Jerry odhaja <p/> Če bi pisanje scenarija za zaključek kariere Andreja Jermana želeli obogatiti s simboliko, bi imeli pravzaprav le dve možnosti: zmago ali padec. Žal je usoda izbrala slednjega. Najboljši slovenski smukač vseh časov in še vedno edini zmagovalec tekme svetovnega pokala na moški strani si po nedavni nezgodi v Kitzbühlu ni želel vzeti prav veliko časa za razmislek o nadaljnjih korakih. <p/> Kot bi se želel kar se da hitro rešiti bremena in potisniti kamen od srca, je kmalu po vrnitvi v Tržič naznanil nastop pred sedmo silo. Čeprav je bilo njegovo sporočilo pričakovano, pa mu še zdaleč ni bilo lahko. “ Številka 36 je bila moja zadnja številka, ki sem jo oblekel. Prišel je čas za slovo od športa, ki mi je veliko dal. Odločitev ni bila lahka. Že letos se je bilo težko vrniti in se ‘ metati ’ na glavo. Sledilo je obdobje brez pravih rezultatov. V Wengnu sem dobil novo znamenje, ‘ Zataknilo ’ se mi je koleno. Vseeno sem nastopil. Tudi na tekmi sem skorajda padel. Ženi sem dejal, da se bom odločil po Kitzbühlu. No, Kitzbühel se je odločil namesto mene. Če bi bil zdrav, bi vztrajal. A ko ne čutiš pravega prepričanja in zaupanja vase, je treba nehati. Zadovoljen sem s kariero. Vselej sem dajal maksimum. Včasih morda celo preveč. Jaz in ekipa smo delali čudeže. Imel sem privilegij, da sem se lahko ukvarjal s tem športom in delal, kar me je veselilo. Večina ljudi sanja o takšnem življenju. Imel sem to priložnost. Imel sem tudi to srečo, da sem imel ob sebi prave ljudi, ki so me podpirali, ” je s tresočim glasom na sedežu Smučarske zveze Slovenije, kamor je v zadnjih letih prihajal tako po šampanjec kot tudi na mukotrpna pogajanja z vodstvom, dejal 34-letni Tržičan. <p/> Andrej Jerman je svojo pot začel na domači Zelenici, navduševal pa v Wengu, Bormiu, Kitzbühlu, Garmischu … Čeprav je bilo njegovo sporočilo pričakovano, pa mu še zdaleč ni bilo lahko. “ Številka 36 je bila moja zadnja številka, ki sem jo oblekel. Prišel je čas za slovo od športa, ki mi je veliko dal. Odločitev ni bila lahka. Že letos se je bilo težko vrniti in se ‘ metati ’ na glavo. Sledilo je obdobje brez pravih rezultatov. V Wengnu sem dobil novo znamenje, ‘ Zataknilo ’ se mi je koleno. Vseeno sem nastopil. Tudi na tekmi sem skorajda padel. Ženi sem dejal, da se bom odločil po Kitzbühlu. No, Kitzbühel se je odločil namesto mene. Če bi bil zdrav, bi vztrajal. A ko ne čutiš pravega prepričanja in zaupanja vase, je treba nehati. Zadovoljen sem s kariero. Vselej sem dajal maksimum. Včasih morda celo preveč. Jaz in ekipa smo delali čudeže. Imel sem privilegij, da sem se lahko ukvarjal s tem športom in delal, kar me je veselilo. Večina ljudi sanja o takšnem življenju. Imel sem to priložnost. Imel sem tudi to srečo, da sem imel ob sebi prave ljudi, ki so me podpirali, ” je s tresočim glasom na sedežu Smučarske zveze Slovenije, kamor je v zadnjih letih prihajal tako po šampanjec kot tudi na mukotrpna pogajanja z vodstvom, dejal 34-letni Tržičan. <p/> Z Jermanovim tekmovalnim slovesom se končuje ena od najuspešnejših karier v zgodovini slovenskega alpskega smučanja, predvsem pa po vsej verjetnosti najbolj presenetljiva in nenadejana. Slovenci so vendarle dolgo veljali zgolj za smučarje v tehničnih disciplinah s kakšnim drznim izletom v superveleslalom. Jerman pa je zgodovino pisal v smuku, najhitrejši in za mnoge kraljevi disciplini. Za vselej bo zapisan kot prvi slovenski zmagovalec smukaške preizkušnje svetovnega pokala. Hkrati tudi ni bil muha enodnevnica, saj je zmagal kar dvakrat in bil ob tem še po enkrat drugi in tretji, svojo kakovost pa ja dokazoval in razkazoval na različnih terenih. O stabilnosti in vrhunskosti priča tudi preboj med elitno smukaško sedmerico svetovnega pokala. Kar dve zaporedni sezoni je namreč sklenil v druščini najhitrejših. Z manjšim časovnim zamikom je smukaški preobrazbi sledil tudi napredek v superveleslalomu, kjer sicer nikoli ni stopil na stopničke za zmagovalce, bil pa je dvakrat četrti. <p/> Njegovi pionirski dosežki so utrli pot tudi rojakom. Že ob njegovem prebijanju se je pod vodstvom Jožeta Gazvode, sicer smučarskega očeta, v okviru reprezentance oblikovala ekipa za hitri disciplini. “ Jerry ” je po nekaj prebliskih Petra Pena, Gašperja Šparovca in pred tem Aleša Brezavška kot prvi dokazal, da le ta ni sama sebi namen ter da je vredno vlagati tudi v smukaške vrste. “ Hitraši ” so tako postajali vse večji in boljši, posledično pa so se začeli v svetovni pokal prebijati še prebežnik iz tehničnih vrst Andrej Šporn, Rok Perko, Alek Glebov, Gašper Markič in nazadnje še obetavni Boštjan Kline. <p/> Začelo se je že zelo zgodaj, daleč stran od fotoaparatov in kamer. Kot trinajstletnik je namreč na Soriški planini svoje smučanje končal ob trku s smreko ter si pri tem zlomil obe nogi. A že na tisti točki kariere sta do izraza prišla njegova trma in vztrajnost. Že leto zatem je namreč zmagal na tradicionalnem pokalu Ponochio ter nato svojo nadarjenost razkazoval v vseh starostnih kategorijah. Žal pa je poleg smučarskega znanja nato v člansko konkurenco prinesel tudi val poškodb. Tako tudi nedavni padec v Kitzbühlu ni bil njegov edini na Streifu. Že ob prvem srečanju z znamenito progo je namreč plačal davek mladostniške zagnanosti in nemara tudi preskromnega spoštovanja. Petelinji greben je namreč zapuščal s poškodovanimi kolenskimi vezmi. Kmalu po rehabilitaciji jo je znova skupil, tokrat na ledeniku Zermatt, znova pa se je na udaru znašlo koleno. Ko je nato že kazalo, da je svoj bonus poškodb izpolnil, je leta 2004 znova padel in si še tretjič poškodoval koleno. Ob vseh teh poškodbah imajo zlom zapestja in bolečine v rami po padcu s sedežnice prav obroben položaj. <p/> Bolj usoden je bil za Jermana padec na začetku sezone 2011/12, ko je po trku ob zaščitno ograjo proge Ptice roparice v Beaver Creeku že razmišljal o koncu kariere. A odločil se je za novo rehabilitacijo poškodovanega kolena ter vrnitev v karavano svetovnega pokala. Svoj načrt je uresničil, dokončno izvedbo pa je preprečil nov padec. Tokrat v Kitzbühlu. Čeprav je prinesel “ le ” pretres možganov, vezi in kosti pa so na srečo ostale cele, je bil zadnji v njegovi karieri. <p/> Martin Pavčnik, Siol.net <p/> Največji uspehi: 2 zmagi smukaški na tekmah svetovnega pokala (Garmisch 2006/07 in Bormio 2009 / 10) in še dve uvrstitvi med najboljše 3. Šesti smukač sezone 2006/07 in sedmi smukač sezone 2007/08. Kar 11 sezon s točkami svetovnega pokala. 2. mesto na MSP (svsl, Megeve 1998)


Prenos avtorske pravice <p/> Večina avtorjev ustvarja z namenom pridobivanja premoženjske koristi. Zakonu o avtorskih in sorodnih pravicah namreč določa, da se lahko med živimi prenašajo samo materialne in druge avtorske pravice. Na avtorsko pravico ni mogoče seči s prisilno izvršbo. S prisilno izvršbo je mogoče seči samo na premoženjske koristi, ki izvirajo iz avtorske pravice. <p/> Materialne in druge avtorske pravice se prenašajo predvsem s pogodbo. Gre za prenos avtorske pravice in ne za prenos stvari, na kateri je fiksirano delo, čeprav sta običajno ta dva prenosa povezana. Sklop pravil, ki urejajo pravni promet z avtorsko pravico, imenujemo tudi avtorsko pogodbeno pravo. <p/> Omejitve avtorske pravice <p/> Čeprav je avtorska pravica monopolna, obstajajo določene omejitve. Avtor lahko svojo avtorsko pravico omeji sam, npr. s pogodbo ali oporoko. Določene omejitve pa so taksativno naštete tudi v Zakonu o avtorskih in sorodnih pravicah. Potrebno jih je razlagati v skladu z načelom "In dubio pro auctore" - V dvomu v korist avtorja! Interesi avtorja ne smejo biti nesorazmerno prizadeti. Zakonu o avtorskih in sorodnih pravicah pozna vsebinske in časovne omejitve. Med vsebinske spadata zakonita licenca in prosta uporaba. <p/> Brezplačno svetovanje


video urednik - 45.1 km od Zgornja Velka <p/> Ukvarjamo se s fotografijo, video produkcijo in ostalimi storitvami, ki jih boste našli na naši spletni strani. Fotografija in video izdelki ustavijo čas. Naše najlepše trenutke z zabav, obletnic, prireditev naredijo nepozabne. Zato naj tudi v vašem življenju nastanejo zgodbe z našo pomočjo. Ustvarili vam bomo unikatne foto in video izdelke, ki vam bodo omogočili podoživitev vaših najlepših trenutkov še enkrat. Zaupajte nam!


Zakaj GTi, če je pa tu XY <p/> Peugeot je ponudil dve posebni različici svojega malčka 208. Izbrati GTi, ali občutno cenejši XY, ki kljub nekoliko šibkejšemu agregatu zadovolji potrebe dinamičnih voznikov. <p/> Nomen est omen, ime je znamenje, pravi latinski pregovor. Za imenom Janez Novak si tako predstavljamo marljivega Slovenca, ki pa si ne vzame pravice do dopusta nekje na brisači ob morju, je voljan menjati vse nohte za zmago naših košarkašev, sta mu dve vrsti piva na izbiro povsem dovolj, tu in tam pa tudi njemu po zgledu " ta bogatih " uspe prelisičiti državo pri kakšni dajatvi ali od zavarovalnice iztisniti povračilo za škodo, ki da mu jo je na khm - ja avtomobilu tiste germanske znamke povzročil neznanec na parkirišču pred najboljšim sosedom. <p/> Ni klišejski <p/> Ob avtomobilski oznaki XY, bi utegnili biti v ospredju podobni klišeji. Iksipsilon pač. Pa niso. Peugeot 208 XY je pravzaprav zelo prijetna osvežitev in nekakšen zgled, da je tudi pri klasičnih predstavnikih B-segmenta še rezerva in da bezljanje kupcev med križance ni nujno prava rešitev, tudi za denarnice ne. Posebna oprema in dodatki malega peugeota mu precej dvignejo ugled na ulici. Drugačne poteze prednjih luči z markantnima dnevnima belima črtama, 17-palčna platišča, zadnji spojler, kromirani vložki vključno z logotipi, drzna izbira vijolične barve pri imenu... <p/> Vzporednice z nabritim GTi <p/> Znotraj je premium športni občutek prav tako zelo občuten zaradi sedežev, led razsvetljave in obrob, velikega zaslona zmogljivega, na čase preveč zakompliciranega infotainmenta, dvopodročne klime, samozatemnitvenega ogledala, kovinske ročice menjalnika (zelo neprijetnega občutka v vremenskih ekstremih)... veliko je še drugih vzporednic z najbolj nabritim članom legla GTI-jem. <p/> Oba sta le trivratnika, oba imata širša koloteka in trše podvozje. In v obeh se zaradi potrebe po preglednosti nenavadno situiranih merilnikov sedi visoko, višje kot se pritiče avtomobilom, ki se zgledujejo po slavnih predhodnikih. tako kot GTI ima namreč tudi XY prednika v eni izmed bolj civilni različici malega razgrajača izpred 25 let. <p/> 156 konjev prava izbira <p/> 208 XY ima torej veliko talentov za športno vožnjo, zato je kljub možnosti dizelskih različic pravi greh, če ga ne poganja (cenejši! ) 1,6 THP motor. Testnika k sreči je. Lahko bi rekli, da je bil pogon zelo olikan večino časa, torej med običajnimi potmi in med znanimi razdaljami. Ugodna poraba, navor pri nizkih vrtljajih, dobro sodelovanje z menjalnikom. Ko je bilo treba, je avto pustil oliko v predalu in postal mali razgrajač, 115 kilovatov pri nizki masi pač ni kar tako. Ovinkov se tudi ni branil, podvozje in majhen volan zagotavljata enostavno obvladovanje še tudi blizu meja fizike. Skoraj greh zapisati, ampak v zavoju je bil še bolj nepopustljiv kot precej bolj športno izraziti RCZ. <p/> Čistokrvni aristokratski podmladek pa še zelo nadarjen torej, tale XY. Ko mu ob bok zapelje GTI, zadrege kar ni konca. Je dodatna konjenica dobrih 40 glav pri GTI-ju, ki je edina prava razlika med avtomobiloma, sploh vredna skoraj štiri tisočake dodatnega vložka? Cena s popustom nekaj prek 16 tisočakov ob takšni opremi in moči za iksipsilona se namreč zdi prav v redu " deal. " Pa še oba spola lahko enakovredno uživata v njem.


izplačilo razlike v plačah - nadomestilo plače - nadomestila plače za čas čakanja na razporeditev oziroma zaposlitev na drugem ustreznem delovnem mestu - invalid - uživanje pravic iz invalidskega zavarovanja, pridobljenih po prejšnjih predpisih - nadomestilo za invalidnost - nadomestilo za čas čakanja - pravice po ZPIZ-1 <p/> Tožnica je pridobila pravico do nadomestila za čas čakanja na razporeditev oziroma zaposlitev na drugem ustreznem delovnem mestu po predpisih o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, zato ni upravičena do nadomestila po ZDR. <p/> Izrek <p/> Pritožbi se delno ugodi in se izpodbijana sodba v točki II izreka (odločitev o stroških postopka) spremeni tako, da se dosojeni znesek zniža na 513,00 EUR. <p/> V preostalem se pritožba zavrne in se v nespremenjenem delu potrdi izpodbijana sodba sodišča prve stopnje. <p/> Stranki sami krijeta vsaka svoje pritožbene stroške. <p/> Obrazložitev <p/> Z izpodbijano sodbo je sodišče prve stopnje zavrnilo tožbeni zahtevek tožnice, ki je zahtevala, da ji tožena stranka obračuna iz naslova premalo izplačanega nadomestila plače bruto znesek 3.505,04 EUR, odvede predpisane davke in prispevke in ji nato izplača neto zneske skupaj z zakonskimi zamudnimi obrestmi od neto zneskov od bruto osnove, kot izhaja iz točke I/1 izreka sodbe. Zavrnilo je tožničin zahtevek za povrnitev stroškov postopka (točka I/2 izreka sodbe) in tožnici naložilo, da je dolžna toženi stranki povrniti stroške postopka v znesku 729,96 EUR v roku 15 dni (točka II izreka sodbe). <p/> Zoper sodbo se pravočasno pritožuje tožeča stranka iz vseh pritožbenih razlogov po 1. odstavku 338. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) ter predlaga, da pritožbeno sodišče njeni pritožbi ugodi in izpodbijano sodbo spremeni tako, da tožbenemu zahtevku v celoti ugodi, podredno pa, da izpodbijano sodbo razveljavi in vrne zadevo sodišču prve stopnje v novo sojenje, toženi stranki pa naloži v plačilo pritožbene stroške. Sodba po mnenju tožnice temelji na nepravilno in nepopolno ugotovljenem dejanskem stanju, pa tudi napačno uporabljenem materialnem pravu. Glede na jasna zakonska določila, bi tožnica morala prejemati nadomestilo za čas čakanja na delo na domu v višini 100 %. Tožena stranka je izdala tožnici sklep o čakanju na delo doma, ker zanjo ni imela ustreznega dela. Ne glede na to, da se tožnica ni pritožila zoper odločbe ZPIZ-a z dne 31. 3. 2003 oziroma sklep tožene stranke z dne 25. 5. 2001, ji po njenem mnenju ni mogoče odreči pravice do razlike, saj je v spornem obdobju, torej v času od aprila 2005 do julija 2007, nadomestilo za čas čakanja na delo urejal Zakona o delovnih razmerjih (ZDR, Ur. l. RS, št. 42/2002 in naslednji). Z odločbo ZPIZ z dne 31. 1. 2003 ni bilo z ničemer v izreku odločeno, da gre za 80 % nadomestilo, ampak le, da gre za nadomestilo za čas čakanja na delo od 7. 7. 2001 dalje v znesku 71.011,61 SIT. Da gre za 80 % nadomestilo, je odločila s sklepom z dne 25. 5. 2001 tožena stranka, zoper ta sklep pa tožnica ni imela podlage za pritožbo, saj je ZDR-02 še ni veljal, sploh pa tudi ta sklep ni bil izdan na podlagi določil ZPIZ oziroma ZDR, ampak v skladu s 34. členom panožne kolektivne pogodbe. <p/> Pritožba izpodbija tudi odločitev o stroških postopka. Sodišče prve stopnje je opravilo kar pet narokov za glavno obravnavo, na katerih je izvedlo več dokazov in kar dvakrat zaslišalo obe stranki in šele po tem je odločilo, da je zahtevek neutemeljen, zato bi lahko odločilo, da vsaka stranka sama krije svoje stroške postopka. Če pa bi tožnica morala plačati toženi stranki kakršnekoli pravdne stroške, pa bi sodišče prve stopnje lahko toženi stranki priznalo le eno nagrado za postopek po tar. št. 3012, ne glede na to, da je sodišče prve stopnje ponovno odprlo glavno obravnavo, zato predlaga, da pritožbeno sodišče o stroških postopka odloči tako, da vsaka stranka sama krije svoje oziroma toženi stranki priznane stroške zniža. <p/> Tožena stranka je v odgovoru na pritožbo pritožbene navedbe prerekala kot neutemeljene in predlagala, da jo pritožbeno sodišče zavrne, tožeči stranki pa naloži v plačilo pritožbene stroške tožene stranke. <p/> Pritožba je delno utemeljena. <p/> Pritožbeno sodišče je izpodbijano sodbo preizkusilo v mejah uveljavljanih pritožbenih razlogov, pri čemer je na podlagi drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in nadaljnji) po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb pravdnega postopka iz 1., 2., 3., 6., 7., 11. točke, razen glede obstoja in pravilnosti pooblastila za postopek pred sodiščem prve stopnje ter 12. in 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP in na pravilno uporabo materialnega prava. Pri tem preizkusu je ugotovilo, da sodišče prve stopnje bistvenih kršitev določb pravdnega postopka, na katere pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti, ni storilo. Na pravilno in popolno ugotovljeno dejansko stanje pa je tudi pravilno uporabilo materialno pravo, le odločitev o stroških postopka je delno napačna, kar bo pojasnjeno v nadaljevanju. <p/> Pritožbeno sodišče se v celoti strinja s pravnimi in dejanskimi razlogi iz izpodbijane sodbe sodišča prve stopnje (razen z odločitvijo o stroških postopka), zato jih ne ponavlja in v zvezi s pritožbenimi navedbami, ki so odločilnega pomena skladno s prvim odstavkom 360. člena ZPP le še dodaja: <p/> Sodišče prve stopnje je pravilno ugotovilo, da je tožnica glede na svojo delovno zmožnost, pravico do nadomestila plače za čas čakanja na razporeditev oziroma zaposlitev na drugem ustreznem delu na podlagi določb Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (ZPIZ-1, Ur. l. RS št. 106/99 in 72/2000), saj je bila z odločbo Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije, Območna enota A. št. ... z dne 4. 10. 2000 v zvezi z odločbo Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije, št. ... z dne 27. 3. 2001 razvrščena v III. kategorijo invalidnosti zaradi posledic bolezni in s pravico do razporeditve oziroma zaposlitve na drugo ustrezno fizično lažje delo od 29. 9. 2000 dalje. Tožnici je bilo nadomestilo odmerjeno z odločbo Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije, Območna enota A., št. ... z dne 31. 1. 2003, kjer je bilo določeno, da nadomestilo plače tožnici v svoje breme izplačuje delodajalec. Zakon o delovnih razmerjih (ZDR, Ur. l. RS, št. 42/2002) je res stopil v veljavo pred izdajo te odločbe, vendar je bistveno, da je tožnica pravico pridobila že pred tem, zato ji je bila s to odločbo priznana pravica do nadomestila plače za čas čakanja na razporeditev na drugo ustrezno delo od 7. 7. 2001 dalje na podlagi določb ZPIZ-1 in Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (ZPIZ, Ur. l. RS, št. 12/92 do 54/98). Na podlagi 397. člena ZPIZ-1 uživalci pravic na podlagi preostale delovne zmožnosti, uveljavljenih po predpisih, ki so se uporabljali do datuma določenega v 446. členu tega zakona, ki je 1. 1. 2003, te pravice obdržijo tudi po tem datumu, s tem, da se denarna nadomestila usklajujejo kot se usklajujejo pokojnine. Tožnica je bila vseskozi invalid III. kategorije, šele z odločbo z dne 26. 10 2009 je bila razvrščena v I. kategorijo invalidnosti zaradi posledic bolezni od 9. 4. 2009 dalje in ji je bila priznana pravica do invalidske pokojnine od 1. 5. 2009 dalje. Tako so pritožbene navedbe, da sodišče prve stopnje ni popolno ugotovilo dejanskega stanja in je napačno uporabilo materialno pravo, neutemeljene. <p/> Ob tem pritožbeno sodišče še dodaja, da tudi pritožba tožnice zoper odločbo ZPIZ z dne 31. 3. 2003, ne bi spremenila dejstva, da je tožnica pridobila pravico do nadomestila po predpisih o pokojninskem in invalidskem zavarovanju in iz tega razloga ni upravičena do nadomestila po ZDR. Neutemeljene pa so tudi pritožbene navedbe, da je višino nadomestila tožnici določila tožena stranka s sklepom z dne 25. 5. 2001, saj je bila višina nadomestila določena z odločbo ZPIZ z dne 31. 1. 2003 in sicer v znesku 71.011,61 SIT mesečno. Kot osnova je bila skladno s 137. členom ZPIZ v zvezi z 48. členom ZPIZ-1 upoštevana najnižja pokojninska osnova, od katere se je odmerilo nadomestilo plače za čas čakanja na zaposlitev oziroma razporeditev na drugo ustrezno delo v višini 80 %, tako odmerjeno nadomestilo pa se je uskladilo enako kot pokojnine in je od 7. 7. 2001 znašalo 71.011,61 SIT. <p/> Na podlagi navedenega je sodišče prve stopnje pravilno zavrnilo tožničin zahtevek po izplačilu razlike med prejetim zneskom nadomestila za čas čakanja na delo v višini 80 % osnove in 100 % zneskom nadomestila po 137. členu ZDR. <p/> Utemeljeno pa opozarja pritožba, da je sodišče prve stopnje napačno odmerilo potrebne stroške postopka tožene stranke, ki ji jih je dolžna povrniti tožnica. Ne glede na to, da je sodišče prve stopnje ponovno odprlo glavno obravnavo, je tožena stranka skladno s tar. št. 3012 tarife Zakona o odvetniški tarifi (ZOdvT, Ur. l. RS 67/2008) upravičena le do ene nagrade za narok, zato je pritožbeno sodišče dosojeni znesek stroškov postopka znižalo na 513,00 EUR in sicer za eno nagrado za narok v višini 190,80 EUR in DDV v višini 20 % na ta znesek. Sodišče prve stopnje pa ni imelo podlage, da bi odločilo, kot to predlaga pritožba, da bi vsaka stranka sama krila svoje stroške postopka, saj tožnica v sporu ni uspela. <p/> Zaradi navedenega je pritožbeno sodišče pritožbi tožeče stranke delno ugodilo v delu, ki se nanaša na odločitev o pritožbenih stroških in dosojeni znesek znižalo na 513,00 EUR (1.odstavek 351. člena ZPP v zvezi s 5. alineo 358. člena ZPP), v preostalem pa je pritožbo zavrnilo in v nespremenjenem delu potrdilo izpodbijano sodbo sodišče prve stopnje (353. člena ZPP). <p/> Tožeča stranka je s pritožbo uspela le delno, zato je pritožbeno sodišče na podlagi drugega odstavka 154. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 165. člena istega zakona odločilo, da sama krije svoje stroške pritožbe. Tožena stranka pa sama krije svoje stroške odgovora na pritožbo, saj z njim k odločitvi ni bistveno pripomogla (prvi odstavek 155. člena v zvezi s prvim odstavkom 165. člena ZPP).


Drugi o prireditvi <p/> 7. Otroški bazar Ljubljana: leto 2012 <p/> V Kozmetiki Afrodita smo na Otroškem bazarju letos sodelovali že drugo leto zapored. V projektu smo prepoznali veliko priložnost, da se tako obstoječim kot tudi potencialnim novim kupcem predstavimo z novo otroško kozmetiko BABY & KIDS NATURAL. Glede na število vzpostavljenih kontaktov ter pozitivne odzive s strani obiskovalcev ocenjujemo, da je bilo sodelovanje na Otroškem bazarju za nas obe leti izjemno uspešno. Izpolnili smo svoj osnovni cilj - se približali ciljni skupini naših kupcev: predvsem staršem, pa tudi malčkom. Zaradi slednjega načrtujemo, da bomo na Otroškem bazarju sodelovali tudi naslednje leto. <p/> Nastija Egartner Tržno komuniciranje Kozmetika Afrodita d. o. o. <p/> Na Otroškem bazarju v Mariboru in Ljubljani je bilo predstavljenih veliko možnosti za kakovostno preživljanje prostega časa družin. Ravno zato med ponudniki niso manjkale niti Sava Hotels & Resorts. Medtem, ko so na našem razstavnem prostoru otroci zavzeto sodelovali v otroških delavnicah, so se njihovi starši in starejši spremljevalci zanimali za aktivne počitnice v naših destinacijah. Veseli nas, da smo na podlagi predstavitve na Otorškem bazarju zabeležili veliko rezervacij družinskih počitnic, zato tovrstno sodelovanje priporočamo tudi drugim organizacijam in podjetjem. <p/> Slavica Rešeta Skrbnica trga - Slovenija Sava Hotels & Resorts <p/> Na 7. Otroškem bazarju Ljubljana smo s sejemskim nastopom, kjer smo predstavljali projekt »Rad jem ribe«, doživeli izjemno prijetno izkušnjo z organizatorjem sejma, podjetjem Proevent d. o. o. Osebje tega podjetja odlikuje izredna strokovnost, profesionalen in odgovoren odnos ter izreden občutek za razstavljavce in obiskovalce. Z velikim veseljem bomo z njimi sodelovali tudi v prihodnje. <p/> Na Otroškem bazarju v Ljubljani smo letošnje leto sodelovali prvič. Naše podjetje je še mlado, ki pa ima za cilj biti najboljši ponudnik razvojnih oz. didaktičnih igrač za vse starosti otrok. Otroški bazar je za nas najboljši način za vzpostavitev kontakta s kupci in neposrednimi uporabniki naših igrač. Z obiskom in vzdušjem na celotnem sejmišču smo bili zelo zadovoljni in zagotovo se vidimo tudi v letu 2013. <p/> Peter Goričan Singa d. o. o. <p/> 7. Otroški bazar Ljubljana v medijih <p/> Ker smo čisto mlado podjetje, smo letos prvič sodelovali na Otroškem Bazarju. Bili smo navdušeni nad vzdušjem na prireditvi, saj pozitivne energije res ni manjkalo. Svoje poslovne cilje smo izpolnili: izdelke iz ekološkega bombaža za dojenčke in malčke smo predstavili mladim staršem in nosečnicam. Imeli smo enkraten odziv na stojnico in dobili potrdilo, da gremo v pravo smer. Tak stik s strankami je za našo spletno trgovino zelo pomemben, zato se bomo drugo leto zagotovo vrnili. <p/> Alenka Bombažek d. o. o. <p/> Pred prireditvijo Otroški bazar je bilo prisotnega kar nekaj strahu, kako se bodo kritični obiskovalci odzvali na našo promocijo obrtnih poklicev. Do sedaj smo bili pri promociji obrtnih poklicev usmerjeni predvsem na osnovnošolce v zadnji triadi, vendar nas je odločitev, da se tokrat posvetimo tudi mlajšim, prijetno presenetila. Odzivnost otrok, predvsem pa njihovih staršev, je bila izjemna. Na Obrtno-podjetniški zbornici Slovenije želimo izpostaviti tudi vzorno sodelovanje z organizatorjem Proevent d. o. o. in se jim ob tej priložnosti tudi lepo zahvaljujemo. <p/> Mitja Korunovski Izobraževalni center OZS <p/> Na Otroškem bazarju smo sodelovali drugo leto zapored. Lansko leto, ko smo sodelovali prvič, smo bili nad obiskom presenečeni in navdušeni, a obenem, na komunikacijo z obiskovalci nismo bili primerno pripravljeni. Letos smo se bolje pripravili in obiskovalcem ponudili animacijo - frizbi golf, ki je ena od aktivnosti v našem, v letošnji sezoni novem, Poletnem parku na Krvavcu. Letošnji obisk sejma je bil ponovno zelo dober in v primerjavi z ostalimi sejmi, ki jih sicer obiskujemo, vsekakor nadpovprečen. Zadovoljni smo tudi z odzivom obiskovalcev sejma, saj nas je kar nekaj teh tudi že obiskalo v našem parku in unovčilo ugodnosti / nagrade iz naše animacijske igre s sejma. Velika zahvala organizatorjem za posluh in usklajevanje. <p/> Luka Vrančič RTC Krvavec, d. d. <p/> Danes smo z otroki iz vrtca Najdihojca iz Ljubljane (skupini Metulji in Srne) obiskali Otroški bazar, ki je potekal na Gospodarskem razstavišču. Ogledali smo si ga v brezplačnih vodenih ogledih. Vodička je bila zelo prijetna in moramo jo pohvaliti, da se je zelo potrudila. Sam Bazar je zanimiv in ponuja raznolike dejavnosti tako za majhne kot velike. Hvala v imenu otrok in strokovnih delavcev vrtca Najdihojca, enote Palček - skupini Metulji in Srne. Še bomo prišli. <p/> Vrtec Najdihojca enota Palček <p/> Prihodnost je v rokah naših otrok, poskrbimo, da bo polna življenja, miru, sreče, lepote, veselja do dela in učenja … Delček te ideje smo zaživeli na letošnjem Otroškem Bazarju. Z našo Montessori sobo in predstavljenimi Montessori materiali ter drugimi razvojno-didaktičnimi igračami smo želeli dodati pridih pomembnosti vzgoje in izobraževanja. Obiskovalci so pristopali z velikim zanimanjem, z veliko vprašanji, željni informacij. Montessori soba je bila ves čas sejma polna naših najmlajših in obdana s številnimi opazovalci, ki smo jim podelili krasne nagrade. Vsekakor z obiskovalci še vedno ohranjamo stik. <p/> Katarina Zver Belovič Svet Otrok <p/> Številna udeležba letošnje prireditve za družine Otroški bazar je prava potrditev, da organizatorji znajo prisluhniti tako otrokom kot tudi staršem. Prijeten in nevsiljiv prodajni pristop razstavljavcev, vzgojno-izobraževalne aktivnosti in dobrodelne akcije nudijo prijetno vzdušje tako obiskovalcem, kot tudi nam - podjetjem, ki predstavljamo svoje izdelke ali storitve. <p/> Tanja Pirc Podobnik Mercator d. d. <p/> Ljubljanske mlekarne so se na Otroškem bazarju predstavile že večkrat. Idejo za predstavitev smo vsa leta razvijali sami, a je bila pri njeni realizaciji vedno dobrodošla podpora GR Inženiringa. Ekipa, ki je kompetentna na različnih področjih (tehničnem, komunikacijskem, organizacijskem itd.) nam je vselej prišla naproti in nam pomagala pri uresničitvi zastavljenih ciljev. Otroški bazar je dobro organiziran, zato se nanj zagotovo tudi letos vrnemo. <p/> Sara Wagner Ljubljanske mlekarne d. d. <p/> Na Otroškem bazarju, ki se je odvijal na Gospodarskem razstavišču, so bili otroci iz vrtca Otona Župančiča deležni ogleda različnih razstav, hkrati pa so s svojimi točkami sodelovali in tudi nastopili na odru. Strokovne delavke so se odločile, da bodo tudi v prihodnje otroke popeljale na Otroški bazar, ki je nudil raznolikost dejavnosti za otroke. <p/> Ksenija Grabovica pomočnica ravnateljice vrtec Otona Župančiča <p/> Otroški bazar je na nas naredil zelo pozitiven vtis, predvsem svežina mladih družin in njihovo zanimanje po doživetljih narave in naših etnoloških delavnic. <p/> Nives Brezovnik Zavod za kulturo, turizem in razvoj Rogatec <p/> Leta 2010 smo na Otroškem bazarju sodelovali prvič. Organizacija prireditve (razstavni prostori ter pomoč pri opremi le-teh, komunikacija s prireditelji...) je na zelo visoki ravni. Široka ponudba razstavljalcev in brezplačen vstop za obiskovalce sta zagotovilo, da je obisk zares visok. Tako imajo razstavljalci več kot dovolj možnosti za predstavitev svojih izdelkov in dejavnosti.


Viri <p/> Rodoslovje odkriva in beleži osebne podatke o posameznikih in jih glede na sorodstvo med seboj združuje v rodbinske povezave v določenem času in prostoru. Pri tem proučevanju rodoslovec posega v zgodovino in povezuje rodbinsko zgodovino s splošno, zato mora poznati vsaj njene mejnike in značilnosti, kot so: <p/> Jezik in pisave, ki so uporabljene v arhivskem gradivu. <p/> Grbi in emblemi, ki so se uporabljali npr. na pečatih, medaljah, kovancih. <p/> Državna in cerkvena ureditev. <p/> Navade in običaji družbe. <p/> Pisni in drugi viri podatkov (npr. nagrobniki, votivni kamni, spomeniki). <p/> Na spletu je zelo široka in raznovrstna ponudba vsakovrstnih rodoslovnih virov in orodij. Našli jih bomo, če bomo iskali po splošnih ključnih besedah kot so: rodoslovje, genealogy, family tree in podobno, ali pa bomo iskanje zožili po bolj specifičnih iskalnih pojmih. Pri rodoslovnem raziskovanju nastaja velika količina podatkov, ki jih je brez programske podpore težko urediti v smiselne celote kmalu po tem, ko rodoslovec razišče svoje bližnje sorodstvo. <p/> V Sloveniji je še vedno najbolj priljubljen rodoslovni program Brother's Keeper. Pred drugimi ima prednost zaradi prevoda v slovenski jezik in zaradi podpore posebnih znakov naše abecede. Med sodobnejšimi programi te zahteve izpolnjuje tudi sodobnejši Family Tree Builder (FTB) My Heritage in morda še kateri. Postopek za nalaganje programa BK s spleta je predstavljen v dveh delih – nalaganje in prirejanje. Postopek je opisan tudi na strani Slovensko rodoslovje, kjer so številne druge koristne povezave. <p/> Kažipot na mnoge rodoslovne vire so na svojih straneh ponudili nekateri aktivnejši rodoslovci. Taka sta npr. kolega Fonda in Zavodnik. Najbolj popoln svetovni rodoslovni kažipot je zagotovo www.cyndislist.com. Med domačimmi viri naj samo za vzorec omenimo SiStory, kjer so objavili nekaj posebnih številk časopisa Drevesa, DLib, kjer je med drugim objavljen Leksikon Dravske banovine, in Kamra (Digitalizirana kulturna dediščina slovenskih pokrajin). <p/> Za iskanje oseb v tujini so na voljo svetovna skladišča rodoslovnih podatkov kot so Ancestry. Podobna stran je FamilySearch. Med evropskimi sta verjetno najbolj popularni francoska stran Geneanet in stran nemškega združenja. V podporo iskanju prednikov preko Svetovnega spleta in trajno hranjenje osebnih podatkov, ki so značilni za rodoslovje, pa se vedno bolj vključujejo spletni velikani kot sta Google in Facebook, ki hranita o svojih uporabnikih številne osebne podatke, ki bodo vir bodočih rodoslocev. <p/> Rodoslovje ali genealogija ni mlada veda. Najstarejše rodoslovno delo so knjige svetega pisma Stare zaveze. Največ starih rodovnikov pa je ohranjenih iz starega veka za vladarske rodbine in plemstvo. Rodoslovne raziskave so še ena stvar, ki je v moderni dobi dostopna vsakomur. Naj vam napotki na naših spletnih straneh dobro služijo.


- za nego kože: suha, zrela in za regeneracijo (tubi brazgotine); - v primeru astme ali ponavljajočih se respiratornih težav; - v primeru glavobolov in napetosti v vratnih mišicah; - za pomirjanje, pri tesnobi, za meditacijo. <p/> Izdelava: Čebelji vosek in masli postavite na vodno kopel, da se stopijo. Dodajte olja in premešajte (zmes mora biti tekoča). Dodajte eterična olja, premešajte in natočite v primerno embalažo. Pokrijte s papirnato brisačko in počakajte, da se ohladi, šele nato zaprite. <p/> Uporaba: Mazilo nanašajte na brazgotino nekajkrat dnevno. <p/> Pred uporabo natančno preberite etiketo in upoštevajte navodila za uporabo!


Prijava za brezplačno vstopnico <p/> 1. Korak - varovan vstop <p/> Za pridobitev brezplačne vstopnice se je potrebno registrirati. Zato je potrebno vnesti svoje osebne podatke, ime priimek in naslov, ker so vstopnice poimenske. Najprej preberete naključno generirano vstopno kodo (geslo), ki je skrito med galasijami na sliki. Če kode ne morete natančno prebrati oziroma ni razločno vidna, kliknite na povezavo "Obnovi" in se bo generirala nova koda. Skrivna koda je napisana z različnimi pisavami, v različni barvi in nagibu. Ko pa vnašate v polje, sistem ne razlikuje med velikimi ali malimi črkami. V primeru, da se pri vnosu zmotite, kliknite na 'Vrni se nazaj' in popravi.


Kuhinjske zelene ploščice Metrotiles Svetlo zelena 10x20 je ena izmed najboljših izbir za kuhinjo ali kopalnico. Sijoča površina, 3D efekt - naj vaša kuhinja postane lepa in neobičajna.


Prva spominska knjiga <p/> Prva spominska knjiga je najlepše darilo ob rojstvu otroka. Novi naročniki na revijo Moj malček jo prejmejo kot darilo! <p/> Kako hitro se pozabi, katere predloge za dojenčkovo ime je dala mamica in katere babica, kdaj natanko se je dojenček prvič prekobalil na bok, katera igračka mu je bila najljubša pri osmih mesecih, kdo je prišel pa praznovanje prvega rojstnega dne, kako je malček rekel steklenički, ko je bil še čisto majhen... Ali ne bi bilo lepo za vedno ujeti nekaj teh sladkih spominov? <p/> Spominska knjiga za dojenčka <p/> Ko je pri hiši dojenček ali majhen otrok, mlada starša prav gotovo nimata nič odvečnega časa. Zato mnogi mladi starši niti pomislijo ne, da bi zapisovali drobne in večje dogodke iz otrokove najrosnejše starosti, saj so vsak dan tako utrujeni, da komaj čakajo na nočni počitek. Pa vendar... Kako hitro mine čas otroštva in kako radi se vračamo vanj! Malo večji otroci hočejo vedeti vse o svojem zgodnjem otroštvu - s katerimi igračami so se igrali, kakšne čeveljčke so nosili, kakšna je bila njihova prva posteljnina... Zgodbe o tem bi poslušali ure in ure. Ampak neverjetno, kako hitro te drobne vsakdanjosti staršem in starim staršem zdrknejo iz spomina! <p/> Pa ne le malo večji otroci, tudi najstniki in tudi odrasli se radi vračajo v čas prvega otroštva. Kakor da bi želeli rekonstruirati čas, ki se ga spomnijo le medlo, le v slutnji. Šele ko jim ga starši ali stari starši ubesedimo z lastnimi spomini, se zdi, da so svoja občutja in spomine povezali v dogodke, ki imajo smisel in si jih lahko razložijo. Ugodje, ki ga pri tem občutijo, je prav gotovo vredno truda ob zapisovanju in urejanju prve spominske knjige. Zakaj jim ga ne bi privoščili? Takšni spomini povezujejo odrasle in otroke s toplo vezjo ljubezni, z zavedanjem, kako radi smo jih vedno imeli in tudi - kaj vse so zanje že storili v preteklih letih. Ali ni to vredno, da bi tu in tam zapisali vrstico v prvo spominsko knjigo ali nalepili vanjo fotografijo? <p/> Opora za starše Kaj pa naj bi zapisali v prvo spominsko knjigo? Ne, težava ni v tem, da bi se v dojenčkovem življenju ne dogajalo nič pomembnega. Dogaja se še preveč, saj dojenček že v prvem letu zraste iz skoraj nebogljenega novorojenčka v kobacaja, ki že dela prve korake. In v naslednjem letu prične govoriti vedno več in vedno bolje, pri treh letih pa zmore že skoraj »vse« - govori, teče, sam zaspi, ujame in vrže žogo, riše... Svoje znanje mora otrok le še poglobiti in zbrusiti. V prvih treh letih, kolikor traja najzgodnejše otrokovo otroštvo, je res veliko takega, kar bi lahko zapisali. <p/> Prva spominska knjiga je zato zasnovana tako, da je v vsakem mesecu od rojstva do otrokovega tretjega leta opisana razvojna pot povprečnega otroka - njegov telesni razvoj, gibalni razvoj, razvoj zmožnosti komuniciranja... Nato pa je dovolj prostora, da pri vsakem mesecu pripišemo podatke o svojem otroku, izjemnem, ljubljenem in neponovljivem posamezniku. Ne gre za primerjavo povprečnega otroka oziroma tistega, kar bi otrok »že moral« znati, z našim otrokom, saj je vsak otrok neponovljivo bitje, ki ga imamo radi takšnega, kakršen je, in ne zaradi tistega, kar je že dosegel. Vsak otrok se razvija v svojem ritmu in do tega ima vso pravico. Opis razvojnih značilnosti obsega le tisto, kar je vsem otrokom skupno. Mlade starše pač zanima, kaj lahko pričakujejo v prihodnjih mesecih. <p/> Povprečne razvojne značilnosti vsakega meseca starosti dojenčka in otroka bodo staršem dale dovolj opore, da bodo ocenili tudi, kaj je tisto, kar je vredno zapisati o svojem otroku. Poleg tega je v prvi spominski knjigi dovolj prostora za lepljenje otrokovih fotografij, prvih risbic, opise prvih smešnih dogodkov, seznama povabljencev na rojstne dni in podobno. <p/> Kako je bilo, ko sem bil še majhen? Komaj spregovorijo, bi otroci radi vedeli, kako je bilo, ko so bili še majhni. Prav nič jih ne obremenjuje misel, da so pravzaprav še vedno majhni. In prav imajo - zakaj pa se ne bi veselili vsakega novega koraka v svojem razvoju? Kar opazujte otroka, ki ponosno primerja svojo »veliko« dlan z majcenim odtisom dlani in podplata, ki ste ga nalepili v njegovo prvo spominsko knjigo! Fotografija njegove prve posteljice bo povod za pogovor, kako je spal nekoč in kako velik je že. In fotografija, na kateri leži ob svojem prvem medvedku, vas bo spomnila, kako drobceno je bilo nekoč njegovo telo... Otroci pa bodo svojo spominsko knjigo radi ogledovali tudi zato, ker so na vsaki strani ljubki in igrivi liki, ki spremljajo njegovo otroštvo - medvedki, pikapolonice, metulji, palčki, Božiček, domače živali... <p/> Ljubosumje na dojenčka Takšni spomini zapisani v knjigi in na fotografijah lahko pomagajo tudi otroku, ki se sooča z prihodom bratca ali sestrice, dojenčka, na katerega ni težko biti ljubosumen, ker pač potrebuje toliko ljubezni in nege staršev. V pogovoru ob njegovi prvi spominski knjigi mu lahko nazorno pokažemo, da je vso to ljubezen in pozornost potreboval in prejemal tudi on sam, čeprav je sedaj »večji« otrok. Morda bo otroku laže razumeti, da bo tudi bratec ali sestrica nekoč enako velik in samostojen, kot je sedaj otrok sam, da mu bo postal soigralec in družabnik. <p/> Če bomo prvo dojenčkovo spominsko knjigo pisali in opremljali tudi za bratca ali sestrico, bo starejši otrok lahko sproti spremljal, kako poteka razvoj bratca ali sestrice. Takšna primerjava bo dobrodošla tudi za starše, saj je prijetno vedeti, da se otrokov razvoj vedno konča enako, pa čeprav se včasih zdi, da se trenutki vlečejo v neskončnost, drugič pa, da čas drvi z neznosno hitrostjo. <p/> Prvič na morju, prvi Božič in Novo leto... Otroci težko razumejo dimenzijo časa - kaj je bilo pred pol leta in kaj bo čez dve leti. Živijo predvsem v sedanjem trenutku, zato je zanje tudi tako težko čakati, pa čeprav »samo malo«. Pri treh letih se zdi lansko poletje, ko smo bili na morju, neskončno daleč. Ne čudite se, če se prav ničesar več ne spominja, kot da bi sploh ne bil na morju. Saj je zanj lansko poletje res že zelo daleč. Zgodilo se je v prejšnji tretjini otrokovega življenja. Če ste stari trideset let, bi to za vas pomenilo, da se je zgodilo pred desetimi leti... Šalo na stran. Otrokom (in tudi odraslim) je veliko laže, če spomine obujajo ob fotografijah. Prav zato je v prvi spominski knjigi poseben prostor posvečen zapisom in fotografijam otrokovega prvega Božiča in novega leta, prvega odhoda na morje in prvih rojstnih dni. Skupno ogledovanje fotografij pogosto obudi skupne spomine, tudi tiste, ki jih vi niste ohranili, babica ali dedek, včasih pa tudi otrok, pa vas presenetijo in vam povedo še nekaj, kar vas lahko ponese v srečne čase. <p/> Darilo otroku ali starim staršem? Prvo spominsko knjigo pa lahko pišete in opremljate tudi skoraj na skrivaj. Morda bi jo lahko nekega dne podarili otroku kot čisto posebno darilo, ki mu bo povedalo, kako zelo ste ga vedno ljubili in koliko vam je bilo do njegove sreče. Lahko bi mu jo podarili ob polnoletnosti, ob poroki ali tedaj, ko se mu bo rodil njegov prvi otrok. <p/> Lahko pa je prva spominska knjiga tudi lepo darilo babici in dedku. Lepo bo, če jo boste pisali vi in jima jo podarili že izpolnjeno. Lahko pa jo podarite prazno, še neizpolnjeno. Stari starši imajo običajno več časa kot mlada družina, stika z otrokom pa si zelo želita. Morda ju bo veselilo izpolnjevati prvo spominsko knjigo. Starima staršema bo tudi v oporo zapis o otrokovem razvoju, ki ga bosta našla v knjigi, saj mnogi stari starši po dolgih letih, ko so bili sami mladi starši, že pozabijo, kako je z dojenčkom in kako se dojenčki razvijajo v malčke. Obujanje starega znanja, pa tudi spominov na lastne otroke, ki se utrinjajo ob tem, jim je v veliko veselje. <p/> Darilo ob rojstvu Dobra zamisel pa je tudi podariti prvo spominsko knjigo bodočima staršema ali mladima staršema. Saj ni treba, da vedno podarimo pletene copatke in dva bodija, pa tudi plišastih medvedkov se bo gotovo nabralo kar nekaj, še preden bi mlada starša utegnila kupiti prvega takšnega, ki bo po njunem okusu. Veliko bolje je biti izviren in podariti prvo spominsko knjigo, ki bo mladi družini v veselje še leta po tistem, ko bo darilo prejela. <p/> Prvo spominsko knjigo dobite kot darilo ob novem naročilu na revijo Moj malček.


Zamenjaj občino <p/> Za bolj zdrav življenjski slog in duševno zdravje <p/> Nov center za krepitev zdravja v Celju Za bolj zdrav življenjski slog in duševno zdravje Zanimanje za skupinske delavnice in individualna svetovanja <p/> Celje, 28. september 2016 – Projekt Skupaj za zdravje so z viri norveškega finančnega mehanizma izvajali na Nacionalnem inštitutu za javno zdravje v letih 2015 in 2016. Usmerjen je bil v izgradnjo naprednejšega skupnostnega preventivnega modela za izboljševanje zdravja in zmanjševanje neenakosti v zdravju. Eden od rezultatov projekta Skupaj za zdravje je tudi nov center za krepitev zdravja v Zdravstvenem domu Celje in zdravstvenih postajah Štore in Vojnik–Dobrna. Center je namenjen ljudem, ki so kakor koli ogroženi zaradi življenjskega sloga, kroničnih nenalezljivih bolezni ali težav z duševnim zdravjem. Tako so zainteresiranim uporabnikom na voljo številne brezplačne delavnice in individualna svetovanja glede telesne dejavnosti, zdrave prehrane, tveganega pitja alkohola, opuščanja kajenja, življenja s sladkorno boleznijo, sproščanja in obvladovanja stresa ter spoprijemanja s tesnobo in z depresijo. Letos, od januarja do sredine septembra, je bilo v delavnice za krepitev zdravja in v individualna svetovanja v Celju, Štorah, Vojniku in Dobrni vključenih več kot 1600 posameznikov. Najstarejša udeleženka je bila stara 96 let, najmlajši udeleženec pa 16 let. <p/> Vse storitve so za udeležence brezplačne, saj jim pripadajo iz pravic zdravstvenega zavarovanja. V Centru za krepitev zdravja Zdravstvenega doma Celje udeleženci pridobijo strokovno podporo, ustrezne informacije in znanja, predvsem pa oblikujejo stališča, osvojijo veščine in osmišljajo nove vedenjske vzorce za bolj zdrav način življenja ter krepitev duševnega zdravja. Po tej poti lahko napredujejo in se opolnomočijo, sčasoma v svoje življenje vnesejo tudi kakšno dolgotrajno spremembo glede opuščanja tveganih navad. Če pa so že bolni (na primer bolniki s sladkorno boleznijo), lahko z izkušnjami in znanji iz delavnic s kronično boleznijo lažje živijo. "V referenčnih ambulantah družinske medicine izvajamo preventivne preglede, ki so namenjeni vsem odraslim po tridesetem letu starosti. Prizadevamo si, da bi dovolj zgodaj odkrili dejavnike tveganja za nastanek kroničnih nenalezljivih bolezni (ti so na primer zvišan holesterol, zvišan krvni tlak, krvni sladkor, debelost, telesna nedejavnost, kajenje, tvegano uživanje alkohola) in tudi dovolj zgodaj ukrepali, da bi preprečili nastanek bolezni. S projektom Skupaj za zdravje smo v Zdravstvenem domu Celje pridobili Center za krepitev zdravja, v katerem ustrezno usposobljeni strokovnjaki izvajajo skupinske delavnice in individualna svetovanja, ki so v pomoč odraslim pri spreminjanju nezdravih življenjskih navad. Usmerili smo se v izvajanje skupnostnega pristopa, še posebej skušamo pristopiti do ranljivih skupinah prebivalstva in zmanjševati neenakosti v zdravstveni oskrbi," je povedala prim. dr. Jana Govc Eržen, vodja strokovne skupine za preventivo in promocijo zdravja v Zdravstvenem domu Celje, koordinatorica projekta Celje – zdravo mesto in nacionalna koordinatorica za preprečevanje srčno-žilnih bolezni. Marjana Iršič, vodja Centra za krepitev zdravja v Zdravstvenem domu Celje, je pojasnila: "Nova zasnova Centra za krepitev zdravja prispeva h krepitvi javnozdravstvenega poslanstva zdravstvenega doma tako, da se povezujemo z drugimi službami v zdravstvenem domu, aktivno sodelujemo s partnerji v lokalnem okolju, se odzivamo na potrebe lokalnega prebivalstva, načrtujemo in izvajamo dejavnosti promocije zdravja ter skrbimo za vključevanje (ranljivih) oseb v preventivne programe. V Centru za krepitev zdravja v Celju opažamo, da smo vzbudili zanimanje ljudi za naše nemedikamentozne programe. V primerjavi s preteklo organiziranostjo nova zasnova dela organizirano vključuje tudi ranljive skupine ljudi, za katere so bile nekatere zdravstvene storitve težje dostopne. Kot eno od novosti smo v centru preizkusili tudi sodelovanje z medkulturno mediatorko za albansko govorečo skupnost v Celju." Med ranljive skupine z vidika dostopnosti zdravstvenega sistema in vključevanja v preventivne programe spadajo brezposelni, prekarni delavci, migranti, brezdomci, uporabniki nedovoljenih drog, osebe s težavami v duševnem zdravju, Romi, osebe z raznimi oblikami oviranosti in vsi drugi, ki naletijo pri skrbi za lastno zdravje na različne ovire. <p/> Rezultate in dobrobiti projekta Skupaj za zdravje so zdravstveni strokovnjaki in uporabniki programov predstavili v sredo, 28. septembra, v celjskem Narodnem domu. O novem skupnostnem integrativnem pristopu na področju krepitve zdravja in preventive so spregovorili: mag. Alenka Obrul (direktorica Zdravstvenega doma Celje), prim. Jana Govc Eržen (vodja strokovne skupine za preventivo in promocijo zdravja v Zdravstvenem domu Celje in nacionalna koordinatorica za preprečevanje srčno-žilnih bolezni), Jožica Maučec Zakotnik (predstojnica Centra za upravljanje programov preventive in krepitve zdravja na NIJZ in vodja projekta Skupaj za zdravje za odrasle), mag. Polonca Truden Dobrin (vodja projekta Skupaj za zdravje za otroke in mladostnike), Marjana Iršič (vodja Centra za krepitev zdravja v Zdravstvenem domu Celje), Nuša Konec Juričič (vodja skupine za nenalezljive bolezni na Območni enoti Celje NIJZ), Alenka Rumbak (direktorica celjske enote Zavoda za zaposlovanje), Martin Kač (Karitas), Suzi Kvas (direktorica JZ Socio). Svoje izkušnje sta predstavili tudi Stanislava Ferjanc (udeleženka v programu) in Vera Haliti (medkulturna mediatorka). <p/> Uporabniki Zdravstvenega doma Celje in zdravstvenih postaj Štore in Vojnik–Dobrna imajo torej možnost, da se vključijo v eno od treh temeljnih delavnic: Zdravo živim, Ali sem fit in Tehnike sproščanja. Na voljo so tudi moduli o zvišanem krvnem sladkorju, zvišanih maščobah, sladkorni bolezni tipa 2 in telesni pripravljenosti. Tem delavnicam in modulom sledijo različne poglobljene obravnave. Med možnimi programi so tri poglobljene psihoedukativne delavnice za podporo duševnemu zdravju: Spoprijemanje s stresom, Podpora pri spoprijemanju z depresijo in Podpora pri spoprijemanju z anksioznostjo. "Na delavnicah udeleženci dobijo informacije o tem, kakšna je povezava med telesnim in duševnim delovanjem, zakaj pride do določenih težav in kaj lahko sami naredijo za krepitev zdravja. V majhni skupini imajo možnost izmenjati izkušnje in vprašati tisto, kar jih zanima. Pretiran ali predolgotrajen stres nas lahko vodi v težave telesnega ali duševnega zdravja, tudi v depresijo in anksioznost. Žal je na področju duševnega zdravja še vedno prisotna stigma, zaradi katere se marsikdo težje odloči poiskati pomoč – vendar menim, da se tudi to počasi spreminja. Vedno več ljudi prepozna pomen tega, da pridobijo informacije in veščine za svoje zdravje," je menila Maruša Naglič, psihologinja in vodja psihoedukativnih delavnic v Centru za krepitev zdravja. <p/> Center za krepitev zdravja, kot je v Celju, deluje že tudi v Sevnici in na Vrhniki. V projektu Skupaj za zdravje, ki ga je na področju za zdravje odraslih vodila Jožica Maučec Zakotnik, so na Nacionalnem inštitutu za javno zdravje nadgradili obstoječe zdravstveno-vzgojne centre tako z organizacijskega kot vsebinskega vidika. Pristopi so zasnovani tako, da odgovarjajo na potrebe ljudi, praktično usmerjeni v opolnomočenje za dolgotrajno spremembo življenjskih navad, ki lahko posameznike vodijo do boljšega zdravja in počutja. Nova zasnova, ki temelji na angažiranju skupnosti in usklajeni mobilizaciji številnih lokalnih partnerjev, omogoča okrepitev skrbi za posameznikovo in javno zdravje, optimizacijo rabe sredstev za promocijo zdravja in preventivo, zagotavljanje kakovosti kadrov in programov ter izboljšanje kazalnikov zdravja v prihodnosti. Na Nacionalnem inštitutu za javno zdravje so poudarili, da dosedanje izkušnje iz pilotnih programov potrjujejo smisel uvajanja centrov za krepitev zdravja tudi v druge zdravstvene domove. Po zaključku projekta Skupaj za zdravje delovanje Centra za krepitev zdravja v Celju v celoti omogoča ZZZS. <p/> *** <p/> Dodatne informacije: <p/> Prim. Jana Govc Eržen, dr. med., specialistka družinske medicine, vodja strokovne skupine za preventivo in promocijo zdravja ZD Celje, nacionalna koordinatorica za preventivo bolezni srca in žilja, koordinatorica projekta Celje-zdravo mesto, Zdravstveni dom Celje <p/> Nuša Konec Juričič, dr. med., specialistka socialne medicine in javnega zdravja, vodja področja za nenalezljive bolezni, Nacionalni inštitut za javno zdravje, Območna enota Celje


Knjižnica <p/> Knjižnica Ekonomske šole Novo mesto je namenjena dijakom in učiteljem ter študentom in predavateljem Višje strokovne šole. Knjižnica je bogato založena in ima več kot 19.000 enot knjižničnega gradiva. Hranimo strokovno gradivo s področja ekonomije, gospodarstva, računovodstva, prava, organizacije podjetij, pisarniškega poslovanja, komunikacije, psihologije, menedžmenta. Tudi leposlovna knjižnica je bogata, saj jo sproti dopolnjujemo z aktualnimi novostmi. Uporabnikom knjižnice je na voljo tudi medioteka s 30 sedeži in 8 računalniki. Mnogim pomeni to prostor, kjer lahko v miru napišejo seminarske naloge, berejo revije ali knjige, medtem ko čakajo na pouk. Je pa to tudi prostor, kjer pripravljamo razstave, srečanja in pogovore z različnimi ustvarjalci. <p/> Delovni čas <p/> Ponedeljek: 7.00 – 9.00, 10.00 – 16.30


Oče alkoholik uničuje življenje študentki, ki se je obrnila po pomoč, in njeni mami. Obe sta materialno zaenkrat še odvisni od njega. <p/> Malo sem brskala in sem gledala na koga bi se lahko obrnila za vsaj malo pomoči ali vsaj da mi vlijete malo moči, ker mi čisto pojenja. <p/> stara sem 23 let in imam fotra, ki je alkoholik. in ne vemo več kaj naj naredimo. z mamo in on živimo v bloku, starejša sestra se je odselila v tujino in tako se je vsaj ona rešila muk. velikokrat smo mu z mami rekli naj gre do zdravnice in se gre zdravit, da nam uničuje življenje. saj je grozen. zeloo je ljubusumen, če gre npr. mami s kolegicami že samo na sprehod in potem jo zmerja z kurbo in vsemi groznimi izrazi. ima pa tudi občasne izpade (kot npr. včeraj v kuhinji brcnil v vratca in jih zlomil), nad nama se ne znaša. ne vem več kaj naj naredim, saj ga niti videti več ne morem, koliko ga sovražim (resnično)! ! <p/> kolikokrat sem mu že rekla da nam bo vsem uničil življenje, vendar ga to nikakor ne gane in gre raje v gostilno in se ga napije. <p/> ravno pred kratkim je mami izgubila službo in sedaj bomo večinoma odvisni od njegove plače. vendar me skrbi, da bo tudi on izgubil službo, saj ponavadi ko je pijan par dni zaporedoma potem kar ne hodi po par dni v službo (mi je čudno ga še niso odpustili). jaz sem pa študentka in imam cel teden predavanja in bi zeloo težko delala. ko lahko grem, da zaslužim zase denar. <p/> z mami ne moreva več tako živeti, saj je ona z živci na koncu, mene je pa tudi strah za moje življenje, saj opažam da sem se v zadnjih 2 letih zelo spremenila-vase se zapiram. In sva razmišljali da bi se odselili vendar ne vem kako bi se preživljali, saj mami bo sedaj prijemala samo 300€ socialne pomoči. Službo bo pa zelo težko dobila saj je stara 51 let in brez izobrazbe. Tudi če bi se odselili ne vem kako bi bilo s tem stanovanjem, saj je napisan na oba (pol pol). <p/> Imam pa fanta že skoraj 4 leta vendar on za to nič ne ve, ker me je zelooo sram mu to povedati in to skrivam pred njem in celotno njegovo družino, in tudi ko sva skupaj sva vedno pri njem. Ne vem pa tudi kako bi se odzval na to. Sem velikokrat razmišljala, da bi mu povedala, vendar me je preveč sram, saj on misli, da je vse ok pri meni doma. <p/> Resnično ne vem več kaj naj naredimo.. na koga se naj obrnem.. saj bi z mami samo radi imeli mirno življenje. <p/> Se opravičujem, ker sem se tako razpisala, ampak me je zelo tiščalo to. <p/> Lep pozdrav <p/> Spoštovani! <p/> Vaša situacija res ni preprosta. Poleg tega, da je oče alkoholik z vsem spremljajočim neugodnim vedenjem, sta oba z materjo še materialno odvisni od njega. Tudi stanovanje je skupno. <p/> Glede na to, da študirate in ste danes stari 22 let, res lahko računate, da sami ne boste več dolgo v tem domu, nekaj časa pa verjetno še. <p/> Materin položaj se je z izgubo službe seveda še poslabšal. <p/> Prvo, kar se mi zdi važno: da gledate na svoj položaj kot na nekaj, kar je prehodno, ne bo večno trajalo. Vi boste dokončali šolo in lahko odšli kot je to naredila sestra. Tudi materi boste tako ali drugače lahko pomagali. <p/> Sedaj tudi ne bi bilo smiselno, da bi se mati kar vdala, da ne bo mogla nič več zaslužiti in da bo popolnoma odvisna od očeta. <p/> Za vajino sedanjo duševno stisko pa je res nujno, da obe poiščeta pomoč. Ne vem, v katerem delu Slovenije ste, vendar imamo danes že po vseh večjih krajih skupine, ki bi vama mogle v tem smislu pomagati. Možna so tudi individualna svetovanja. Prilagam nekaj naslovov. <p/> To ne gre le za pomoč, kako očeta spraviti na zdravljenje, temveč za svojce alkoholika, ki so v stiski in rabijo pomoč. <p/> Pa še to: imate fanta, pa vas je sram povedati mu, kako je doma. Mislim, da vam bo v veliko uteho, če boste lahko svoje bolečine delili s človekom, ki vam nekaj pomeni, in ki bi seveda imel tudi primerno razumevanje za to. Predstavljam si, da boste mogli veliko lažje podeliti s fantom svoje skrbi, če boste o njih tudi že prej kje drugje govorili. Za to je zelo dobra prilika v skupinah, kjer se zbirajo svojci zasvojenih z alkoholom. <p/> Zato vam res svetujem, da poiščete možnost takega skupinskega in / ali individualnega svetovanja. <p/> Lepo pozdravljeni, Anica <p/> AA - Anonimni alkoholiki vam lahko pomagajo, če ste ugotovili, da je alkohol tudi vaš problem. <p/> www.aa-drustvo.si <p/> 01/433 82 25 <p/> AL-ANON - Skupnost družinskih skupin, v kateri se zbirajo svojci in prijatelji alkoholikov. Srečujejo se v vseh večjih slovenskih krajih. <p/> www.al-anon.si <p/> • 04/ 533 33 15, Psihiatrična bolnišnica Begunje, Oddelek za zdravljenje odvisnosti od alkohola (ambulanta je ob četrtkih dopoldne, a se morate prej naročiti) <p/> • 05/ 373 44 00, Psihiatrična bolnišnica Idrija, Pot sv. Antona 49 (za informacije lahko pokličete vsak dan od 11:30 do 12:30) <p/> Če ti nobena od organizacij ne vzbuja zaupanja, se seveda lahko vedno obrneš tudi na organizacijo, ki jo že poznaš (mogoče te bodo vedeli kam napotit naprej) ali pa na šolsko svetovalno službo, če še hodiš v šolo. Ne pozabi niti na prijatelje in starše. Sicer ti bodo oni prej nudili čustveno podporo, kot strokoven nasvet. Kakršnokoli vprašanje pa lahko vedno zastaviš na naš e-mail naslov Ta e-poštni naslov je zaščiten proti smetenju. Za ogled potrebujete Javascript, da si jo ogledate. . Nič ni narobe vprašati.


Fotoaparat nameri in sproži, s stilom <p/> Če želite fotografije vrhunske kakovosti brez zapletov – kamor koli greste – lahko delo prepustite kompaktnim, lahkim fotoaparatom Canon nameri in sproži. Vsi fotoaparati Canon nameri in sproži so dovolj majhni, da jih lahko spravite v žep ali torbico, in dovolj elegantni za vsako priložnost ter napolnjeni z najsodobnejšo tehnologijo, tako da snemanje in izmenjava izjemnih fotografij in filmov še nikoli ni bilo preprostejše. <p/> Zgrajen za zajem lepih fotografij in filmov <p/> Pametni telefoni so lahko priročni za vsakodnevne posnetke, vendar v nasprotju s fotoaparati Canon nameri in sproži – ki so zasnovani izključno za zajem vrhunskih fotografij – težko ujamejo ves blišč trenutkov, ki jih želite ohraniti. Naši fotoaparat nameri in sproži imajo visokokakovostne objektive z optično povečavo, ki vas približajo dogajanju, in fotografirajo hitro, da ne zamudite trenutka. Imajo tudi enostavne gumbe in menije ter samodejni način, tako da so za vsakogar enostavni za uporabo. <p/> Visokokakovostni objektiv z optično povečavo z ZoomPlus <p/> Približajte in ujemite oddaljene predmete z impresivnimi podrobnostmi z optično povečavo, ki zagotavlja kakovostnejše rezultate od standardne digitalne povečave (kakršno najdete v večini mobilnih naprav). Če potrebujete večjo moč povečave, vam napredna digitalna povečava ZoomPlus omogoča, da predmete še bolj približate brez opazne izgube kakovosti. Objektiv z optično povečavo omogoča tudi več ustvarjalne svobode pri zajemu širšega nabora motivov, od pokrajin do portretov. <p/> Wi-Fi <p/> Preprosta izmenjava z Wi-Fi <p/> Podpora za Wi-Fi fotoaparatom omogoča, da se med tem, ko ste zunaj, v trenutku povežejo s pametnimi telefoni in tabličnimi računalniki, ko se vrnete domov, pa z računalniki in tiskalniki. Po vzpostavitvi povezave lahko fotografije naložite neposredno v splet in takoj izmenjate zabavne, zanimive in čudovite trenutke vašega življenja s prijatelji in družinskimi člani, bodisi preko e-pošte ali mest za izmenjavo, kakršni sta Facebook in YouTube™. <p/> Pametni samodejni način in ustvarjalni način <p/> Snemajte in ustvarjajte z največjo lahkoto <p/> Zahvaljujoč pametnemu samodejnemu načinu lahko vsakdo posname briljantne fotografije in video posnetke z enim samim pritiskom na gumb. Ta način samodejno in inteligentno poskrbi za nastavitve fotoaparata, tako da vam za ustvarjanje vrhunskih fotografij – z osupljivo ostrino, podrobnostmi in barvami – v vsaki situaciji preostane le, da namerite in sprožite. Svojo kreativnost lahko raziščete tudi z umetniškimi in zabavnimi kreativnimi načini, ki so enostavni za uporabo.


Govor predsednika Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose in ministra za zunanje zadeve RS dr. Dimitrija Rupla na zasedanju Odbora za zunanje zadeve Evropskega parlamenta (AFET) – predstavitev rezultatov zasedanja Gymnich <p/> Velja govorjena beseda! <p/> Spoštovani predsednik, spoštovani poslanci in poslanke! <p/> Dovolite, da vam predstavim nekatere poudarke iz razprav neformalnega zasedanja ministrov za zunanje zadeve EU - Gymnich, ki je potekalo 28. in 29. marca na Brdu in na Bledu v Sloveniji. Na dnevnem redu zasedanja so bile točke: vloga Sirije na Bližnjem Vzhodu, odnosi EU-Ruska federacija, evropska perspektiva Zahodnega Balkana, medkulturni dialog in Tibet. <p/> BLIŽNJI VZHOD IN VLOGA SIRIJE <p/> Prva tema Gymnicha je bila razprava o situaciji na Bližnjem vzhodu in o vlogi Sirije. Trenutek za razpravo o bližnjevzhodnem mirovnem procesu in Siriji je bil primeren zaradi razširjenega vtisa, da je proces iz Annapolisa počasen oziroma, da se je ustavil da ni sprememb na terenu, da Izrael nadaljuje z enostranskimi ukrepi in da je kriza v Gazi. <p/> Kolege sem seznanil z oceno in rezultati svojega nedavnega obiska v regiji, kjer sem imel priložnost izmenjati mnenja s PR Egipta Mubarakom, MZZ Al-Gheitom, GS Arabske lige Mousso s PR Abbasom, PV Fayyadom, MZZ Al-Malkijem, s PR Izraela Peresom, PV Olmertom, MZZ Livnijevo, Netanyahujem, Serryjem in drugimi sogovorniki. V pogovorih oz. ocenah mirovnega procesa so prevladovali skepsa na arabski strani ter zmerni optimizem palestinske in izraelske strani. <p/> Strinjali smo se, da bi dokončna rešitev BVMP morala vključiti tudi Sirijo. Dogovorili smo se, da Sirije ne smemo izolirati, temveč bomo raje razmislili o njenem vključevanju. V preteklosti se je dogajalo, da je Sirija izrabljala našo neenotnost, zato smo sklenili, da bomo več pozornosti posvetili koordinaciji stikov držav članic in institucij EU s Sirijo. <p/> Sklenili smo, da ne smemo nagrajevati »slabega vedenja« <p/> Potrebna je solidarnost z Libanonom in vlado Siniore. <p/> EU bo še nadalje podpirala proces iz Annapolisa in upa tudi na pozitivni sestanek konference v Moskvi. <p/> EU-RUSKA FEDERACIJA <p/> Pomembna točka prvega dneva zasedanja je bila tudi izmenjava mnenj o aktualnih dogodkih v Ruski federaciji in o odnosih EU-Ruska federacija, tudi v kontekstu priprav na junijski vrh. Poudarjena je bila kompleksnost odnosov EU z Rusko federacijo na političnem, varnostnem in energetskem področju. Hkrati je bilo izpostavljeno dejstvo, da je Rusija naša največja soseda in pomemben strateški partner. Junijski vrh je priložnost za krepitev političnega dialoga na najvišji ravni in predajo sporočil novemu ruskemu vodstvu. Strateško partnerstvo z Rusijo je potrebno razvijati kot celoto ter pri tem zagotoviti enoglasnost in solidarnost EU. Sodelovanje z Rusijo je potrebno krepiti tudi pri skupnih EVOP misijah in reševanju mednarodnih vprašanj v skupnem sosedstvu z namenom zagotavljanja varnosti, miru. <p/> Govorili smo tudi o pogajalskem mandatu za novi okvirni sporazum (PCA) EU-Ruska federacija. Večina držav podpira čim prejšnjo potrditev pogajalskega mandata in začetek pogajanj za novi okvirni sporazum. To pomeni, še v času slovenskega predsedstva. <p/> Tudi Litva je izrazila podporo sklenitvi novega PCA. Minister Vaitiekunas je na Gymnichu dejal, da bo Litva prva, ki bo imela koristi od urejenih odnosov med EU in RF. Zaradi posameznih problemov, ki jih imajo z RF, želijo k mandatu na nov sporazum dodati: (1) vprašanje zaprtja naftovoda Družba in jedrske elektrarne Ignaline (konec 2009 bo Litva tako popolnoma odvisna od RF) (2) omembo izginulega litovskega podjetnika (3) rešitev zamrznjenih konfliktov v skupnem sosedstvu in (4) zagotovilo, da je mogoče pogajanja kadarkoli suspendirati. Predlagajo, da sekretariat in EK pripravita analizo o tem, kako spodbuditi EU – RF odnose. Zavzemajo se tudi za odnose z RF na ministrski ravni. <p/> Sicer pa sta predsedstvu o tem vprašanju naslovila pismo tudi zunanja ministra Velike Britanije in Francije Miliband in Kouchner. V njem sta med drugim zapisala, da »so bile ruska zunanja, varnostna, ekonomska in notranja politika v zadnjih letih razlog za zaskrbljenost. Morda pod vplivom svoje nanovo najdene vrednosti, je Rusija postavljala pod vprašaj mednarodne obveze, ki jih je sprejela v 90. letih. Zaradi tega je Rusija postala težji partner. Najti moramo pravilen skupni odgovor. … Podčrtati moramo, da pozdravljamo in podpiramo načrt izvoljenega predsednika Medvedjeva, da bo promoviral načela pravne države v Rusiji. Vsekakor bomo Rusijo sodili po dejanjih, ne samo po besedah, in EU mora vztrajati pri zahtevi, da Rusija izpolnjuje svoje mednarodne obveze o pravni državi in človekovih pravicah, vključno s tistimi, ki izhajajo iz dokumentov Združenih narodov in Sveta Evrope«. <p/> Zagotovitev diverzifikacije energetskih poti in virov mora ostati prioriteta EU. Novi okvirni sporazum naj bi vseboval tudi poglavje o energetiki, kar je z vidika pomena Ruske Federacije kot dobaviteljice energentov za EU še posebej pomembno. <p/> Potrebno je vnesti realizem v odnose z Rusijo. Rusija v odnose z EU pogosto vnaša vprašanja, ki povzročajo neenotnost med državami članicami in povečujejo napetosti v medsebojnih odnosih (vprašanje zamrznjenih konfliktov, odnos do Kosova, nasprotovanje vstopa Ukrajine in Gruzije v Akcijski načrt za članstvo Nata). <p/> Zunanji ministri smo poudarili željo, da Rusija postane zaupanja vreden in transparenten partner, kar bo doseženo tudi z vstopom Rusije v Svetovno trgovinsko organizacijo. <p/> Predsedstvo bo skupaj s Komisijo zagotavljalo, da bo Evropski parlament v celoti obveščen o napredku v pogajanjih. <p/> ZAHODNI BALKAN <p/> Izredno me veseli, da smo na Gymnichu oblikovali pozitivno sporočilo o evropski perspektivi Zahodnega Balkana. Srečali smo se z vsemi predstavniki Zahodnega Balkana, tudi s srbskim zunanjim ministrom Jeremićem in s predsednikom kosovske vlade Thacijem. <p/> Splošni pregled stanja na Zahodnem Balkanu pokaže, da je bil v zadnjih letih dosežen velik napredek: večja stabilnost, demokratične reforme, gospodarska rast, izboljšano regionalno sodelovanje, napredek v smeri EU prek stabilizacijsko-pridružitvenega procesa. Te dosežke je sedaj potrebno utrditi in nadgraditi, pri čemer si morajo države Zahodnega Balkana prizadevati za dosledno izpolnjevanje zavez in pogojev znotraj Stabilizacijsko-pridružitvenega procesa. <p/> Že decembra lani smo se na Svetu dogovorili, da Komisija pripravi Sporočilo o Zahodnem Balkanu in da v začetku leta opravimo razpravo o njegovi vsebini. <p/> Spodbujanje neposrednih stikov med državami Zahodnega Balkana in EU, predvsem mlade generacije, je ključnega pomena za ponotranjenje in utrjevanje evropskih vrednot s strani državljanov regije. To velja predvsem za državljane bivše SFRJ, ki so pred letom 1990 lahko prosto potovali po vsej Evropi. V zvezi s tem bi želel izpostaviti dialog o vizumskih olajšavah, ki smo ga že pričeli s Srbijo (31. januarja) z nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo (20. februarja), Črno Goro (21. februarja) ter Albanijo (7. marca). Na sobotnem zasedanju sem se skupaj s kolegi zavzel za čim prejšnji zaključek izdelave načrtov t.i. »roadmapov«, ki bodo vsebovali realistične kriterije za uvedbo brezvizumskega režima za države te regije. Prav tako smo govorili o možnosti uvedbe brezplačnih vizumov za države Zahodnega Balkana, kar bi bil del že omenjenih roadmapov. <p/> Razpravljali smo tudi o tem, kako nadalje okrepiti regionalno sodelovanje in gospodarski razvoj Zahodnega Balkana, ki sta oba ključnega pomena za nadaljnjo stabilizacijo regije in njeno približevanje Evropski uniji. V zvezi s tem komunikacija EK izpostavlja vrsto pomembnih področij ter predlaga nekaj novih pobud, npr. na področju energetike in prometa (začetek pogajanj o prometnem sporazumu), novo pobudo za ustanovitev Investicijskega sklada za Zahodni Balkan, ter pobudo za okrepljeno sodelovanje med regijo Zahodnega Balkana in EU na področju civilne zaščite. <p/> Vzpostavitev Sveta za regionalno sodelovanje (27. februarja v Sofiji) predstavlja še en dosežek na področju regionalnega sodelovanja ter izraz večje regionalne odgovornosti. <p/> Znotraj EU obstaja enotnost, da je obstoj močne in aktivne civilne družbe ključnega pomena za pospešeno implementacijo političnih in gospodarskih reform ter za krepitev demokracije in spodbujanje sprave v regiji Zahodnega Balkana. V zvezi s tem smo na Gymnichu pozdravili ustanovitev posebnega sklada za razvoj civilne družbe, kot ga predlaga EK v sporočilu. <p/> Konkretizacija evropske perspektive Zahodnega Balkana <p/> Regija je specifična in potrebuje posebno vzpodbudo, posebej v tistih državah, kjer se proces EU integracije sooča s šibko politično voljo ali pa z nizko administrativno usposobljenostjo. EU mora zato v regiji nastopati posebej odločno in pogumno. Slovensko predsedstvo si bo prizadevalo za reafirmacijo in nadaljnjo konkretizacijo evropske perspektive držav regije. <p/> Na zasedanju smo poudarili, da je mogoč znaten napredek v pristopnih pogajanjih v tekočem letu, v kolikor bo Hrvaška izpolnila »benchmarke« in druge pogoje, vsebovane v marčevski komunikaciji EK. <p/> Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je kljub težavam vzpostavila pozitiven zgled multietnične družbe. Za krepitev notranje kohezije potrebuje nadaljnjo podporo in potrditev. Iskreno upamo, da bo Skopje čim prej izpolnilo pogoje (»benchmarke«), ki so navedeni v Pristopnem partnerstvu, kar bi na podlagi pozitivne ocene v naslednjem letnem poročilu EK omogočilo določitev datuma za pričetek pristopnih pogajanj še v letu 2008. <p/> Črna gora in Albanija sta v zadnjem obdobju znatno napredovali pri izpolnjevanju obvez znotraj Stabilizacijsko-pridružitvenih sporazumov, kar predstavlja pomembno spodbudo za druge države regije. V izjavi z Brda smo obe državi pozvali, naj pospešita uresničitev Začasnega sporazuma ter okrepita napore pri izgradnji institucionalnih sposobnosti, javne uprave in neodvisnega sodstva, kar je pogoj za nadgradnjo dosedanjih odnosov z EU. <p/> Kar zadeva Bosno in Hercegovino, je izvedba policijske reforme še vedno pogoj za podpis Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, pri čemer poudarjamo, da je prihodnost BiH v EU možna le kot enotna, celovita, funkcionalna in multietnična država. <p/> V političnem in gospodarskem smislu igra Srbija ključno vlogo v regiji, pri čemer trenutno stoji pred strateškimi odločitvami glede svoje prihodnosti. Regionalno sodelovanje in dobrososedski odnosi so ključnega pomena za nadaljevanje približevanja Srbije v smeri EU. Srbija je na tem področju sposobna prevzeti vlogo regionalne lokomotive. <p/> Na zasedanju Gymnich smo skladno z zaključki decembrskega Evropskega sveta ponovno poudarili, da je možna pospešitev približevanja Srbije v EU, vključno z dodelitvijo statusa kandidatke, vendar pa je vse to odvisno predvsem od volje sedanjega političnega vodstva in prihodnjega, ki bo krmilo Srbije prevzelo po majskih volitvah. <p/> Poudarjamo, da želimo perspektivo EU ločiti od vprašanja Kosova, vendar pa mora Srbija zagotoviti, da si z dejanji, ki lahko ogrožajo varnost širše regije, sama ne zapre poti do EU oz. podre vseh mostov do EU. Izjave in / ali dejanja, ki ogrožajo stabilnost Kosova, niso sprejemljive. <p/> Tudi tokrat smo veliko pozornosti namenili Kosovu. Poudarili smo, da ima Kosovo, tako kot celotna regija, jasno perspektivo EU. EU bo tudi v bodoče tesno sodelovala z ZN KFOR, OVSE in drugimi mednarodnimi akterji s ciljem utrjevanja stabilnosti. V tej zvezi želim poudariti prepričanje, da bo polna in učinkovita namestitev EULEX in ICO na celotnem ozemlju Kosova izraz uspešnosti naše zavezanosti za stabilnost Kosova ter uspeh celotne SZVP. Ohranitev prisotnosti UNMIK in polno izvajanje mandata v skladu z UNSCR 1244 na celotnem ozemlju Kosova je ključni predpogoj za stabilizacijo razmer. V zvezi s tem se nam zdi izredno pomembno pričeti politični dialog EU / EULEX / ICO s kosovskimi Srbi. Stabilnost Kosova je ključnega pomena za stabilnost celotne regije. <p/> MEDKULTURNI DIALOG <p/> Medkulturni dialog je bil sklepna tema Gymnicha. V razpravi smo se osredotočili na oceno zadnjih dogajanj v Tibetu in na vprašanje odnosa do islama, tudi glede na nedavno objavljeni film nizozemskega poslanca Wildersa. <p/> V zvezi s Tibetom smo ponovno izrazili zaskrbljenost zaradi zadnjih dogajanj, obsodili smo nasilje in izrazili solidarnost z žrtvami. Pozvali smo k prenehanju nasilja in izrazili pričakovanje, da kitajske oblasti zagotovijo transparentnost informacij in prost dostop medijev do Tibeta. Poudarjeno je bilo, da si dalajlama prizadeva za avtonomijo in ne za neodvisnost Tibeta. V tem okviru smo poudarili zahtevo po ohranitvi tibetanskega jezika, kulture, religije in tradicije. Sklenili smo, da bomo posebno pozornost namenili stanju človekovih pravic v Tibetu. <p/> Glede odnosa z islamom je bila v ospredju razprava v luči nedavno objavljenega filma nizozemskega poslanca Wildersa v zvezi z islamom. Poudarili smo načelo pravice do izražanja, opozorili pa tudi na dejstvo, da islama ni mogoče istovetiti z nasiljem. Večina muslimanov namreč zavrača ekstremizem in nasilje, žrtve le tega pa so med drugim tudi pripadniki islamske vere. Pravica govora, ki je in ostaja temeljna vrednota EU, mora spoštovati vero in prepričanje drugih. <p/> Med drugim je bila izražena tudi zaskrbljenost nad trenutnim sodnim procesom proti turški stranki AK in njenim članom. Če pride do prepovedi, bi bil to prvi primer prepovedi politične stranke, ki je zmagala na demokratičnih volitvah, kar pa bi bilo tudi v nasprotju z mnenjem Beneške komisije Sveta Evrope.


Vinotoč Gorjup <p/> Same fejst sorte <p/> V Halozah se nad gradom Borl pne vinograd s prostranim razgledom na Ptujsko polje. Tam rastejo trsi družine Gorjup sorte laški rizling, sauvignon, šipon, beli in modri pinot ter modra frankinja. Obdelujejo jih z mladostno zagnanostjo, veseljem in ljubeznijo, na naravi prijazen način. Vina so večinoma suha, najdejo pa se tudi posebne edicije, kot so pozne trgatve, izbori, jagodni izbori ter suhi jagodni izbori.


Pazite kaj tvitate, NUK vas gleda! <p/> Po zgledu tujih držav bo tudi Slovenija predvidoma aprila začela shranjevati tvite in določene Facebook profile. V Narodni in univerzitetni knjižnici bodo razširili tudi arhiv slovenkih spletnih strani, tako, da bodo zajeli vsa spletna mesta z domeno. si. <p/> Gost Odbite je Janko Klasinc, bibliotekar in spletni arhivar v NUKu. <p/> “ Ko je Kongresna knjižnica v ZDA začela z arhiviranjem, se spomnim odzivov ljudi, da je to totalna neumnost, zakaj da bi arhivirali par besed o tem, kaj kdo jé za zajtrk. Ampak pomembno je, za ohranjanje pisne dediščine, da ohranjamo tudi take stvari, ne samo velike, pomembne, spletne strani, ampak tudi družabna omrežja. ” <p/> Slovenija je tovrsten način shranjevanja spleta izbrala po zgledu tujih držav. Zdaj jih je že več kot 40. Arhivirati celoten slovenski splet je seveda želja arhivarjev v NUK-u, a je zaenkrat še neuresničljiva. Največji problem je selekcija, veliko pa lahko postorijo že, če shranijo vse strani s registrirano domeno. si. <p/> Pri zajemanju, torej shranjevanju spletnih strani, ekipi v NUK-u pomaga robot z imenom Heritrix, ki na določeni domeni zajame vse vsebine znotraj spletne strani. Robot deluje podobno, kot delujejo roboti, ki jih spletni brskalniki uporabljajo za indeksiranje spleta, recimo Google, je pojasnil Janko Klasinc. <p/> Največ pozornosti pa so v NUK-u vzbudili z novico o shranjevanju tvitov. Potekalo bo podobno kot shranjevanje spletnih strani. Brez skrbi, arhiviranje tvitov bo časovno omejeno, to pomeni, da se bodo v določenem časovnem obdobju shranjevali pomembnejši tviteraši. Pomisleki o arhiviranju tvitov, Facebook statusov in spletnih strani so odveč, poudarja Janko Klasinc.


Kdaj je čas za prenovo strehe? <p/> Streha je ključni konstrukcijski element, ki objekt varuje pred vremenskimi vplivi (dež, sneg, toča, sonce, veter). Kakovostna izvedba strehe neposredno vpliva na trajnost objekta in bivalne pogoje v njem, kar je še posebej pomembno za bivanje v mansardi. <p/> Ko enkrat teh zahtev ne izpolnjuje več, je čas za prenovo. Vsako puščanje pa še ne pomeni, da bomo morali zamenjati celo streho. Kaj storiti, če začne puščati streha? <p/> Razlogi za prenovo strehe <p/> Izvedba popravkov zaradi neustrezno izvedenih gradbenih ali sanacijskih del <p/> Večje poškodbe strehe ob naravnih nesrečah (vetrolom, žled, ipd.) <p/> Sanacija ali rekonstrukcija <p/> Popravimo lahko le del strešne kritine. Če pa je streha dotrajana ali zahteva dela, kot so sprememba strešne konstrukcije zaradi dograditve (pridobitev dodatnega strešnega prostora) ali sprememba videza strehe iz estetskih razlogov, pa je najbolj smiselna rekonstrukcija. <p/> Koliko nas bo stala prenova strehe <p/> Cena prenove strehe je v prvi vrsti odvisna od vrste strešne kritine in njene cene. Cene za kritino brez montaže se pričnejo pri: <p/> 7 EUR/m2 za betonsko in bitumensko kritino, <p/> 8 EUR/m2 za opečno kritino, <p/> 10 EUR/m2 za kovinsko kritino <p/> Cena montaže je 15-20 EUR/m2. Če je potrebna menjava kritine v celoti, moramo poleg cene za kritino in montažo upoštevati tudi dodatna dela, ki vplivajo na ceno menjave kritine: demontaža, odvoz na deponijo, stanje lesene konstrukcije, ostali strešni elementi (obrobe, žlebovi, zračniki, ...). <p/> Primer izračuna cene za menjavo strehe <p/> Za menjavo strehe dvokapnice (opečni strešniki) s površino 150m2 bomo odšteli približno 30 EUR/m2 za material in montažo, skupaj torej 4500 EUR/m2. <p/> Če menjava vključuje tudi namestitev paroprepustne zapore, demontažo in odvoz stare kritine, to pomeni še vsaj 1000 EUR dodatnih stroškov. <p/> Ne pozabimo na gradbeno dovoljenje <p/> Zamenjava ostrešja in kritine spada med vzdrževalna dela, zato zanjo ni potrebno pridobivati gradbenega dovoljenja, če gre za obnovo konstrukcije, pri kateri ne bomo spreminjali velikosti in oblike objekta. V nasprotnem primeru pa je potrebno pridobiti gradbeno dokumentacijo in dovoljenje.


Objavljeno: 25 Maj 2015 14:10 Naslov sporočila: Mojiceja Podgoršek Ljubi ne ljubi <p/> To je drugi del knjige maruškin dnevnik. V tej knjigi mora maruša hoditi k psihologinji saj se je drogirala. Razšla se je z svojim fantom Bojanom in se zaljubila v svojega 40-letnega učitelja za kemijo toneta. Maruša na koncu spozna da ta zveza ne more prinesti nič dobrega zato se razide tudi z njim. Knjiga je napisana v obliki dnevnika, zgodba je malo nenavadna in mi ni posebno všeč. Edina pozitivna stvar se mi zdi ko Maruša spozna svojo zmoto.


Bolonjska prenova <p/> Osrednji cilj Bolonjske deklaracije (BD) je oblikovanje odprtega skupnega visokošolskega prostora, ki bo evropskim študentom in zaposlenim v visokem šolstvu omogočal prosto gibanje znotraj tega prostora, primerljivost znanj in kompetenc ter zaposljivost. <p/> Bolonjski proces nosi ime po Bolonjski deklaraciji, ki so jo leta 1999 v Bologni (Italija) podpisali ministri, pristojni za visoko šolstvo iz 29 evropskih držav, med drugimi tudi Slovenije. Z dokumentom so postavili smernice razvoja Evropskega visokošolskega prostora (EVP). Bolonjski proces (BP) naj bi se v državah podpisnicah (in drugih kasneje pridruženih državah) implementiral do leta 2010. <p/> Cilj naj bi dosegli z različnimi ukrepi kot so vzpostavitev primerljivih in preglednih visokošolskih struktur in stopenj, vzajemno priznavanje relevantnih in primerljivih visokošolskih kvalifikacij, vzpostavitev medsebojno priznanih kreditnih sistemov in sistemov zagotavljanja kakovosti, spodbujanje mobilnosti študentov in visokošolskih učiteljev, razvijanje evropske dimenzije v izobraževanju ter večje konkurenčnosti evropskega visokega šolstva v svetu. <p/> Smernice BP se povezujejo tudi z enim od ciljev Lizbonske strategije, ki predvideva, da bo Evropa do leta 2010 postala najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu, sposobno trajnostne rasti z več in boljšimi delovnimi mesti in z več socialne povezanosti. <p/> Pot do BD predstavljajo tudi predhodni dokumenti, ki odražajo predvsem težnje po avtonomiji univerze, primerljivih kvalifikacijah in priznavanju teh znotraj EVP in po poenotenju tega. <p/> Kljub razsežnosti, ki jo odpre BD, pa ne gre za obsežen dokument, ki bi natančno določal implementacijo in služil kot »navodila za uporabo«, pač pa dokument prepušča veliko mero avtonomije visokošolskim ustanovam in partnerjem. Vseeno pa BD izpostavlja nekaj ključnih točk: <p/> osrednja vloga univerz pri razvoju evropskih kulturnih razsežnosti <p/> neodvisnost in avtonomija univerz <p/> EVP kot glavna pot k mobilnosti in zaposljivosti državljanov EU ter vsesplošnemu razvoju celine <p/> prilagajanje visokošolskih sistemov nenehnim družbenim spremembam in razvoju znanstvenih spoznanj <p/> mednarodna konkurenčnost evropskega visokega šolstva. <p/> Kot glavne cilje pa BD deklaracija zastavlja: <p/> sprejetje sistema zlahka prepoznavnih in primerljivih diplomskih stopenj, tudi z obrazcem »Priloga k diplomi« - da bi pospešili zaposlovanje evropskih državljanov ter mednarodno konkurenčnost evropskega sistema visokega šolstva <p/> sprejetje sistema z dvema glavnima študijskima stopnjama, dodiplomsko (najmanj 3 leta) in podiplomsko (magisterij, doktorat) diploma, podeljena po prvi stopnji, je za evropski trg dela relevantna tudi kot ustrezna raven kvalifikacije <p/> vzpostavitev kreditnega sistema (European Credit Transfer System – ECTS) kot ustreznega sredstva za omogočanje širše mobilnosti študentov krediti bi bili lahko pridobljeni tudi z vseživljenjskim izobraževanjem <p/> pospeševanje mobilnosti <p/> pospeševanje evropskega sodelovanja pri zagotavljanju kakovosti, tako da se razvijajo primerljiva merila in metodologije <p/> pospeševanje potrebnih evropskih razsežnosti v visokem šolstvu, še zlasti v zvezi s kurikularnim razvojem, medinstitucionalnim sodelovanjem, mobilnostnimi načrti ter integriranimi programi študija, usposabljanja in raziskovanja. <p/> Ministri držav podpisnic se srečujejo vsaki 2 leti in ocenjujejo stanje implementacije BP v posameznih članicah in celotnem EVP. Vsakem ministrskem srečanju sledijo komunikeji s predlogi za nadaljnji razvoj. Število pridruženih držav pa je od leta 1999 močno naraslo, in sicer na kar 45. <p/> Kaj ti prinaša reforma visokega šolstva? <p/> Konec maja letos je Državni zbor RS sprejel novelo Zakona o visokem šolstvu, sredi junija pa tudi Zakon o priznavanju in vrednotenje izobraževanja. Zakona predstavljata podlago za uresničitev reforme visokega šolstva, ki izhaja iz smernic bolonjskega procesa oziroma procesa oblikovanja enotnega evropskega visokošolskega prostora. Visokošolski zavodi (fakultete, akademije... ) bodo reformo uvajali postopoma, študentje pa bomo najbolj občutili naslednje novosti: <p/> 1. Nova struktura študija <p/> a) Študij bo po novem krajši in razdeljen na tri diplomske stopnje: <p/> * 1. diplomska stopnja traja tri ali štiri leta in poteka kot visokošolski strokovni študijski program ali univerzitetni študijski program * 2. diplomska stopnja ali magistrski študij traja eno ali dve leti (tako da skupaj s prvo diplomsko stopnjo na istem strokovnem področju traja pet let) * 3. diplomska stopnja oziroma doktorski študij, ki traja tri leta. <p/> Izjeme so študijski programi za regulirane poklice z direktivami Evropske unije, ki so lahko strukturirani drugače. <p/> b) Pogoji za vpis v višjo stopnjo <p/> Za vpis na drugo diplomsko stopnjo je potrebno končati prvo diplomsko stopnjo z ustreznega strokovnega področja. Če ne gre za isto strokovno področje (če želi študent npr. po končani prvi diplomski stopnji iz strojništva študij na drugi stopnji nadaljevati na ekonomiji), se mu lahko za ta prehod predpiše največ 60 kreditnih točk dodatnih študijskih obveznosti. Te je možno opraviti že v okviru izbirnih vsebin na prvi diplomski stopnji ali pa z izpiti in tečaji pred vpisom na drugo diplomsko stopnjo. <p/> Na tretjo diplomsko stopnjo se lahko vpiše, kdor je končal drugo diplomsko stopnjo, kdor je končal programe za poklice, urejene z direktivami EU, ki so ovrednoteni s 300 ali več kreditnimi točkami, ali kdor je končal štiriletni program na prvi stopnji in izkazuje posebne dosežke, ki jih je mogoče ovrednotiti s 60 kreditnimi točkami. <p/> Pri vpisu v nove dvoletne študijske programe na drugi diplomski stopnji se praviloma priznajo študijske obveznosti v obsegu 60 kreditnih točk, tistim, ki so diplomirali po starih dodiplomskih univerzitetnih programih iz istega ali sorodnih strokovnih področij. <p/> S končano specializacijo se je možno vpisati na tretjo diplomsko stopnjo le z vidnimi uspehi pri raziskovalnem ali strokovnem delu, ki jih je mogoče ovrednotiti s 60 kreditnimi točkami ali pa se določi dodatne študijske obveznosti v obsegu 60 kreditnih točk. <p/> Tistim, ki so magistrirali v starem sistemu, se ob vpisu na tretjo diplomsko stopnjo (doktorski študij) priznajo študijske obveznosti v obsegu 60 kreditnih točk. <p/> c) Rok uvedbe nove strukture in prehodno obdobje <p/> Prvo študijsko leto, v katerem naj bi bil mogoč vpis v nove študijske programe, bo leto 2005/2006, zadnji rok za uvedbo nove strukture študija pa je študijsko leto 2009/2010. <p/> Študentje, ki se bodo v visoko šolstvo vpisali pred uvedbo novih študijskih programov, se izobražujejo in končajo študij po pogojih, ki so veljali ob njihovem vpisu, vendar najdlje do izteka študijskega leta 2015/2016. V kolikor študent ponavlja letnik in nima več na razpolago programa, v katerega se je vpisal, nadaljuje in konča študij po novih študijskih programih. <p/> 2. Priloga k diplomi <p/> Vsi študentje bodo skupaj z diplomo brezplačno prejeli Prilogo k diplomi, ki bo izdana v slovenščini in enem od uradnih jezikov Evropske unije. Priloga k diplomi je sestavni del diplome, ki vključuje informacijo o visokošolskem sistemu in uspešnosti študenta (ocene) ter poenoten opis narave, stopnje, vsebine in status študijskega programa. Za študente uvedba priloge k diplomi pomenila pridobitev, saj so vse veščine in znanja, ki so jih pridobili tekom študija, odslej zapisana v prilogi, kar jim bo olajšalo tudi pridobitev dobre zaposlitve in vpis v nadaljnji študij. <p/> 3. Kreditni sistem študija <p/> Študijske obveznosti v študijskih programih se bodo po novem ovrednotile s kreditnimi točkami (ECTS), kar pomeni da bo vsaka obremenitev študenta po uradnem programu točkovana (točkuje se delo, ki ga študent vloži v opravljanje obveznosti, vključno s seminarji, vajami, samostojnim učenjem, predavanji, pripravo diplomskega dela, itn.). Posamezni letnik študijskega programa bo obsegal 60 kreditnih točk. Pri tem bo prva diplomska stopnja obsegala 180 ali 240 kreditnih točk (tri ali štiri leta), druga stopnja 60 ali 120 kreditnih točk (ena do dve leti, vendar tako, da na istem strokovnem področju skupaj s študijskim programom prve stopnje program traja pet let), tretja diplomska stopnja pa 180 kreditnih točk (tri leta). <p/> 4. Skupni študijski programi <p/> Visokošolski zavodi bodo lahko z drugimi slovenskimi in tujimi visokošolskimi zavodi tvorili in izvajali skupne študijske programe. To pomeni, da bo študent v okviru enega študijskega programa študiral na različnih visokošolskih zavodih ter ob koncu študija pridobil eno, skupno diplomo. <p/> ... bo po novem cenejše, krajše in enostavnejše ter bo nadomestilo doslej uporabljano nostrifikacijo. <p/> 6. Šolnine in dostopnost študija <p/> Za redni študij na javnih visokošolskih zavodih na prvi diplomski stopnji ni mogoče zaračunati šolnin. Brezplačen študij na drugi diplomski stopnji bo zagotovljen vsaj 30 odstotkom študentov, kot kriterij za določitev študentov v okviru tega deleža pa se bo upošteval socialni položaj, regijska zastopanost in deficitarnost poklicev v razmerju 70:20:10. Šolnine bo še vedno možno zaračunati za izredni študij. <p/> 7. Povečalo se bo soupravljanje in soodločanje študentov <p/> Članstvo študentov v organih visokošolskih zavodov se je s sedmine povečalo na petino, petino glasov pa imajo študentje po novem tudi pri volitvah rektorja univerz. Večji pomen na področju soupravljanja študentov bodo dobile tudi študentske ankete. Študentje bomo zastopani tudi v javni agenciji za visoko šolstvo, ki bo opravljala zunanje ocenjevanje visokega šolstva. <p/> 8. Tuji študentje: <p/> lahko v Sloveniji prejemajo štipendije, a le v primeru, da je velja načelo vzajemnosti <p/> predavanja bodo lahko organizirana tudi v tujem jeziku, in sicer tudi v primeru, da predavanje ni organizirano tudi v slovenščini.


Ojačevalec brezžičnega WiFi signala A9 je odlična izbira za razširitev pokritosti brezžičnega omrežja v vašem domu. Podpira hitrosti prenašanja do 300 Mb/s. <p/> Tenda AC10 AC1200 Smart Dual-Band Wi-Fi je brezžični omrežni usmerjevalnik (WiFi router), ki je primeren za stanovanja z visoko internetno hitrostjo. Ponuja hitrosti do 300 Mbps (2,4 GHz) in 867 Mbps (5 GHz) ter kar tri LAN RJ-45 priključke. Štiri zmogljive antene bodo poskrbele za odličen sprejem in oddajanje signala. Računalnike lahko povežete tudi v žično omrežje preko treh 1000 Mbps priključkov na zadnji strani. Usmerjevalnik se ponaša z uporabniškim vmesnikom in mobilno aplikacijo, ki vam omogoča enostavno upravljanje z omrežjem.


Japonska – Kyoto in gejše <p/> Angleška pisateljica, raziskovalka, fotografinja in naravoslovka Isabella Bird je nekoč zapisala, da Japonska nudi toliko novosti, kot potovanje na kak drug planet. Ob besedi Japonska dobimo številne asociacije, od impozantnih svetišč, ki jih obdajajo pravljični gozdovi, do zasnežene gore Fuji, sramežljivih in okretnih gejš, nebotičnikov, osvetljenih z neonsko svetlobo, točnih in hitrih vlakov ... Japonska predstavlja edinstveno sintezo tradicionalnega in modernega, kjer se srečujejo stari bogovi, običaji, spretnosti in umetnosti z vrhunsko sodobno tehnologijo, futuristično modo in najnovejšim slogom in dizajnom. Japonska je dežela, ki je paša za vse čute. Japonska je bila še v drugi polovici 19. stoletja fevdalna, konec tistega stoletja pa se je začela bliskovita industrializacija. Po drugi svetovni vojni pa se je Japonska razvila v pravega gospodarskega velikana. <p/> Kjoto <p/> Nekdanja cesarska prestolnica se ponaša s številnimi templji, palačami, svetišči in vrtovi. Kjoto slovi tudi po visoko razvitih tradicionalnih umetnostih in festivalih. Od leta 794 do leta 1868 je bil Kjoto cesarska prestolnica Japonske, dokler je ni Meji prestavil v Tokio. Kljub temu ohranja Kjoto primat kulturne prefinjenosti Japonske. Nekako se Kjoto dopolnjuje z Naro, kjer so bili postavljeni temelji tradicionalne japonske kulture, ki je dosegla svoj vrhunec v Kjotu. Kjoto ima ogromno znamenitosti, zato se bom osredotočil samo na najpomembnejše. <p/> Kiyomizudera <p/> Tempelj čiste vode – Kiyomizudera – spada med najpomembnejše templje Japonske in je tudi na UNESCO-vem seznamu kulturne dediščine. Ustanovljen je bil že leta 778 na mestu slapa Otowa, ki se nahaja v vzhodnem Kjotu. Glavni tempelj, kot ga vidimo danes, je dal zgraditi leta 1633 šogun Tokugawa Iemitsu, ki je med drugim tudi izgnal iz Japonske vse Evropejce in kristjane ter zaprl meje Japonske, kar je trajalo potem še več kot 200 let. Tempelj je zgrajen brez enega samega žeblja. Tempelj Kiyomizudera je najbolj znan po svojem 13 metrov visokem lesenem odru, ki nudi obiskovalcem lep razgled na številne češnje in javorje kot tudi mesto Kjoto v daljavi. Pod templjem je slap Otowa, ki je razdeljen v tri manjše slapove. Voda iz vsakega slapa ima svoje pozitivne učinke na zdravje in dobro počutje. Vodo lahko pijete iz skodelice, ki se nahaja na dolgem lesenem drogu. Voda prvega toka slapa je koristna za dolgo življenje, drugega za uspeh v šoli in življenju in tretja za srečo in ljubezen v življenju. Ampak nikar ne bodite objestni, pijete lahko samo vodo enega "slapa". <p/> Za glavno dvorano templja Kiyomizu Dera stoji svetišče Jishu, ki je posvečeno božanstvu ljubezni in ženitnega posredovanja. Pred templjem sta dva kamna, ki sta oddaljena 18 metrov. Če z zaprtimi očmi najdete pot od enega do drugega, boste imeli srečo pri iskanju ljubezni, če pa vas mora kdo voditi od enega do drugega kamna, boste morda potrebovali tudi kakega posrednika pri iskanju življenjskega sopotnika ali sopotnice. <p/> Četrt Higashiyama je ena najbolje ohranjenih starih predelov mesta, ki se nahaja med templjem Kiyomizu in svetiščem Yasaka. Ob sprehodu po ozkih ulicah med lesenimi stavbami in tradicionalnimi trgovinami z lahkoto začutimo pridih stare prestolnice. Številne majhne trgovine in restavracije že stoletja skrbijo za domačine, turiste in romarje. Na sprehodu po tej četrti smo ujeli tudi gejšo, ki je šla po svojih opravkih in z veseljem nam je pozirala. <p/> 1 od 3 <p/> Izjemen je tudi tempelj Kodaiji, ki je bil ustanovljen leta 1606 v spomin na Toyotomi Hideyoshija, ene največjih zgodovinskih osebnosti Japonske, ki ga je dala postaviti njegova žena Nene. <p/> Toyotomi Hideyoshi je bil bojevnik, politik, samuraj, general in daimyo – veleposestnik, podrejen samo šogunu in je dal križati znamenitih 26 kristjanov, znanih kot japonskih mučencev. Tempelj Kodaiji pripada sekti Rinzai zen budizma. Tempelj je obkrožen z vrtovi, sprehodili pa smo se tudi po čudovitem bambusovem gaju. <p/> Eno najbolj znanih svetišč Kjota – Yasaka je oddaljeno le dobre pol ure hoje od templja Kiyomizu, a se seveda pot zavleče, brez problema bi ostali tukaj še kako uro več. Svetišče je bilo ustanovljeno že okoli leta 650. Pred glavnim svetiščem je oder z več sto svetilkami, ki svetijo v večernih urah. Vsaka svetilka nosi ime lokalnega podjetja, ki plača ustrezno donacijo. <p/> Svetišče Fushimi Inari <p/> Fushimi Inari je pomembno Shinto svetišče v južnem delu Kjota. Znano je po svojih tisoč oranžnih oz. briljantno rdečih torijih, ki vodijo po gozdu na sveto goro Inari, ki je visoka 233 metrov in je sestavni del svetišče. <p/> Fushimi Inari je eno najpomembnejših od več tisoč svetišč, posvečenih Inari, šintoistični boginji riža. Svetišče je tudi polno kipov lisic, ki so bile sle boginje Inari. Svetišče Fushimi Inari je starodavnega izvora in je obstajalo, preden je leta 794 Kjoto postal prestolnica Japonske. <p/> 1 od 4 <p/> Arashiyama <p/> Arashiyama je prijetno turistično okrožje v zahodnem obrobju Kjota. Območje je priljubljena destinacija od obdobja, ko je dobila Japonska prvo trajno prestolnico Naro leta 710. Takratno glavno mesto se je spogledovala s kitajsko prestolnico. V tem času so gradili velike budistične templje. Kitajski vpliv se je zmanjšal, čeprav je bil še vedno velik, oziroma veliko stvari je bilo pojapončenih. Morda nam je prva asociacija okrožja Arashiyama izjemno privlačen bambusov gozd. <p/> Najpomembnejši tempelj okrožju Arashiyama je Tenryuji. Spada med pet velikih zen templjev Kjota in se danes nahaja na Unescovem seznamu kulturne dediščine. Tudi ta tempelj ima lastno šolo Rinzai Zen sekte japonskega budizma. Tempelj je bil zgrajen že leta 1339, ko je vladal šogun Ashikaga Takauji, posvetil pa ga je takrat umrlemu cesarju Go-Daigu. Sprehod ob ribniku in po tatamijih templja je pravo doživetje Arashiyame. <p/> Zlati paviljon – Kinkakuji <p/> Zlati paviljon – Kinkakuji je zen tempelj, katerega zgornji dve nadstropji sta v celoti pozlačeni z zlatimi lističi. Pred tem je bil tempelj znan pod imenom Rokuonji in je bila vila za oddih šoguna Ashikaga Yoshimitsu in po njegovi volji je po njegovi smrti postal leta 1408 zen tempelj sekte Rinzai. Pred templjem je čudovit ribnik. Tempelj je v svoji zgodovini večkrat pogorel, nazadnje ga je leta 1950 požgal fanatičen menih, vendar je bil leta 1955 zopet obnovljen. <p/> Cesarska palača v Kjotu <p/> Cesarska palača v Kjotu je bila do leta 1868 rezidenca japonske cesarske družine, ko se je cesar preselil v Tokio. Nahaja se v kjotskem cesarskem parku skupaj s cesarsko palačo Sento in nekaj drugimi znamenitostmi. <p/> Sedanja cesarska palača je bila obnovljena leta 1855, potem ko je pogorela. Kompleks je obdan z obzidjem in stenami, znotraj pa so dvorane in vrtovi. Samo sedanjega cesarja Akihita so kronali v Tokiu, prejšnje pa v Kjotu. <p/> Seveda je templjev in znamenitosti še več. Kjoto je znan tudi po gejšah, ki jih je okoli 300, med njimi sta tudi vsaj dve Evropejki.


ZDA Romunijo pozivajo k obrambi neodvisnega sodstva <p/> Bukarešta, 11. januarja (STA) - ZDA so Romunijo danes pozvale k obrambi vladavine prava ter izrazile zaskrbljenost ob napadih politikov na neodvisno sodstvo. Kritiko na račun romunskih oblasti in svarilo, da je " neodvisno sodstvo bistveno za močno demokracijo ", je ob obisku v Bukarešti izrekla pomočnica državnega sekretarja ZDA za evropske in evrazijske zadeve Victoria Nuland. <p/> Po dolgih letih popolne nekaznovanosti je bilo v zadnjih letih nekaj visokih romunskih politikov, med njimi nekdanji premier Adrian Nastase, vendarle obsojenih zaradi korupcije in so pristali v zaporu. To po ocenah analitikov kaže, da se neodvisnost sodstva v tej balkanski državi, ki je od leta 2007 članica EU, vendarle krepi, čeprav počasi. <p/> " Naredili ste velike korake naprej, še posebej v zadnjih petih letih, zato vse Romune pozivam (... ) naj se še močneje borijo in branijo neodvisnost sodstva ter poskrbijo, da bo to ostalo zunaj politike, " je danes v Bukarešti po srečanju z romunskim predsednikom Traianom Basescujem in zunanjim ministrom Titusom Corlateanom poudarila visoka ameriška gostja, poroča francoska tiskovna agencija AFP. <p/> Avstrijska tiskovna agencija APA dodaja, da so romunske oblasti v pričakovanju ostrih besed že pred obiskom ZDA posvarile, naj ne odpirajo vprašanja romunskega pravosodja, in spomnile, da Romunija ni ameriška kolonija. A Nulandove to očitno ni ustavilo. <p/> Njene besede so se sicer nanašale na poskus romunskega parlamenta, da s spremembami kazenskega zakonika ter zakona o amnestiji in pomilostitvah poslancem in lokalnim politikom zagotovi nekakšno " superimuniteto ". Ta bi aktualne politike ščitila tudi pred morebitnimi obtožbami o korupciji. Poleg tega bi lahko prišlo do pomilostitve politikov, že obsojenih korupcije, piše APA. <p/> ZDA so ta poskus konec decembra nemudoma označile kot " korak stran od transparentnosti in vladavine prava ", zaskrbljenost pa so izrazile tudi EU in več njenih članic, med drugim Nemčija in Francija. Na koncu so v Bukarešti pod pritiski le popustili in sprejemanje zakona preložili na februar, a odpovedali se mu še niso. <p/> Za še dodatno nezadovoljstvo so poskrbele izjave socialističnega premiera Victorja Ponte, zapriseženega nasprotnika konservativnega predsednika Basescuja, v katerih je posebnemu tožilstvu za boj proti korupciji DNA in organu za integriteto ANI očital, da sta podvržena " Basescujevemu režimu " in da razsojata nepravično. Prejšnji teden je premier nedavno že drugo obsodbo Nastaseja zaradi korupcije celo primerjal z zaprtjem opozicijske voditeljice Julije Timošenko v Ukrajini. <p/> Najbolj zaostrena je bila sicer situacija v Romuniji lani, ko je skušala Pontova levosredinska koalicija z referendumom odstaviti Basescuja. Pri poskusih, da bi to dosegla, je med drugim grobo posegla v neodvisnost romunskega ustavnega sodišča.


Mednarodni dan turističnih vodnikov <p/> 21. 2. - 7. 3. 2021 <p/> Od 21.2.2021 dlje bodo v okviru mednarodnega dne turističnih vodnikov potekala brezplačna virtualna turistična vodenja. <p/> Na pobudo Svetovne zveze društev turističnih vodnikov (WFTGA) se vse od leta 1990 21. februar praznuje kot svetovni dan turističnih vodnikov. Na ta dan turistični vodniki organizirajo vodenja v po različnih lokacijah, njihov namen pa je je predstaviti dejavnost in poklic turističnega vodnika tako širši javnosti. <p/> Lansko leto je DRUŠTVO TURISTIČNIH VODNIKOV KRASA IN BRKINOV izpeljalo kar 14 promocijskih dogodkov - vodenj. <p/> Letos bo praznik Mednarodnega dneva turističnih vodnikov obeležen razmeram primerno in sicer z virtualnimi vodenimi ogledi, ki se bodo od 21. februarja dalje zvrstila na FB strani Turistični vodniki Kras in Brkini.