strokovnega delavca. <p/> 3. Izobrazbena sestava prebivalstva: na območju, na katerem je delež prebivalcev, starih 15 let in več, z dokončano manj kot štiriletno srednjo šolo, nižji od republiškega povprečja, se po razredih določi: <p/> - če je delež prebivalcev, starih 15 let in več, z dokončano manj kot štiriletno srednjo šolo, višji od 100 odstotkov republiškega povprečja, 0,3 strokovnega delavca, <p/> - če je delež prebivalcev, starih 15 let in več, z dokončano manj kot štiriletno srednjo šolo, višji od 107 odstotkov republiškega povprečja, 0,4 strokovnega delavca in <p/> - če je delež prebivalcev, starih 15 let in več, z dokončano manj kot štiriletno srednjo šolo, višji od 110 odstotkov republiškega povprečja, 0,5 strokovnega delavca. <p/> 4. Razvojne posebnosti območja: na območju, na katerem je bruto plača na zaposlenega nižja od republiškega povprečja, se po razredih določi: <p/> - če je bruto plača na zaposlenega nižja od 90 odstotkov republiškega povprečja, 0,4 strokovnega delavca, <p/> - če je bruto plača na zaposlenega nižja od 95 odstotkov republiškega povprečja, 0,3 strokovnega delavca in <p/> - če je bruto plača na zaposlenega nižja od 99 odstotkov republiškega povprečja, 0,2 strokovnega delavca. <p/> 5. Prisotnost narodnih in etničnih skupin: na območju, na katerem so prisotne narodne in etnične skupine, se določi 0,2 strokovnega delavca za prisotnost posamezne navedene skupine. <p/> (2) Ne glede na določbo iz prejšnjega odstavka se pri določitvi obsega javne službe: <p/> - na vsakem območju določi obseg dela za najmanj enega strokovnega delavca, <p/> - na območju upravnih enot Ljubljana, Logatec, Vrhnika, Domžale, Grosuplje, Kamnik in Litija se določi skupaj obseg dela za največ 10 strokovnih delavcev, <p/> - na območju upravnih enot Maribor, Pesnica, Ruše in Lenart se določi skupaj obseg dela za največ 6 strokovnih delavcev. <p/> (3) Izračun števila strokovnih delavcev za izvajalce svetovalne dejavnosti v koledarskem letu na osnovi meril iz prvega odstavka tega člena je priloga sklepa iz 20. člena tega pravilnika. Izračun se na osnovi statističnih podatkov ažurira po vsakih treh letih izvajanja svetovalne dejavnosti. <p/> VI. MINIMALNI STANDARDI PROSTOROV IN OPREME ZA IZVAJANJE JAVNE SLUŽBE <p/> 16. člen <p/> (minimalni standardi) <p/> (1) Izvajalec mora imeti najmanj: <p/> 1. en prostor za svetovalno dejavnost pri samostojnem učenju, <p/> 2. en prostor za individualno svetovalno dejavnost, <p/> 3. en prostor za delo vodje izobraževalnega področja oziroma organizatorja izobraževanja odraslih, <p/> 4. en prostor za pripravo strokovnih delavcev, ki izvajajo svetovalno dejavnost in pripravo učiteljev, <p/> 5. prostore za vodstvo, administracijo in računovodstvo, če računovodske posle opravlja izvajalec sam in <p/> 6. ločene sanitarije za udeležence in za strokovne delavce. <p/> (2) Vsi prostori, v katerih se izvaja javna služba, se lahko uporabljajo tudi za druge skupne namene. <p/> (3) Vsi prostori, v katerih se izvaja javna služba, morajo imeti naravno osvetlitev. <p/> (4) Prostori morajo biti ogrevani, opremljeni z električnimi instalacijami v skladu z veljavnimi predpisi in imeti uporabno dovoljenje. <p/> 17. člen <p/> (materialni pogoji za izvajanje programa osnovne šole za odrasle) <p/> (1) Za izvajanje programa osnovne šole za odrasle mora izvajalec imeti najmanj dve učilnici. <p/> (2) Prostori, v katerih se izvaja program osnovne šole za odrasle, morajo biti tako veliki, da ima udeleženec ali strokovni delavec na razpolaga vsaj 2,5 m2 površine. <p/> (3) V prostorih iz prejšnjega odstavka morajo biti na razpolago najmanj: <p/> - mize, stoli, omare oziroma police in <p/> - interaktivna tabla. <p/> 18. člen <p/> (materialni pogoji za izvajanje svetovalne dejavnosti pri samostojnem učenju) <p/> (1) V prostoru za svetovalno dejavnost pri samostojnem učenju morajo biti na razpolago najmanj tri učna mesta. Za vsako učno mesto mora biti zagotovljenih najmanj 5 m2 površine. <p/> (2) V prostoru iz prejšnjega odstavka morajo biti na razpolago najmanj: <p/> - mize, stoli, omare oziroma police, <p/> - učna gradiva, dostop do spletnih virov in spletnih gradiv ter programov za samostojno učenje, priročniki, učbeniki, slovarji, atlasi, drobni inventar in podobno, <p/> - multimedijski računalnik s potrebno programsko in strojno opremo ter z možnostjo priključitve na internet ter tiskalnik. <p/> 19. člen <p/> (materialni pogoji za izvajanje individualne svetovalne dejavnosti) <p/> (1) V prostoru za individualno svetovalno dejavnost mora biti zagotovljenih najmanj 10 m2 površine. <p/> (2) V prostoru za individualno svetovalno dejavnost mora biti na razpolago najmanj: <p/> - miza, stoli, omare oziroma police, <p/> - svetovalni pripomočki, povezani s strokovnim delom svetovalnega delavca, kot so vprašalniki, opomniki, protokoli, e-orodja, zbirna mapa učnih izidov, baze podatkov, strokovna literatura, <p/> - multimedijski računalnik s potrebno programsko in strojno opremo in z možnostjo priključitve na internet, <p/> - telefon oziroma mobilni telefon. <p/> (3) Za terensko delo mora biti na razpolago prenosni računalnik z internetom in mobilni telefon. <p/> VII. FINANCIRANJE JAVNE SLUŽBE <p/> 20. člen <p/> (sklep) <p/> (1) Izvajalci sporočijo ministrstvu podatke o vrsti in številu oddelkov ter število udeležencev v programu osnovne šole za odrasle do 5. oktobra za prvi semester tekočega šolskega leta ter do 5. februarja za drugi semester. <p/> (2) Izvajalci sporočijo ministrstvu podatke o številu zaposlenih v svetovalni dejavnosti do 30. novembra za tekoče koledarsko leto. <p/> (3) Minister določi izvajalcem obseg dejavnosti javne službe in višino sredstev s sklepom, ki ga izda: <p/> - za program osnovne šole za odrasle do 25. oktobra za prvi semester in do 30. aprila za drugi semester in <p/> - za svetovalno dejavnost do 15. decembra za naslednje proračunsko leto. <p/> VIII. PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE <p/> 21. člen <p/> (prehodna določba) <p/> (1) Izvajalec, čigar prostori ob uveljavitvi tega pravilnika ne izpolnjujejo standardov prostorov in opreme za izvajanje javne službe iz VI. poglavja tega pravilnika, mora zagotoviti ustrezne prostore in opremo do 1. januarja 2022. <p/> (2) Uskladitev plačnega razreda za učitelja, ki izvaja program osnovne šole za odrasle in strokovnega delavca, ki izvaja svetovalno dejavnost, se s sklepom ministra prvič izvede po treh letih od začetka veljavnosti tega pravilnika. <p/> (3) Priloga k sklepu iz 20. člena tega pravilnika se s sklepom ministra prvič uskladi po treh letih od začetka veljavnosti tega pravilnika. <p/> 22. člen <p/> (prenehanje uporabe in veljavnosti) <p/> (1) Z uveljavitvijo tega pravilnika se prenehata uporabljati: <p/> - Odredba o standardih in normativih v izobraževanju odraslih (Uradni list RS, št. 43/00 in 6/18 – ZIO-1), <p/> - Odredba o strokovni izobrazbi strokovnih delavcev in o minimalnih standardih prostorov in opreme v izobraževanju odraslih (Uradni list RS, št. 82/98 in 6/18 – ZIO-1). <p/> (2) Z uveljavitvijo tega pravilnika preneha veljati 29. člen Pravilnika o normativih in standardih za izvajanje programa osnovne šole (Uradni list RS, št. 57/07, 65/08, 99/10, 51/14, 64/15, 47/17 in 54/19). <p/> Ta pravilnik začne veljati 1. januarja 2021.


Projekt kontejnerska kompresorska postaja <p/> Predstavljamo vam začetek projekta dveh kontejnerskih postaj, ki jih bomo izdelali za našega kupca. <p/> Naše stranka od nas vedno znova zahtevajo različne rešitve, zato je vsak projekt za našo ekipo nekaj posebnega. Vsaka stranka glede na potrebe, zahteve in branžo zahteva specifično obravnavo. Projekte zato obravnavamo individualno in kupcu podamo najoptimalnejšo rešitev. <p/> Tokrat bomo za naročnika, ki se ukvarja s predelavo odpadkov in potrebuje kvalitetno in zanesljivo preskrbo s komprimiranim zrakom uredili 2 kontejnerski postaji, vsaka dolžine 12 metrov. Obe kompresorski postaji sestojita iz enega fiksnega in enega variabilnega vijačnega kompresorja skupnih moči 220 kW. V kompresorski postaji bosta nameščeni dve vertikalni 2000 l tlačni posodi, hladilniški sušilnik zraka RDP 2600 OMEGA AIR, filtracija OMEGA AIR ter adsorpcijski sušilnik zraka F-DRY 2500 OMEGA AIR s točko rosišča -40 C. Kontejnerska kompresorska postaja bo urejena na ključ torej s kompletnim prezračevanjem, hlajenjem, ogrevanjem ter regulacijo za nadzor stisnjenega zraka. <p/> Več o začetku projekta si oglejte v priloženih slikah.


Projekt INNOVAge in zavod Oreli <p/> Zavod Oreli se je odzval povabilu Razvojnega c entra Srca Slovenije, ki je v okviru projekta INNOVAge imelo nalogo, da na študijski obisk v Helsinke na Finskem, pripelje zunanje strokovnjake na področju oskrbe starostnikov, teleoskrbe, e-zdravja, eko-inovacij v stanovanjih in hišah, prilagojenih starostnikom. V tem projektu sodeluje 13 evropskih partnerjev, med njimi Razvojni center Srca Slovenije kot edini slovenski partner. <p/> Glavni cilj projekta INNOVage je prenos dobrih praks v Evropi na področju aktivnega staranja in samostojnega bivanja starejših na svojem domu s podporo pametne IKT (informacijsko-komunikacijske tehnologije). <p/> Tako smo si od 10. do 12. junija 2013 ogledali aktivnosti in trenutno stanje na Finskem. Pripravili smo predstavitev našega inovativnega modela pomoči starejšim na njihovih domovih, ki smo ga razvili v Kamniku. Po uspešni predstavitvi in po organizaciji dogodkov za mreženje ter povezovanje partnerjev in zunanjih strokovnjakov partnerjev, smo opravili več sestankov. Dobili smo potrditev, da je slovenski - kamniški projekt inovativen, kvaliteten, zrasel iz potreb na terenu, podkrepljen s strokovnim znanjem in interesanten tudi za implementacijo v druga okolja. <p/> Zanimivo se nam je zdelo, da ogromno strokovnjakov razvija IKT na zelo visoko raven, premalo ali skoraj nič pa nismo slišali na temo podpornih sistemov, ki bi omogočali konkretno uporabo IKT v praksi. V Zavodu Oreli se zavedamo, da je potrebno imeti ne le orodje, temveč predvsem znanje in infrastrukturo za uporabo kvalitetno razvitega orodja.


Iz muhe slona <p/> Če pesem domačo zapojem naglas, zate derem se kot sraka. Po hiši stopicam na rahlo ves čas, ti jeziš se "Kdo koraka?". <p/> Če pridem minuto čez polnoč domov, dva dni sama si bila. Če ga le kozarček spijem, ne maraš me pijanega. <p/> Če deklico mlado pogledam v noge, se držiš, kot da te varam. Če hitro zaspim brez, da božal bi te, praviš mi, da te ne maram. <p/> Ko vdahnem globoko pred spanjem zvečer, kar naprej grdo smrčim. Če pozorno te poslušam, se zdi ti, da samo molčim. <p/> Hej, deklica, jaz ljubim te, ti pa iz muhe delaš slona, zaljubljeno nasmiham se, ti pa držiš se kot limona. <p/> Veš, deklica, jaz ljubim te. Vesel sem, ker sva midva par. Iz muhe kmalu bom napravil slona, ko te bom peljal pred oltar.


Saj nisi pozabil?!? Še vedno je v teku natečaj skupnosti učencev šole za najboljšo pesem na temo "DOLGČAS". <p/> INFORMACIJE IN NAVODILA <p/> *Na natečaju lahko sodeluje vsak učenec in učenka od 1. do 9. razreda. *Pesem na temo "DOLGČAS" je lahko napisana v svobodni pesniški obliki ali v eni od znanih oblik (npr. sonet, balada, haiku ...). *Kot pravočasno prispeli bodo upoštevani vsi izdelki, posredovani na elektronski naslov Ta e-poštni naslov je zaščiten proti smetenju. Potrebujete Javascript za pogled. do 30. marca 2020. *Izdelki bodo poslani na natečaj "ELA", najbolj izvirne pesmi pa tudi nagrajene. <p/> Dragi OŠBI-jevci, želimo vam obilo pesniškega navdiha!


Za bralce <p/> Družba Delo je bila obveščena, da kupec ni uspel zagotoviti ustreznih finančnih sredstev za nakup 79, 24-odstotnega deleža v družbi ČZP Večer, d.d.. To pomeni, da kupec ni izpolnil enega od odložnih pogojev iz Pogodbe o prodaji deleža v družbi ČZP Večer d.d., ki jo je Delo s kupcem sklenilo 26. februarja 2013 in je s tem postopek prodaje temu kupcu neuspešno končan. Delo bo z ostalimi potencialnimi kupci nadaljevalo razgovore za prodajo Večera.


Regres za letni dopust za leto 2006 <p/> 70 % povprečne bruto plače Pri izračunu zneska upoštevate podatek o višini povprečne bruto plače v RS, ki je objavljen na spletni strani Statističnega urada http://www.stat.si/indikatorji.asp?ID=6 Nad tem zneskom je potrebno plačati prispevke, kar določa 5 točka 3. člena Zakon o prispevkih za socialno varnost, ki med drugim pravi: Ne glede na prvi in drugi odstavek tega člena in ne glede na to, če je z zakoni drugače določeno, plačujejo zavezanci prispevke za socialno varnost tudi od vseh drugih prejemkov iz delovnega razmerja, vključno s stimulacijami in bonitetami ter povračili stroškov v zvezi z delom, izplačanih v denarju, bonih ali v naravi. Prispevki za socialno varnost iz prejšnjega odstavka se obračunavajo in plačujejo iz bruto prejemkov. Ne glede na prejšnji odstavek se prispevki za socialno varnost obračunavajo in plačujejo: – pri regresih za letni dopust, v delu, ki presega 70 poprečne plače predpreteklega meseca zaposlenih v Republiki Sloveniji če se izplačilo regresa opravi v dveh ali več delih, se ob izplačilu naslednjega oziroma zadnjega dela regresa ugotovi celotna višina regresa in izvrši obračun prispevkov ter poračun plačanih prispevkov od posameznih delov regresa za letni dopust. <p/> (1) Regres za letni dopust v letu 2006 znaša najmanj 145.000 SIT, oziroma v podjetjih z izgubo v preteklem poslovnem letu najmanj 128.000 SIT. <p/> (2) Regres za letni dopust v letu 2007 znaša najmanj 148.000 SIT, oziroma v podjetjih z izgubo v preteklem poslovnem letu najmanj 130.000 SIT. <p/> (3) Delodajalec in sindikat pri delodajalcu se pod pogojem, da so tekoči poslovni rezultati ugodni, lahko dogovorijo za višji znesek regresa za letni dopust kot je določen v prvem in drugem odstavku tega člena. <p/> Kaj o regresu pravi Zakon o delovnih razmerjih / mdokumenti / zak _ del _ raz.asp Zakon o delovnih razmerjih Uradni list RS, št. 42/02, 15. 5. 2002 131. člen (regres) (1) Delodajalec je dolžan delavcu, ki ima pravico do letnega dopusta, izplačati regres za letni dopust najmanj v višini minimalne plače. (2) Regres se mora delavcu izplačati najkasneje do 1. julija tekočega koledarskega leta. (3) S kolektivno pogodbo na ravni dejavnosti se lahko v primeru nelikvidnosti delodajalca določi kasnejši rok izplačila regresa, vendar najkasneje do 1. novembra tekočega koledarskega leta. (4) V primeru, da ima delavec pravico le do sorazmernega dela letnega dopusta, ima pravico le do sorazmernega dela regresa. 8. LETNI DOPUST 159. člen (trajanje letnega dopusta) (1) Delavec ima pravico do letnega dopusta v posameznem koledarskem letu, ki ne more biti krajši kot štiri tedne, ne glede na to, ali dela polni delovni čas ali krajši delovni čas od polnega. Minimalno število dni letnega dopusta delavca je odvisno od razporeditve delovnih dni v tednu za posameznega delavca. (2) Starejši delavec, invalid, delavec z najmanj 60 telesno okvaro in delavec, ki neguje in varuje otroka s telesno ali duševno prizadetostjo, ima pravico do najmanj treh dodatnih dni letnega dopusta. (3) Delavec ima pravico do enega dodatnega dneva letnega dopusta za vsakega otroka, ki še ni dopolnil 15 let starosti. 160. člen (določanje trajanja letnega dopusta) (1) Daljše trajanje letnega dopusta, kot je določeno v prejšnjem členu, se lahko določi s kolektivno pogodbo ali pogodbo o zaposlitvi. (2) Prazniki in dela prosti dnevi, odsotnost zaradi bolezni ali poškodbe ter drugi primeri opravičene odsotnosti z dela se ne vštevajo v dneve letnega dopusta. (3) Letni dopust se določa in izrablja v delovnih dnevih. (4) Kot dan letnega dopusta se šteje vsak delovni dan, ki je po razporeditvi delovnega časa pri delodajalcu za posameznega delavca določen kot delovni dan. 161. člen (pridobitev pravice do letnega dopusta) Delavec pridobi pravico do celotnega letnega dopusta, ko mu preteče čas nepretrganega delovnega razmerja, ki ne sme biti daljši od šestih mesecev, ne glede na to, ali delavec dela polni delovni čas ali krajši delovni čas od polnega. 162. člen (pravica do sorazmernega dela letnega dopusta) (1) Delavec ima pravico do izrabe 1/12 letnega dopusta za vsak mesec dela v posameznem koledarskem letu: · če v koledarskem letu, v katerem je sklenil delovno razmerje, ni pridobil pravice do celotnega letnega dopusta, · če mu preneha delovno razmerje pred potekom roka, po preteku katerega bi pridobil pravico do celotnega letnega dopusta, · če mu delovno razmerje v tekočem koledarskem letu preneha pred 1. julijem. (2) Pri izračunavanju sorazmernega dela letnega dopusta se najmanj polovica dneva zaokroži na cel dan letnega dopusta. 163. člen (izraba letnega dopusta) (1) Letni dopust je mogoče izrabiti v več delih s tem, da mora en del trajati najmanj dva tedna. (2) Delodajalec je dolžan delavcu zagotoviti izrabo letnega dopusta do konca tekočega koledarskega leta, delavec pa je dolžan do konca tekočega koledarskega leta izrabiti najmanj dva tedna, preostanek letnega dopusta pa v dogovoru z delodajalcem do 30. junija naslednjega leta. (3) Delavec ima pravico izrabiti ves letni dopust, ki ni bil izrabljen v tekočem koledarskem letu zaradi odsotnosti zaradi bolezni ali poškodbe, porodniškega dopusta ali dopusta za nego in varstvo otroka, do 30. junija naslednjega koledarskega leta, če je v koledarskem letu, v katerem mu je bil odmerjen dopust, delal vsaj šest mesecev. Če je delavec v koledarskem letu, v katerem mu je bil odmerjen dopust, delal manj kot šest mesecev, ima pravico izrabiti letni dopust v skladu s prejšnjim odstavkom. (4) Delavec, ki dela v tujini, lahko v celoti izrabi letni dopust do konca naslednjega koledarskega leta, če je tako določeno s kolektivno pogodbo delodajalca. 164. člen (sklenitev pogodbe o zaposlitvi z drugim delodajalcem) (1) Delavec izrabi letni dopust pri delodajalcu, kjer je pridobil pravico do njegove izrabe, razen če se z delodajalcem ne dogovorita drugače. (2) Ob prenehanju delovnega razmerja je delodajalec dolžan dati delavcu potrdilo o izrabi letnega dopusta. 165. člen (način izrabe letnega dopusta) (1) Letni dopust se izrablja upoštevaje potrebe delovnega procesa ter možnosti za počitek in rekreacijo delavca ter upoštevaje njegove družinske obveznosti. (2) Delavec ima pravico izrabiti en dan letnega dopusta na tisti dan, ki ga sam določi, o čemer mora obvestiti delodajalca najkasneje tri dni pred izrabo. Delodajalec mu tega ne more odreči, če to resneje ne ogroža delovnega procesa. 166. člen (neveljavnost odpovedi pravici do letnega dopusta) Izjava, s katero bi se delavec odpovedal pravici do letnega dopusta, je neveljavna. Neveljaven je tudi sporazum, s katerim bi se delavec in delodajalec dogovorila o odškodnini za neizrabljeni letni dopust, razen ob prenehanju delovnega razmerja. <p/> Regres za letni dopust za leto 2006 – negospodarstvo 1. člen S tem dogovorom se podpisniki dogovorimo o višini regresa za letni dopust za leto 2006 za javne uslužbence, za katere velja Zakon o sistemu plač v javnem sektorju (Uradni list RS, št. 70/05, uradno prečiščeno besedilo in 14 / 06). 2. člen Regres za letni dopust za leto 2006 znaša 149.000,00 tolarjev. Izplača se pri plači za mesec april 2006. Dogovor o višini regresa za letni dopust za leto 2006, Uradni list RS 36/2006 z dne 6. 4. 2006 / pokazi.asp? stran = 2287


Keramični hranilnik sovica Djeco <p/> Otroka lahko že od malih nog naučite skrbeti za denar in nekaj malega privarčevati, pri čemer vam lahko na pomoč priskoči tudi Djeco. <p/> Tu je namreč pisana in ljubka sovica v obliki hranilnika, ki ne bo le popestrila vsakega otroka, temveč se bo v njej počasi kopičil drobiž. Zakaj ne bi začel vaš malček počasi varčevati za tisto igračo, ki si jo tako zelo želi?


Zelena glina na povojnem traku 2 kosa <p/> Zelena glina na povojnem traku je z mineralnimi snovmi bogata zelena glina za terapevtsko nego mišic in sklepov. Zelena glina na povojnem traku je na soncu sušena, 100% naravna in neionizirana francoska glina, že pripravljena za uporabo. Izvrstno pomaga pri ohranjanju prožnosti sklepov ter pomiritvi utrujenih in bolečih sklepov in mišic. Primerna je za vsak tip kože in je dermatološko preverjena. <p/> Sestavine: zelena glina 98%, celulozna osnova 2%.


V soboto 29. 3. 2014, se je v Planici zaključila zimska sezona 2013/2014. Na čudovit in topel (skoraj vroč) dan je SK Triglav organiziral Državno prvenstvo za člane, ekipno za člane in za članice. Tekmovanje je potekalo na Bloudkovi velikanki (HS139). Med maloštevilnimi gledalci nas je bilo članov kluba SSK Sam Ihan največ. <p/> Naši fantje so bili zelo uspešni. Na posamični tekmi je Jernej Damjan dosegel 6. mesto, Gašper Bartol 8. mesto, Tilen Bartol 27. mesto, Rožle Žagar 32. mesto, Luka Plestenjak 35. mesto, Matej Lebar 43. mesto, David Krapež 49. mesto, Miha Kveder 50. mesto, Gašper A. Komatar 61. mesto in Gašper Štupar 74. mesto. <p/> Na ekipni tekmi smo imeli dve ekipi; 1 in 2. Med dvanajstimi ekipami je ekipa SSK Sam Ihan 1 (v postavi: Jernej Damjan, Gašper Bartol, Tilen Bartol in Miha Kveder) dosegla 2. mesto, ekipa SSK Sam Ihan 2 (v postavi: Matej Lebar, Luka Plestenjak, David Krapež, Rožle Žagar) pa 9. mesto. <p/> Čestitke za uspeh in hvala vsem za prečudovit dan!


Tiesto: Kaleidoscope Remixed <p/> 13.10.2010 <p/> Težko bi rekli, da je Tiësto še vedno zgolj trance didžej, saj se od sage In Search Of Sunrise vedno bolj odmika od pričakovanega in raziskuje meje elektronskega sveta. Kaleidoscope ni bil tisto, kar so trance puristi pričakovali, a je bil za Tiësta bolj plesen, bolj vsestranski album pomemben korak v karieri.


Avgusta 2017 smo v Vitanju izvedli astronomski večer za obiskovalce vesoljskega centra Hermana Potočnika Noordunga. Sprva smo izvedli astronomsko predavanje, preko katerega smo se spoznali z nastankom vesolja in z osnovnimi objekti, ki ga naseljujejo. <p/> Nadaljevali smo na strehi zgradbe, od koder smo opazovali planete, Luno in ozvezdija. Nekaj fotografskih vtisov z dogodka si lahko ogledate spodaj. <p/> Junija 2017 smo izvedli astronomski naravoslovni dan za 100 dijakov Srednje šole za oblikovanje in fotografijjo. Dogodek smo začeli s predavanjem o vesolju, njegovem nastanku, rojstvu zvezd in galaksij. Tako smo dobili nekaj znanja, ki nam prišlo prav pri praktičnem delu spoznavanja nočnega neba. <p/> Vodeno opazovanje ozvezdij. <p/> Večer smo nadaljevali pod nočnim nebom na Kureščku, nad Ljubljanskim barjem. Dijaki so se seznanili z ozvezdji in orientacijo po nebu, nato so si skozi dva teleskopa lahko ogledali planeta Saturn in Jupiter, nazadnje pa smo opazovali še precej bolj oddaljene objekte - dvojne zvezde, zvezdne kopice, meglice in galaksije. <p/> Revija Liza je 11. maja 2017 objavila intervju z Maticem Smrekarjem. Pogovor je tekel o zvezdah, vesolju, oddaljenostih, teleskopih in aktivnostih Zavoda Z lahkoto! Vabljeni k branju!


Olupljeni zemeljski mandlje, ki se ponašajo z visoko vsebnostjo prehranskih netopnih vlaknin, antioksidantov, vitaminov in mineralov. Še posebej vitamina E in C, oleinske kisline, kalija, magnezija in fosforja. Zemeljski mandlji so odlična podpora vašemu prebavnemu sistemu in zdrav prebavni sistem je ključ do dobrega zdravja. <p/> Presni ekološki baobab v prahu, drobTinka, 250 g <p/> Baobab je drevo, ki mu pravijo tudi "drevo življenja". Sadež tega drevesa vsebuje čudovito meso, ki ga posušijo in zmeljejo v prah. Ponaša se z visoko vsebnostjo C vitamina in je tudi odličen vir prehranskih vlaknin. <p/> Uporaba <p/> V vodo dodajte 2-4 žličke in si tako pripravite odličen osvežilni napitek. Baobab lahko dodate v vaš smuti, kosmiče, presne sladice, torte, marmelado, namaze, napitke, čaje... <p/> EU ekološki certifikat, SI-EKO-002, kmetijstvo izven EU <p/> Poreklo: Senegal <p/> Presne ekološke inkovske jagode, drobTinka, 150 g <p/> Okus presnih in ekoloških drobTinka inkovskih jagod spominja na kiselkast okus citrusov. Njihov svež okus je tako dober, da jih lahko zobate kar iz vrečke. <p/> Uporaba <p/> Uporabljajo se pri pripravah presnih sladic, klasičnih sladic, solat, sadnih prelivov, smutijev, ... <p/> EU ekološki certifikat, SI-EKO-002, kmetijstvo izven EU <p/> Ekološki presni olupljeni zemeljski mandlji, 80 g <p/> Tiger nuts, chufa ali zemeljski mandlji NISO OREŠČKI, so gomolji brez glutena, laktoze, ekološki, presni, z visoko vsebnostjo prehranskih vlaknin. So vir železa, kalija in magnezija. Odlični so tako za vegane kot vsejedce. <p/> Uporaba <p/> Naravnost iz vrečke ali pa namočeni v vodi za 24 ur, da se še dodatno zmehčajo.


Domov - Smučarski skoki - Aktualno - V Planici vse pripravljeno za veliki finale sezone 2020/21 <p/> V Planici vse pripravljeno za veliki finale sezone 2020/21 <p/> 17.03.2021 <p/> Pred finalom sezone svetovnega pokala v smučarskih skokih, ki bo na Letalnici bratov Gorišek na sporedu prihodnji teden, so svoje misli in poglede strnili predstavniki OK Planica. <p/> Enzo Smrekar, predsednik SZS in predsednik OK Planica <p/> Po treh uspešno izvedenih svetovnih prvenstvih v Sloveniji in po vseh treh izvedbah tekem svetovnega pokala je pred nami zaključek sezone s finalom v Planici. Pričakujemo vse ekipe, čudovit zaključek in vrhunsko organizacijo. Žal pa tudi tokrat, upam da sicer zadnjič, ne bo gledalcev. Tisto, kar je pomembno je to, da tudi tokrat delamo vse na temu, da bi izgubo, ki je nastala iz naslova odpovedane tekme marca lani delno pokrili. Pričakovanja so, da bo tudi ta prireditev delala s pozitivno ničlo in bo delno tudi prispevala k pokritju sezonskega manjka. <p/> To priložnost bi rad izkoristil tudi za to, da se zahvalim vsem naših zvestim pokroviteljem. Brez njih ne bi bilo možno izpeljati. Zahvala tudi vsem delavcem in sodelavcem, ki z veliko entuziazma skrbijo za to, da so naše tekme izpeljane na vrhunskem nivoju. Seveda hvala OK Planica, ki skrbi nad vsem tem in skrbi za samo izvedbo. Prepričan sem, da boste predstavniki medijev in vse ekipe začutili dobrodošlico, kljub temu, da so preventivni ukrepi strogi. Le te narekuje na eni strani stroka na drugi strani pa tudi previdnost, ki nas je letos zaznamovala kot enega od vrhunskih izvajalcev tekem svetovnega pokala pri katerih ni nikoli prišlo do kakršnih koli okužb ali odpovedi. <p/> Ko smo v mesecu decembru zaključevali svetovno prvenstvo v poletih, smo bili že nekako z mislimi tudi pri marčevskem zaključku svetovnega pokala. Takrat smo si predstavljali, da bomo zdaj v dolini pod Poncami že lahko pozdravili tudi prve gledalce v živo. Žal tudi po vseh teh mesecih in še posebej po intenzivnih razgovorih v zadnjih tednih lahko samo še ugotovimo z žalostjo, da tudi letos gledalcev še ne bomo pozdravili in da ukrepi, ki so bili v veljavi decembra, veljajo tudi zdaj. To pomeni, da bodo vsi, ki so udeleženi v tem tekmovanju, bivali v t. i. snežinki. Vzpostavljeni bosta dve področji, t. i. zeleno in sivo področje. Varovani področji, v katerih se bo tekmovanje kar čim bolj nemoteno odvijalo. Tudi za medije velja podoben režim kot decembra. Velja tako za delo v medijskem centru kot v mešani coni. <p/> Kar precej smo se ukvarjali tudi z mislijo, ki je bila živa že decembra in sicer, da bi gledalci planiško tekmovanje spremljali iz vozil. Žal tudi tu danes tega ne moremo potrditi. Ne samo velike količine snega, ki smo ga bili deležni v letošnji zimi, tudi epidemiološka situacija v Sloveniji in širši Evropi še ni tako dobra, da bi bilo to možno. Z zvestim pokroviteljem, Zavarovalnico Triglav, smo zato zopet pripravili t. i. virtualno navijaško tribuno, ki bo postavljena ob izteku Letalnice bratov Gorišek. Tam se bodo virtualni gledalci lahko vklapljali v samo tekmovanje preko orodja za oddaljena srečanja. Že zdaj bi rad vse zainteresirane povabil, da se prijavijo na spletni strani triglav.si/planica. Tam bodo potem počakali na poziv k ogledu tekme. <p/> Planica bo drugačna ne glede na vse, kar smo preizkusili že decembra. Te izkušnje so bile zelo hvaležne. Režim bo sicer podoben, a takrat smo se naučili kar nekaj stvari. Kljub ostrejši zahtevi slovenske zakonodaje, vsi udeleženci športnih dogodkov se morajo testirati na 48 ur, se bomo tega tudi držali. Zaradi dodatnega tekmovalnega dneva je tveganje za okužbo še toliko večje. Tega si ob zključku sezone ne želimo. Želimo ohraniti sloves dobrega, odličnega organizatorja in zato je bila sprejeta takšna odločitev. Pravila za tekme svetovnega pokala v smučarskih skokov so v družini FIS nekoliko drugačna in v nekaterih točkah tudi ostrejša kot smo jih vajeni kje drugje. <p/> V tem trenutku imamo prijavljenih 16 tekmovalnih ekip. Približno 186 oseb je na seznamu akreditacij. Dostop v dolino bo že od tega konca tedna naprej omejen. Najprej bo omejitev delna, od ponedeljka naprej pa je dolina za vse zunanje obiskovalce praktično zaprta. Dostop bo možen le akreditiranim osebam. <p/> Preventivni ukrepi zoper covid-19 ostajajo v veljavi še naprej. Poziv k distanci, neprestanemu nošenju FFP2 mask in razkuževanje! To je povsem na mestu. Prosim, da se tega držite vsi. <p/> Kot zanimivost lahko povem, da če smo decembra tekme gostili pod žarometi, bodo tekme med tednom potekale v popoldanskih urah, a še v pogojih dnevne svetlobe. S TV prenosom TV Slovenije pa bomo znova poskrbeli za dodatne atraktivne vložke, tako da bo tudi tokratni prenos iz Planice nekaj posebnega. Lahko povem, da imam ob boku letošnjega tekmovanja tudi poskusni odtis knjige, ki bo izšla ob letošnji Planici. Verjamem, da jo bomo vsi z veseljem sprejeli. Brata Gorišek sta usodno povezana s Planico in Planica z njima. To je še en dodaten moment letošnje Planice. <p/> Proračun je tokrat težak nekaj evrov manj kot 1,5 milijona evrov. Če to primerjamo s siceršnjimi klasičnimi finali v preteklih letih, je kar za polovico nižji. Zelo smo se morali potruditi, obrniti vsak evro in ga čim bolj ekonomično porabiti, da bo končni izračun pokazal pozitivno ničlo. Žal je odsotnost gledalcev povzročila izpad približno 35% prihodkov. Če k temu prištejemo še izgubo, ki je bila ustvarjena lani marca, situacija ni zavidljiva, ni pa neobvladljiva. Z ekipo sodelavcev v OK Planica bomo storili vse, da to izgubo tudi uspešno saniramo. Poleg zvestih pokroviteljev, ki nam vsa leta stojijo ob strani, bi se rad zahvalil še Ministrstvu za obrambo, slovenski vojski in seveda slovenski policiji, ki s svojimi pripadniki vedno poskrbi, da je Planica takšna kot je, kot smo je vajeni in verjamem, da bo tudi tokrat posebna, čeprav drugačna, ker gledalci v dolino pod Ponce ne bodo mogli priti. <p/> Aljoša Dolhar, vodja tekmovanja <p/> Čutim določeno mero odgovornosti. Letos so priprave že od vsega začetka potekale malce drugače kot po navadi. Imeli smo specifično situacijo in sicer smo na letalnici imeli tri vrste snega. Od marčevske prireditve nam je ostalo približno 4000 kubičnih metrov snega, ki smo ga shranili in potem uporabili že decembra. Na to podlago je zapadlo še precej naravnega snega. Količinsko ocenjujemo, da ga je bilo okrog 12.000 kubičnih metrov. Dodatno smo še proizvedli približno 5000 kubičnih metrov umetnega snega. Tekmom zime smo v sodelovanju z NC Planica sproti teptali doskočišče in iztek, sneg smo stiskali, ga mešali in predvsem preprečevali plazenje. Na naletu smo ravno tako ohranili smučino iz decembra. Le to smo potem morali očistiti in ponovno vrezati. Trenutno je situacija taka, da smo danes začeli z odstranjevanjem rezervnega snega, ki smo ga imeli shranjenega v izteku. S teptalnim strojem sneg razporejamo po letalnici. Naletno smučino imamo praktično že gotovo, tako da čakamo le na to, da jo odpremo in začnemo uporabljati. S strojnimi deli bomo gotovi v petek popoldne. V soboto in nedeljo načrtujemo veliko akcijo z našo ekipo, ki bo vse pripravila za torkov preizkus. <p/> Danes in jutri v Planici potekata izbirna treninga za predtekmovalce. Po jutrišnjem dnevu bomo oblikovali ekipo 20-25 predskakalcev, ki bodo skakali naslednji teden. V torek ob 15.30 uri pričakujemo prvo serijo preizkusa letalnice. Druga serija je v načrtu ob 17. uri, zato da bomo istočasno lahko izvedli test vidljivosti in pogojev. Kar se tiče vremenske napovedi moram reči, da je trenutno precej ugodna. Od torka naprej pričakujemo stabilno vreme, temperature bodo zmerne. Ponoči od -5 do -8, kar nam bo olajšalo delo. Dnevne temperature se bodo gibale od 2 do 8 stopinj. Vreme bo delno jasno do pretežno oblačno, kar je za nas bolje kot zelo jasno vreme. Upam, da je ta napoved točna. Tudi glede vetra naj bi bile razmere zelo stabilne. Tudi vreme nam gre trenutno zelo na roko. Kdo bo skočil prvi, bo znano po jutrišnjem treningu. <p/> Letos se bo v Planici zamenjala celotna žirija tekmovanja, ne samo vodja tekmovanja. Prišlo je tudi do menjave TD in ATD. V nedeljo po tekmi bomo videli kaj to pomeni. Tehnični delegat bo Ivo Greger iz Češke, ki po mojih informacijah s poleti še nima nobenih izkušenj, a je izkušen TD. Njegov asistent je moj asistent na poletih, Thomas Hasselberger iz Nemčije. Dobro sva sodelovala že na vseh letalnicah in upam, da bo to nekaj odtehtalo in da bomo kot žirija delovali usklajeno.


Menjava banke še nikoli ni bila tako preprosta! <p/> Banko Sberbank vam priporoča tudi smučarski skakalec Robert Kranjc. <p/> To, kar ste si mnogi želeli, je danes postala realnost. Odslej lahko zamenjate banko brez obiska poslovalnice, preprosto od doma. Le 15 minut potrebujete, da prek spletne strani izberete račun, ki najbolj ustreza vašim potrebam in v 8 delovnih dneh boste lahko že poslovali z novo banko. <p/> Banka Sberbank d.d. na spletni strani www.zamenjajbanko.si predstavlja svojo ponudbo in primerjavo stroškov poslovanja s transakcijskim računom pri vaši zdajšnji banki. Prek spletnega mesta lahko sestavite svoj račun ali izberete katerega izmed paketnih računov. Izbirate lahko med paketnimi računi AMZS (optimal ali exclusive), Petrol Klub (basic, gold, vip) ali Delo premium. Lahko se odločite za študentski ali upokojenski račun. Za tiste, ki še kolebajo, pa je na voljo Pr0m0 račun s posebnimi ugodnostmi. Leto dni brezplačne uporabe izbranih bančnih storitev (vodenje transakcijskega računa, klasična ali zlata plačilna kartica Activa MasterCard, pristopnina za Sberbank Spletno banko in prenosni OTP čitalec, odobritev prvega limita, večvalutni račun, brezplačni dvigi na bankomatih, kar velja tudi za vse komitente naše banke … ) je dovolj dolga doba tudi za najbolj neodločne. <p/> In kakšen je postopek za zamenjavo banke? Na spletni strani www.zamenjajbanko.si so predstavljene prednosti poslovanja s Sberbank banko ter kako nanjo prenesete poslovanje v treh enostavnih korakih brez obiska poslovalnice. Izberite račun, ki najbolj ustreza vašim potrebam ter vpišite potrebne osebne podatke. Obisk poslovalnice ni potreben, saj vas bo po vašem naročilu odprtja računa v sedmih delovnih dneh - na domu ali delovnem mestu - obiskal naš mobilni bančnik in vam prinesel vso potrebno dokumentacijo za začetek poslovanja, vključno z vašo novo bančno kartico. Že naslednji delovni dan po obisku našega mobilnega bančnika bodo vaš račun, bančna kartica in spletna banka aktivni. Seveda lahko celoten postopek opravite tudi v eni od naših poslovalnic.


Hitra. Zabavna. Corsa OPC. S 141 kW (192 KM) in navorom do 260 Nm s presežnim polnjenjem. To lahko trivratno vozilo je dovolj močno, da se od 0 do 100 km / h požene v 7,2 sekunde. Če prištejete še izpopolnjeno podvozje z elektronskim programom stabilnosti, nadzorom zdrsavanja pogonskih koles in ogromne kolutne zavore na vseh kolesih, je jasno, da gre za izjemno zmogljiv avtomobil. Corsa OPC je osredotočena na voznika in privlačna za mimoidoče. Saj veste, kako gre. Poiščite motiv in fotografirajte. <p/> Ali pa pojdite do skrajnih meja s paketom Corsa OPC Final Edition. Med dramatično črnimi poudarki so 18-palčna platišča iz lahkih kovin, letev z logotipom na maski, vstavek v zadnjem odbijaču, sijajni pokrovi zunanjih ogledal in obrobe prezračevalnih šob. Za piko na i med elegantnimi okraski poskrbijo zadnji športni spojler, temno lakirani žarometi in zatemnjena zadnja stekla.


Nazadnje urejal/a kaela 19 Nov 2011 19:16; skupaj popravljeno 1 krat <p/> SUPER! iščem že nekaj časa takooo poceni!! Verjetno jo kupim ! _________________ Činčile so prečudovite živali!


V torek 5. marca je v dvorani Narodnega doma v Logatcu potekala slovesna podelitev priznanj in nagrad za pomembne prispevke k zaščiti in reševanju. Med letošnjimi dobitniki priznanj civilne zaščite, ki se podeljujejo posameznikom in organizacijam, je bil tudi Anton Bauer, član PGD Vas-Fara, ki je prejel srebrni znak CZ.


Inzulin <p/> Inzulin je peptidni (proteinski) hormon, ki ga tvori in izloča trebušna slinavka (pankreas). Tvorijo ga t.i. ß celice trebušne slinavke iz katerih se izloča v vensko kri, ki potuje v jetra in nato naprej v sistemski krvni obtok. <p/> Zgradba inzulina <p/> Inzulin je sestavljen iz dveh polipeptidnih verig. Njegova kemijska struktura je C 254 H 377 N 65 O 75 S 6. <p/> Delovanje in učinki inzulina <p/> Inzulin deluje na številna tkiva v telesu (jetra, maščevje, mišice). Njegova osnovna naloga je skladiščenje energijskih viškov v telesu (predvsem spodbujanje sinteze glikogena iz glukoze - glikogeneza). Glavni dražljaj za njegovo izločanje je povečana količina glukoze v krvi. Inzulin ima kratek razpolovni čas, zato s padcem glukoze hitro pade tudi njegova koncentracija v krvi. <p/> Na katere celice deluje inzulin? <p/> Inzulin deluje praktično na vse telesne celice, saj so na vseh prisotni inzulinski receptorji. Razlika med celicami je v tem, da različne vrste celic vsebujejo različno število teh receptorjev (od nekaj 10 do več 100000).


Opis: Predmet raziskave je padavinska odpadna voda z avtocestnega odseka Maribor-Lenart in delovanje dveh zemeljskih bazenov za čiščenje te vode (10a in Dragučova). Vrsta in količina onesnaževal v padavinski vodi časovno in prostorsko niha, kar je odvisno od številnih dejavnikov, ki so med sabo nelinearno povezani: klima, vozišče, promet, raba ta in druge lokalne posebnosti. V Sloveniji še ni izdelane metodologije vzorčenja padavinske vode, prav tako nimamo celostne dolgotrajne študije spremljanja kvalitete te vode. V prvem delu naloge smo zbrali literaturo na temo padavinske odpadne vode, s poudarkom na slovenski. Eksperimentalni del pa predstavlja izbor objektov za čiščenje padavinske vode, primernih za vzorčenje, določitev vzorčenih parametrov, ročno vzorčenje vode na dotoku in iztoku v času padavinskih dogodkov med oktobrom 2009 in avgustom 2010. V prvi fazi smo zajeli enkratne trenutne vzorce znotraj prvega vala naliva, kasneje smo pogostost zajemov vzorcev povečali. Dobljene rezultate smo analizirali in predlagali možne dopolnitve trenutno veljavne zakonodaje za padavinsko vodo s cest ter izpeljali sklepe, ki bodo v pomoč pripravljavcem metodologije ravnanja s padavinsko vodo s cest, s poudarkom na vzorčenju te vode. Najdeno v: ključnih besedah Povzetek najdenega:... odpadne vode, objekt za čiščenje padavinske vode, onesnaževala, zemeljski bazen, vzorčenje, metodologija... Ključne besede: padavinske odpadne vode, objekt za čiščenje padavinske vode, onesnaževala, zemeljski bazen, vzorčenje, metodologija Objavljeno: 18.04.2011 Ogledov: 1163 Prenosov: 90 Polno besedilo (31,79 MB)


2. igralec sveta in verjetno najboljši igralec na peščeni podlagi v zgodovini Španec Rafael Nadal, je v finalu ATP 500 turnirja v Barceloni po tesnem obračunu premagal neugodnega rojaka Davida Ferrerja s 7:6 (1), 7:5 v nizih. Ferrer je tako še četrtič ostal praznih rok v Barceloni. Za Nadala je to prektično 7 naslov zapored, saj je od leta 2005 vedno dvignil zmagovalno trofejo, leta 2010 pa ni nastopil! <p/> Španca sta se pomerila 18 v karieri, od tega 6 x v finalih. Razmerje zmag in porazov je 14:4 za Rafaela, ki ni izgubil nobenega finala proti Davidu! <p/> Za razliko od lani je Ferrer tokrat nudil dostojen odpor, a je Nadal v ključnih trenutkih pokazal, zakaj je težko premagljiv na peščeni podlagi. V 1. nizu je obema uspel po en brejk, Nadal je rešil kar 5 brejk priložnosti Ferrerja v 12 igri, na koncu pa je suvereno dobil podaljšano igro, kjer je Ferrer osvojil le točko. Prvi niz je trajal kar 93 minut! <p/> V 2. nizu sta oba po 2 x izgubila servis, do zadnje 12 igre, ko je Rafael še s 3 brejkom končal dvoboj. Tudi drugi niz bi se lahko končal v rokah Ferrerja, ki je serviral pri vodstvu s 5:4, a je slabo zaključil smeš pri mreži in Nadala vrnil v igro, sam pa je psihološko padel! <p/> Dvoboj, ki se je igral le 2 niza je trajal 2 uri in 41 minut! <p/> " To je bil zame najtežji dvoboj na peščeni podlagi v tej sezoni. David te vedno pripelje do limita. Nekaj točk je bila prava loterija in takrat je bila sreča na moji strani, " je bil skromen Rafael Nadal. <p/> Rafael Nadal je tako prišel do 48. ATP lovorike v karieri! <p/> " Kot vedno, Rafa. Izgubil sem že 4 x, a 4 x proti največjemu, " je dejal David Ferrer, ki je letos že osvojil 3 ATP turnirje! <p/> Samo Roger Federer in Novak Djokovič sta do sedaj premagala Rafaela Nadala v finalih turnirjev na peščeni podlagi... .


Muzejske zgodbe na Koroškem radiu: Župnijska cerkev sv. Elizabete <p/> Tokratno muzejsko zgodbo, zadnjo v tem mesecu, posvečamo sv. Elizabeti. Namreč letos mineva 770 let od posvetitve mestne župnijske cerkve sv. Elizabete v Slovenj Gradcu. V ta namen bomo konec julija na Trgu svobode postavili ulično razstavo, ki bo predstavljala pomembne zgodovinske mejnike v povezavi s sv. Elizabeto in kulturno dediščino Slovenj Gradca. V muzejski zgodbi odstiramo nekatere vsebine posameznih panojev, ki bodo vidni na ulični razstavi. Muzejsko zgodbo je pripravila Aleksandra Ramšak. <p/> Foto: Franc Mihael Strauss, glavni oltar v ž. c. sv. Elizabete, 1732 (Tomo Jeseničnik). <p/> * * * * * Vsak ponedeljek ob 18.10 uri in vsako soboto ob 7.00 uri (ponovitev) lahko na Koroškem radiu poslušate muzejske zgodbe v okviru oddaje Iz zakladnice koroške kulturne dediščine, ki jih pripravljajo strokovni delavci Koroškega pokrajinskega muzeja. <p/> Datum <p/> 28 junij 2021 <p/> Dogodek je zaključen