Tudi danes – kljub močnim vplivom šole in okolja - drži, kar je pred več kot šestdesetimi leti zapisal Jernej Pavlin na začetku svoje pripovedi o današnji godovnjakinji: »Kakšni bodo kdaj otroci, je največ odvisno od vzgoje v domači hiši. « Pristavlja še: »Sveti starši imajo včasih tudi svete otroke. « V mislih ima Brigito Švedsko, mistično ženo in veliko svetnico, katere hči je bila sveta Katarina Švedska ali Karin, ki se je Cerkev danes spominja. <p/> Karin je bila četrta izmed Brigitinih osmih otrok. Rodila se je leta 1331 ali 1332. Zgodaj so jo dali v samostan, da bi jo vzgojili. Na očetovo željo se je poročila s pobožnim plemičem, ko je imela šele štirinajst let. Mlada zakonca sta sklenila posnemati deviški zakon preblažene Device in svetega Jožefa. Katarina se je začela oblačiti preprosto in brez pretiranega nakita. Njen zgled so posnemale mnoge mlade gospe, njene prijateljice. Njena mati Brigita je po moževi smrti odšla v Rim in je tam pobožno živela. Tudi Katarini se je vzbudila želja po Rimu. Mož ji je sprva branil, končno pa ji je le dovolil. Zaradi bolezni je sam ni mogel spremljati. V Rim je prišla leta 1349, ko ji je bilo osemnajst let. Bila je srečna, ko je spet objela mater. Kmalu pa je začutila veliko domotožje in nameravala se je vrniti domov. Na materino prošnjo je sicer izjavila, da je zaradi Kristusa pripravljena vse zapustiti in ostati v Rimu, vendar je kmalu Rim naravnost zasovražila in mater prosila dovoljenja, da se vendarle vrne na Švedsko. Brigita je imela hčerino željo za nevarno skušnjavo, zato je začela moliti. Prikazal se ji je Kristus in ji dejal: »Povej hčeri, da je že vdova. Pregovori jo, naj ostane. Jaz bom poskrbel zanjo. « Katarina je po dolgem času dobila notranji mir. Materin duhovni voditelj je vodil tudi njo in pod njegovim vodstvom je napredovala v krepostih, ker mu je bila v vsem pokorna. Z materjo je večkrat romala, leta 1372 tudi v Sveto deželo. Obe sta imeli neke vrste samostansko življenje, v katerem so se vrstili molitev, delo, počitek in dobrodelnost. Njena mati Brigita je v nekem videnju že leta 1346 dobila naročilo, naj ustanovi nov red s prvim samostanom v Vadsteni na Švedskem. Sestavila je tudi pravila reda, ki se imenuje Brigitin red ali red Odrešenika, njeno zamisel pa je mogla uresničiti šele hči Katarina. <p/> Kmalu po vrnitvi iz Svete dežele je mati umrla v Rimu 23. julija 1373. Po njeni volji je Katarina njeno telo prepeljala na Švedsko, kjer so ga slovesno pokopali v samostanski cerkvi v Vadsteni. Redovnice tega samostana so živele po pravilih njene matere in so Katarino izvolile za predstojnico. Toda že po enem letu je odpotovala v Rim, da bi pri vodstvu katoliške Cerkve poskrbela, da bi Brigito razglasili za svetnico. Pet let je zbirala potrebno gradivo, potem se je vrnila v Vadsteno, kjer jo je škof potrdil za predstojnico, ona pa se je začela pripravljati na smrt: umrla je 24. marca 1381. Njeno svetniško češčenje je potrdil papež Inocenc VIII. leta 1484, njena mati Brigita pa je bila razglašena za svetnico leta 1391.


U R E D B O o ravnanju z odpadki, ki nastajajo pri opravljanju zdravstvene in veterinarske dejavnosti ter z njima povezanih raziskavah <p/> I. SPLOŠNE DOLOČBE <p/> 1. člen <p/> (vsebina) <p/> (1) Ta uredba določa obvezno ravnanje z odpadki, ki nastajajo pri opravljanju zdravstvene in veterinarske dejavnosti ter z njima povezanih raziskavah (v nadaljnjem besedilu: odpadki iz zdravstva). <p/> (2) Za ravnanje z odpadki iz zdravstva, ki ni posebej urejeno s to uredbo, se uporabljajo predpis, ki ureja ravnanje z odpadki, predpis, ki ureja ravnanje z odpadnimi zdravili, in predpis, ki ureja ravnanje z amalgamskimi odpadki, ki nastajajo pri opravljanju zdravstvene dejavnosti in z njo povezanih raziskavah. <p/> 2. člen <p/> (uporaba) <p/> (1) Ta uredba se uporablja za odpadke s številko 18 iz klasifikacijskega seznama odpadkov, ki so uvrščeni v skupino odpadkov, ki nastajajo v zdravstvu ali veterinarstvu oziroma z njima povezanih raziskavah, v skladu s predpisom, ki ureja ravnanje z odpadki. <p/> (2) Za zdravstvo iz prejšnjega odstavka se štejejo dejavnosti, ki se v skladu z Uredbo 1893 / 2006 / ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L št. 393 z dne 30. 12. 2006, str. 1 v nadaljnjem besedilu: Uredba 1893 / 2006 / ES) na področju zdravstva in socialnega varstva z oznako Q uvrščajo v oddelek z zaporedno številko 86, za veterinarstvo iz prejšnjega odstavka pa dejavnosti, ki se na področju strokovnih, znanstvenih in tehničnih dejavnosti z oznako M uvrščajo v oddelek z zaporedno številko 75. <p/> (3) Odpadki, ki nastajajo na področju socialnega varstva, katerega dejavnosti se v skladu z Uredbo 1893 / 2006 / ES na področju zdravstva in socialnega varstva z oznako Q uvrščajo v oddelek z zaporedno številko 87 ali 88, so komunalni odpadki iz skupine odpadkov s številko 20 iz klasifikacijskega seznama odpadkov v skladu s predpisom, ki ureja ravnanje z odpadki. <p/> (4) Ne glede na prvi odstavek tega člena se ta uredba ne uporablja za: <p/> – dele teles in organov, vključno z vrečkami krvi in konzervirano krvjo, uvrščenimi med odpadke s številko 18 01 02, <p/> – odpadna citotoksična in citostatična zdravila iz zdravstva s številko 18 01 08*, <p/> – odpadna zdravila iz zdravstva s številko 18 01 09, ki niso zajeta v 18 01 08*, <p/> – odpadna citotoksična in citostatična zdravila iz veterinarstva s številko 18 02 07*, <p/> – odpadna zdravila iz veterinarstva s številko 18 02 08, ki niso zajeta v 18 02 07* in <p/> – amalgamske odpadke iz zobozdravstvene dejavnosti s številko 18 01 10. <p/> 3. člen <p/> (izrazi) <p/> Izrazi, uporabljeni v tej uredbi, imajo naslednji pomen: <p/> 1. odpadna embalaža je odpadna embalaža, ki v skladu s predpisom, ki ureja ravnanje z embalažo in odpadno embalažo, ni komunalni odpadek in nastane pri opravljanju zdravstvene ali veterinarske dejavnosti ter z njima povezanih raziskavah <p/> 2. odstranjevalec odpadkov iz zdravstva (v nadaljnjem besedilu: odstranjevalec) je oseba, ki v skladu s predpisom, ki ureja ravnanje z odpadki, odstranjuje eno ali več vrst odpadkov iz zdravstva <p/> 3. predelovalec odpadkov iz zdravstva (v nadaljnjem besedilu: predelovalec) je oseba, ki v skladu s predpisom, ki ureja ravnanje z odpadki, predeluje eno ali več vrst odpadkov iz zdravstva <p/> 4. povzročitelj odpadkov iz zdravstva (v nadaljnjem besedilu: povzročitelj) je oseba, katere delovanje ali dejavnost povzroča nastajanje odpadkov iz zdravstva, ali oseba, ki na območju opravljanja zdravstvene ali veterinarske dejavnosti razvršča in predhodno skladišči te odpadke pred njihovo oddajo zbiralcu odpadkov iz zdravstva <p/> 5. zbiralec odpadkov iz zdravstva (v nadaljnjem besedilu: zbiralec) je oseba, ki v skladu s predpisom, ki ureja ravnanje z odpadki, zbira eno ali več vrst odpadkov iz zdravstva <p/> 6. zbiralnica odpadkov iz zdravstva (v nadaljnjem besedilu: zbiralnica) je pokrit, varovan in nepooblaščenim osebam nedostopen prostor na območju opravljanja zdravstvene ali veterinarske dejavnosti ali z njima povezanih raziskavah, na katerem povzročitelj začasno skladišči odpadke iz zdravstva ločeno po vrstah iz priloge 1, ki je sestavni del te uredbe, tako, da jih zbiralec nemoteno prevzema. Če pri opravljanju zdravstvene ali veterinarske dejavnosti nastajajo manjše količine odpadkov iz zdravstva, je zbiralnica lahko tudi del ograjenega prostora, nedostopnega nepooblaščenim osebam, ali omara oziroma skrinja, primerna za začasno skladiščenje teh odpadkov <p/> 7. območje opravljanja zdravstvene ali veterinarske dejavnosti je območje stavb in pomožnih objektov, ki so namenjeni opravljanju zdravstvene ali veterinarske dejavnosti in jih upravljajo zdravstvene ali veterinarske organizacije <p/> 8. zbirni center za odpadke iz zdravstva (v nadaljnjem besedilu: zbirni center) je pokrit prostor, ki je urejen in opremljen za ločeno zbiranje in predhodno skladiščenje odpadkov iz zdravstva pred njihovo oddajo v obdelavo po postopkih predelave ali odstranjevanja <p/> 9. pošiljka odpadkov iz zdravstva je celotna količina odpadkov iz zdravstva, ki jih pri istem povzročitelju prevzame zbiralec v največ 30 dneh. Pošiljka odpadkov iz zdravstva je tudi celotna količina odpadkov iz zdravstva, ki jih zbiralec odda istemu predelovalcu ali odstranjevalcu v največ 30 dneh. <p/> II. OBVEZNOSTI POVZROČITELJA <p/> 4. člen <p/> (obvezno ravnanje z odpadki iz zdravstva) <p/> (1) Povzročitelj mora zagotoviti, da se: <p/> – odpadki iz zdravstva ne prepuščajo kot mešani komunalni odpadki, <p/> – odpadki iz zdravstva na kraju njihovega nastanka odlagajo v posode ali vreče, ki so namenjene skladiščenju odpadkov iz zdravstva in so za posamezno vrsto odpadkov iz zdravstva iz klasifikacijskega seznama odpadkov podrobneje opisane v prilogi 1 te uredbe, <p/> – odpadna embalaža zbira ločeno od odpadkov iz zdravstva, <p/> – odpadki iz zdravstva shranjujejo in začasno skladiščijo v posodah ali vrečah, na katerih je vidna oznaka vrste odpadka, <p/> – odpadki iz zdravstva ne mešajo z drugimi odpadki oziroma ne mešajo med seboj, če gre za različne vrste odpadkov iz zdravstva, <p/> – odpadki iz zdravstva oddajajo zbiralcu v posodah ali vrečah, na katerih so napisani podatki o kraju in času nastanka, vrsti odpadka iz zdravstva po številkah iz klasifikacijskega seznama odpadkov ter količini odpadkov iz zdravstva. <p/> (2) Povzročitelj mora na območju opravljanja zdravstvene ali veterinarske dejavnosti zagotoviti zbiranje tistih odpadkov iz zdravstva, ki nastajajo zunaj območja opravljanja zdravstvene ali veterinarske dejavnosti, na primer pri bolnikih na domovih ali na kmetijskih gospodarstvih, in z njimi ravnati tako, kot da bi nastali na območju opravljanja zdravstvene ali veterinarske dejavnosti. <p/> 5. člen <p/> (prevoz odpadkov iz zdravstva) <p/> (1) Povzročitelj mora zagotoviti, da se odpadki iz zdravstva v prostorih stavbe ali med stavbami na območju, na katerem se opravlja zdravstvena ali veterinarska dejavnost, prenašajo in prevažajo v posodah in vrečah, ki so namenjene skladiščenju odpadkov iz zdravstva in na katerih je vidna oznaka vrste odpadka iz zdravstva v skladu s klasifikacijskim seznamom odpadkov. <p/> (2) Za prevažanje in prenašanje odpadkov iz zdravstva na območju, na katerem se opravlja zdravstvena ali veterinarska dejavnost, se morajo uporabljati prevozna sredstva, namenjena izključno prevozu odpadkov iz zdravstva. <p/> (3) Prevozna sredstva iz prejšnjega odstavka morajo imeti gladke, neprepustne in nepremočljive površine, ki se lahko mokro čistijo, razkužujejo in osušijo ter so nedostopna mrčesu in glodavcem. <p/> (4) Prevozna sredstva iz prejšnjega odstavka morajo biti izdelana tako, da omogočajo lahko in varno nakladanje in razkladanje odpadkov iz zdravstva ter onemogočajo njihovo raztresenje ali razlitje med prevozom. <p/> (5) Povzročitelj mora imenovati odgovorno osebo za začasno skladiščenje, oddajanje zbiralcu in prevažanje odpadkov iz zdravstva na območju, na katerem opravlja zdravstveno ali veterinarsko dejavnost. <p/> 6. člen <p/> (posode in vreče za skladiščenje odpadkov iz zdravstva) <p/> (1) Povzročitelj mora zagotoviti, da so posode in vreče, namenjene začasnemu skladiščenju odpadkov iz zdravstva, narejene iz materiala, ki pri običajnem ravnanju glede na fizikalne, kemijske, biološke in druge lastnosti odpadkov iz zdravstva zanesljivo preprečujejo ogrožanje okolja in zdravja ljudi. <p/> (2) Če za material, iz katerega so izdelane posode oziroma vreče, obstajajo standardi, mora povzročitelj zagotoviti, da so posode oziroma vreče, namenjene začasnemu skladiščenju odpadkov iz zdravstva, v skladu s temi standardi. <p/> (3) Če se odpadki iz zdravstva prevzemajo skupaj s posodami ali vrečami, v katerih se ti odpadki shranjujejo ali začasno skladiščijo, se za standarde iz prejšnjega odstavka štejejo standardi v skladu s predpisi o prevozu nevarnih snovi. <p/> 7. člen <p/> (zbiralnica) <p/> (1) Povzročitelj mora zagotoviti, da se odpadki iz zdravstva shranjujejo ali začasno skladiščijo v zbiralnici tako, da ne onesnažujejo okolja ali ogrožajo zdravja ljudi ter da je zbiralcu omogočen dostop z vozilom zaradi njihovega prevzema. <p/> (2) Prostor, ki je določen za zbiralnico, mora biti namenjen izključno začasnemu skladiščenju odpadkov iz zdravstva in mora biti pokrit in ločen od drugih prostorov in zunanjega okolja na način, ki preprečuje dostop nepooblaščenim osebam, in mora zagotavljati požarno varnost v skladu s predpisom, ki ureja požarno varnost v stavbah. <p/> (3) Zbiralnica mora biti nameščena na takem kraju, da je dostop z vozilom zaradi prevzema odpadkov iz zdravstva neoviran. <p/> (4) Zbiralnica mora biti označena z dobro vidnim napisom o namenu prostora in prepovedi vstopa nepooblaščenim osebam ter opozorilom na možnost ogrožanja zdravja ljudi. <p/> (5) Kadar zbiralnica ne obratuje, mora biti zaklenjena in varovana. <p/> (6) Tla, stene in strop zbiralnice morajo biti iz materiala, ki se lahko mokro čisti in razkužuje. <p/> (7) Zbiralnica mora imeti urejeno odvajanje odpadnih voda in mehansko prezračevanje, tako da je preprečeno ogrožanje zdravja ljudi in okolja. <p/> 8. člen <p/> (načrt gospodarjenja z odpadki iz zdravstva) <p/> (1) Povzročitelj mora izdelati načrt gospodarjenja z odpadki iz zdravstva v skladu s predpisom, ki ureja ravnanje z odpadki. <p/> (2) V načrtu gospodarjenja z odpadki iz zdravstva morajo biti opisane vse vrste odpadkov iz zdravstva, ki nastajajo na območju opravljanja zdravstvene ali veterinarske dejavnosti, in tudi drugi odpadki, ki nastajajo v stavbi ali njenem delu, v katerem se opravlja zdravstvena ali veterinarska dejavnost. <p/> (3) Načrt gospodarjenja z odpadki iz zdravstva vsebuje poleg podatkov, ki jih za načrt gospodarjenja z odpadki določa predpis, ki ureja ravnanje z odpadke, tudi podatke o: <p/> – načinu ločevanja posameznih vrst odpadkov iz zdravstva na kraju njihovega nastanka, <p/> – načinu označevanja posod in vreč ter o vrsti materiala, iz katerega so posode in vreče izdelane, <p/> – prevozu odpadkov iz zdravstva na območju, na katerem se opravlja zdravstvena ali veterinarska dejavnost, <p/> – zbiralnici ter o njenem vzdrževanju in čiščenju, <p/> – začasnem skladiščenju odpadkov iz zdravstva v zbiralnici ali zbiralnicah, <p/> – urnikih oddaje odpadkov iz zdravstva zbiralcem, <p/> – notranjih navodilih o ravnanju z odpadki iz zdravstva in drugimi odpadki, ki nastajajo pri opravljanju zdravstvene ali veterinarske dejavnosti, <p/> – usposabljanju zaposlenih v zvezi z ravnanjem z odpadki iz zdravstva, <p/> – finančnem vrednotenju načrta gospodarjenja z odpadki iz zdravstva in <p/> (4) Povzročitelj mora zagotoviti, da je v načrtu ravnanja z odpadki iz zdravstva v skladu s predpisom, ki ureja ravnanje z odpadki, poleg osebnega imena odgovorne osebe iz petega odstavka 5. člena te uredbe tudi opis njenih del in obveznosti v zvezi s prevozom in začasnim skladiščenjem odpadkov iz zdravstva v skladu s predpisom, ki ureja ravnanja z odpadki. <p/> (5) Za pripravo in izvajanje načrta ravnanja z odpadki iz zdravstva je odgovoren vodja zdravstvene oziroma veterinarske organizacije. <p/> 9. člen <p/> (oddaja odpadkov iz zdravstva) <p/> (1) Povzročitelj mora zagotoviti, da se odpadki iz zdravstva oddajo zbiralcu. <p/> (2) Povzročitelj mora zagotoviti, da odgovorna oseba iz petega odstavka 5. člena te uredbe ob oddaji vsake pošiljke odpadkov iz zdravstva izpolni evidenčni list v skladu s predpisom, ki ureja ravnanje z odpadki. <p/> 10. člen <p/> (evidenca o nastajanju odpadkov iz zdravstva) <p/> (1) Povzročitelj mora voditi evidenco o nastajanju odpadkov iz zdravstva v obliki zbirke veljavnih evidenčnih listov v skladu s predpisom, ki ureja ravnanje z odpadki. <p/> (2) Povzročitelj mora osebi, pristojni za nadzor, omogočiti vpogled v evidenco o nastajanju odpadkov iz zdravstva. <p/> III. ZBIRANJE ODPADKOV IZ ZDRAVSTVA <p/> 11. člen <p/> (zbiralec) <p/> (1) Zbiralec lahko zbira odpadke iz zdravstva od povzročiteljev, ko pridobi potrdilo ministrstva, pristojnega za okolje (v nadaljnjem besedilu: ministrstvo), o vpisu v evidenco zbiralcev, v skladu s predpisom, ki ureja ravnanje z odpadki. <p/> (2) Zbiralec mora imeti: <p/> – sredstva in opremo za zbiranje in prevoz odpadkov iz zdravstva in <p/> – zagotovljene možnosti čiščenja in razkuževanja sredstev in opreme za zbiranje in prevoz odpadkov iz zdravstva. <p/> (3) Zbiralec mora za zbrane odpadke iz zdravstva zagotoviti predelavo ali odstranjevanje. <p/> 12. člen <p/> (načrt zbiranja odpadkov iz zdravstva) <p/> (1) Vlogi za vpis v evidenco zbiralcev mora biti priložen načrt zbiranja odpadkov iz zdravstva, ki mora biti pripravljen v skladu s predpisom, ki ureja ravnanje z odpadki. <p/> (2) Pri načrtu zbiranja odpadkov iz zdravstva je treba v zvezi s predvidenimi načini predelave in odstranjevanja odpadkov iz zdravstva upoštevati usmeritve iz operativnega programa varstva okolja na področju ravnanja z nevarnimi odpadki. <p/> (3) Če ministrstvo na podlagi podatkov iz letnih poročil zbiralcev ter letnih poročil predelovalcev in odstranjevalcev ugotovi, da na posameznem območju Slovenije glede zbranih količin odpadkov iz zdravstva niso doseženi cilji ravnanja z odpadki, določeni v operativnih programih varstva okolja, zbiralcu določi območja, na katerih mora obvezno zagotavljati prevzem odpadkov iz zdravstva. <p/> IV. ODSTRANJEVANJE ODPADKOV IZ ZDRAVSTVA <p/> 13. člen <p/> (pogoj za odlaganje odpadkov iz zdravstva) <p/> Če se odpadki iz zdravstva odlagajo, morajo biti predhodno razkuženi in obdelani tako, da izpolnjujejo zahteve za odpadke z visoko vsebnostjo biološko razgradljivih snovi v skladu s predpisom, ki ureja odlaganje odpadkov na odlagališčih. <p/> V. VODENJE EVIDENCE <p/> 14. člen <p/> (vodenje evidence) <p/> Ministrstvo v skladu s predpisom, ki ureja ravnanje z odpadki, vodi posebno evidenco zbiralcev v okviru evidence zbiralcev odpadkov iz registra varstva okolja. <p/> (2) Ne glede na določbo prejšnjega odstavka opravljajo nadzor nad izvajanjem določb prve do pete alinee prvega odstavka in drugega odstavka 4. člena te uredbe ter 5. , 6. in 7. člena te uredbe zdravstveni inšpektorji, če gre za odpadke, ki nastajajo pri opravljanju zdravstvene dejavnosti, in uradni veterinarji, če gre za odpadke, ki nastajajo pri opravljanju veterinarske dejavnosti. <p/> (3) Ne glede na določbo prejšnjega odstavka opravljajo nadzor v zvezi odvajanjem odpadnih voda iz 7. člena te uredbe tudi inšpektorji, pristojni za okolje, ter nadzor nad izvajanjem določb 10. člena te uredbe tudi zdravstveni inšpektorji in uradni veterinarji. <p/> VII. KAZENSKE DOLOČBE <p/> 16. člen <p/> (prekrški) <p/> (1) Z globo od 3.500 eurov do 10.000 eurov se za prekršek kaznuje povzročitelj, ki je pravna oseba ali samostojni podjetnik posameznik, če: <p/> – ne zagotovi, da se odpadki iz zdravstva v skladu s prvo alineo prvega odstavka 4. člena te uredbe ne prepuščajo kot mešani komunalni odpadki, <p/> – ne zagotovi, da se odpadki iz zdravstva v skladu z drugo alineo prvega odstavka 4. člena te uredbe na kraju njihovega nastanka odlagajo v posode ali vreče, ki so namenjene skladiščenju odpadkov iz zdravstva in so za posamezno vrsto odpadkov iz zdravstva odpadkov iz klasifikacijskega seznama odpadkov podrobneje opisane v prilogi 1 te uredbe, <p/> – ne zagotovi, da se v skladu s tretjo alineo prvega odstavka 4. člena te uredbe odpadna embalaža zbira ločeno od odpadkov iz zdravstva, <p/> – ne zagotovi, da se odpadki iz zdravstva v skladu s četrto alineo prvega odstavka 4. člena te uredbe shranjujejo in začasno skladiščijo v posodah ali vrečah, na katerih je vidna oznaka vrste odpadka, <p/> – ne zagotovi, da se odpadki iz zdravstva v skladu s peto alineo prvega odstavka 4. člena te uredbe ne mešajo z drugimi odpadki oziroma ne mešajo med seboj, če gre za različne vrste odpadkov iz zdravstva, <p/> – ne zagotovi, da se odpadki iz zdravstva v skladu s šesto alineo prvega odstavka 4. člena te uredbe oddajajo zbiralcu v posodah ali vrečah, na katerih so zapisani podatki o kraju in času nastanka, vrsti odpadka iz zdravstva po številkah s klasifikacijskega seznama odpadkov in količini odpadkov iz zdravstva, <p/> – ne zagotovi v skladu z drugim odstavkom 4. člena te uredbe zbiranja tistih odpadkov iz zdravstva, ki nastajajo zunaj območja opravljanja zdravstvene ali veterinarske dejavnosti, na primer pri bolnikih na domovih ali na kmetijskih gospodarstvih, ali takega ravnanja z njimi, kot da bi nastali na območju opravljanja zdravstvene ali veterinarske dejavnosti, <p/> – ne zagotovi, da se odpadki iz zdravstva prenašajo in prevažajo v prostorih stavbe ali med stavbami na območju, na katerem se opravlja zdravstvena ali veterinarska dejavnost, v skladu s prvim odstavkom 5. člena te uredbe, <p/> – ne zagotovi, da se v skladu z drugim odstavkom 5. člena te uredbe za prevažanje odpadkov iz zdravstva na območju, na katerem se opravlja zdravstvena ali veterinarska dejavnost, uporabljajo prevozna sredstva, namenjena izključno prevozu odpadkov iz zdravstva, <p/> – ne zagotovi, da imajo v skladu s tretjim odstavkom 5. člena te uredbe prevozna sredstva za notranji prevoz odpadkov iz zdravstva gladke, neprepustne in nepremočljive površine, ki se lahko mokro čistijo, razkužujejo in osušijo ter so nedostopne mrčesu in glodavcem, <p/> – ne zagotovi, da so v skladu s četrtim odstavkom 5. člena te uredbe prevozna sredstva izdelana tako, da omogočajo lahko in varno nakladanje in razkladanje odpadkov iz zdravstva ter onemogočajo njihovo raztresenje ali razlitje med prevozom, <p/> – ne imenuje v skladu s petim odstavkom 5. člena te uredbe odgovorne osebe za ravnanje z odpadki iz zdravstva, <p/> – ne zagotovi, da so v skladu s prvim odstavkom 6. člena te uredbe posode in vreče iz materiala, ki glede na fizikalne, kemijske, biološke in druge lastnosti odpadkov iz zdravstva zanesljivo preprečuje ogrožanje okolja in zdravja ljudi, <p/> – ne zagotovi, da so v skladu z drugim in tretjim odstavkom 6. člena te uredbe posode oziroma vreče, namenjene začasnemu skladiščenju odpadkov iz zdravstva, izdelane v skladu s standardi, če za material, iz katerega so izdelane, obstajajo standardi, <p/> – ne zagotovi, da se v skladu s prvim odstavkom 7. člena te uredbe odpadki iz zdravstva shranjujejo ali začasno skladiščijo v zbiralnici tako, da ne onesnažujejo okolja ali ogrožajo zdravja ljudi in je zbiralcu omogočen dostop z vozilom zaradi njihovega prevzema, <p/> – ne zagotovi, da je v skladu z drugim odstavkom 7. člena te uredbe prostor, ki je določen za zbiralnico, namenjen izključno začasnemu skladiščenju odpadkov iz zdravstva, ki je pokrit in ločen od drugih prostorov ter zunanjega okolja na način, ki preprečuje dostop nepooblaščenim osebam, in zagotavlja požarno varnost v skladu s predpisom, ki ureja požarno varnost v stavbah, <p/> – ne zagotovi, da je v skladu s tretjim odstavkom 7. člena te uredbe zbiralnica na takem kraju, da je dostop z vozilom zaradi prevzema odpadkov iz zdravstva neoviran, <p/> – ne zagotovi, da je zbiralnica označena v skladu s četrtim odstavkom 7. člena te uredbe, <p/> – ne zagotovi, da je v skladu s petim odstavkom 7. člena te uredbe zbiralnica, ko ne obratuje, zaklenjena in varovana, <p/> – ne zagotovi, da so tla, stene in strop zbiralnice izdelane iz materiala v skladu s šestim odstavkom 7. člena te uredbe, <p/> – ne zagotovi, da ima v skladu s sedmim odstavkom 7. člena te uredbe zbiralnica urejeno odvajanje odpadnih voda in mehansko prezračevanje, <p/> – ne zagotovi izdelave načrta gospodarjenja z odpadki iz zdravstva v skladu z 8. členom te uredbe, <p/> – ne zagotovi, da se v skladu s prvim odstavkom 9. člena te uredbe odpadki iz zdravstva oddajo zbiralcu, <p/> – ne zagotovi, da odgovorna oseba v skladu z drugim odstavkom 9. člena te uredbe ob oddaji vsake pošiljke odpadkov iz zdravstva izpolni evidenčni list, <p/> – ne vodi evidence o nastajanju odpadkov iz zdravstva v skladu s prvim odstavkom 10. člena te uredbe, <p/> – pristojnemu inšpektorju, če ta to zahteva, ne omogoči vpogleda v evidenco o nastajanju odpadkov iz zdravstva v skladu z drugim odstavkom 10. člena te uredbe. <p/> (2) Z globo od 3.500 eurov do 10.000 eurov se za prekršek kaznuje zbiralec, ki je pravna oseba ali samostojni podjetnik posameznik, če: <p/> – v nasprotju s prvim odstavkom 11. člena te uredbe zbira odpadke iz zdravstva od povzročiteljev, ne da bi pridobil potrdilo ministrstva o vpisu v evidenco zbiralcev, <p/> – v nasprotju s tretjim odstavkom 11. člena te uredbe za zbrane odpadke iz zdravstva ne zagotovi predelave ali odstranjevanja. <p/> (3) Z globo od 3.500 eurov do 10.000 eurov se za prekršek kaznuje odstranjevalec, ki je pravna oseba ali samostojni podjetnik posameznik, če odpadkov iz zdravstva v skladu s 13. členom te uredbe pred odlaganjem ne razkuži in obdela tako, da izpolnjujejo zahteve za odpadke z visoko vsebnostjo biološko razgradljivih snovi v skladu s predpisom, ki ureja odlaganje odpadkov na odlagališčih. <p/> (4) Z globo od 1.200 eurov do 4100 eurov se za prekršek iz prvega do tretjega odstavka tega člena kaznuje tudi odgovorna oseba osebe povzročitelja, zbiralca ali odstranjevalca. <p/> VIII. PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE <p/> 17. člen <p/> (veljavnost dovoljenj) <p/> Dovoljenja za zbiranje odpadkov iz zdravstva, izdana pred uveljavitvijo te uredbe v skladu s Pravilnikom o ravnanju z odpadki, ki nastanejo pri opravljanju zdravstvene dejavnosti in z njo povezanih raziskavah (Uradni list RS, št. 47 / 04), ostanejo v veljavi do izteka veljavnosti. <p/> 18. člen <p/> (prenehanje veljavnosti) <p/> Z dnem uveljavitve te uredbe preneha veljati Pravilnik o ravnanju z odpadki, ki nastanejo pri opravljanju zdravstvene dejavnosti in z njo povezanih raziskavah (Uradni list RS, št. 47 / 04). <p/> 19. člen <p/> (začetek veljavnosti) <p/> Ta uredba začne veljati petnajsti dan po objavi v Uradnem listu Republike Slovenije.


Tehnološko jamstvo za Microsoft Office 2010 <p/> Microsoft je v Sloveniji predstavil program Tehnološko jamstvo za Microsoft Office 2010, ki kupcem pisarniške zbirke Office 2007 omogoča brezplačno nadgradnjo na različico 2010, ko bo ta na voljo v slovenskem jeziku. <p/> Časovna omejitev Microsoft kupcem pisarniškega paketa Office 2007 (nakup z osebnim računalnikom ali brez njega) od pooblaščenega prodajalca v obdobju med 1. junijem in 30. septembrom nudi možnost brezplačne nadgradnje na najnovejšo različico zbirke Office. Za upravičenost do nadgradnje je treba izdelek aktivirati do 30. septembra, do 15. oktobra pa Microsoftu dostaviti potrdilo o nakupu s fotokopijo licenčnega ključa in kontaktnim naslovom. <p/> Kateri paketi so vključeni v program? Vključeni so vsi slovenski paketi Office 2007, ki so kupljeni samostojno ali z novim računalnikom. Količinsko licenciranje v ta program ni vključeno. <p/> Katera različica Office 2010 mi pripada? Uporabniki, ki bodo izkoristili možnost nadgradnje, bodo novo zbirko prejeli takrat, ko bo ta na voljo v slovenskem jeziku. Office 2010 prinaša drugačno ponudbo paketov kot pri različici 2007. Uporabnikom različic Office Ultimate 2007, Office Professional 2007 in Office Small Business 2007 bo na voljo nadgradnja na paket Office Professional 2010. Uporabniki različic Office Standard 2007 bodo lahko nadgradili na Office Home and Business in uporabniki Office Home and Student 2007 bodo prejeli paket Office Home and Student 2010, uporabniki zbirke Office Basic 2007 pa Office Home and Business 2010. Kupcu ene licence Office 2007 pripada ena licenca za Office 2010, posameznik pa lahko prek tega programa uveljavlja največ 25 nadgradenj istega programa. Postopek uveljavitve Kupec preko elektronskega obrazca (nahaja se na www.officenadgradnja.si) ali priporočeno po klasični pošti pošlje: 1. Kopijo računa z datumom med 1. 7. 2010 in 30. 9. 2010 za slovenski Office 2007 2. ID izdelka (xxxxx-xxx-xxxxxxx-xxxxx)*, ki ga dobi ob aktivaciji izdelka 3. Osebne podatke (ime in priimek, naslov, e-poštni naslov) priporočeno pošljete na Microsoft Slovenija, Šmartinska 140, 1000 Ljubljana; Za: Office nadgradnja. Podatke lahko odda tudi preko spletne strani www.officenadgradnja.si 4. To mora storiti v obdobju od 1. 7. 2010 do 15. 10. 2010 5. Microsoft bo v obdobju od 1. 10. 2010 do 30. 11. 2010 kupcu poslal elektronsko pošto z navodili o prevzemu Office 2010 <p/> Več informacij o programu Tehnološko jamstvo za Microsoft Office 2010 je na voljo na spletni strani www.officenadgradnja.si. <p/> Junij 2021


Objavljeno: 13 Nov 2011 10:29 Naslov sporočila: Prodam kletko <p/> Prodajam rabljeno kletko za činčilo, v dobrem stanju. Zraven podarjam še škatlo za pesek, pitnik, posodico za hrano in lesene poličke za kletko. Cena: 30 eur Slike


Navodila za uporabo QR kode za Aljaž Farasin s.p. <p/> S svojim mobilnim telefonom skenirajte kodo na ekranu. <p/> To storite tako, da na telefonu odprete skenirno aplikacijo, kamero telefona usmerite v kodo na ekranu in počakajte par sekund. <p/> Pozor: za skeniranje potrebujete na vašem mobilnem telefonu nameščeno ustrezno aplikacijo. Za podrobnejša navodila kliknite tukaj.


Dodatne vsebine <p/> SIPINA E-bralnik <p/> Sistem SIPINA-E-BRALNIK omogoča govorno upravljanje e-storitev interaktivnega posredovanja / prebiranja informacij za uporabnike s posebnimi potrebami (predvsem za slepe in slabovidne). Sistem SIPINA-E-BRALNIK lahko razpozna govor uporabnikov (govorni ukazi in podprto govorno upravljanje) in omogoča podajanje informacije v obliki govora. Preko povezave WiFi se povezuje na sistem v oblaku SIPINA. <p/> Na sliki je funkcionalna arhitektura sistema SIPINA. Sistem je zasnovan na konceptu distribuiranega procesiranja in tehnoloških oblakov. Glavna vodila arhitekture sistema SIPINA so: <p/> Sistem SIPINA vključuje več jedrnih tehnologij, ki pa so sistemsko in aplikacijsko neodvisne: <p/> ASR (sistem avtomatskega razpoznavalnja govora), <p/> TTS (sistem avtomatske sinteze govora), <p/> SDS (sistem govorno vodenega dialoga). <p/> Struktura sistema SIPINA-E-BRALNIK <p/> Tehnične značilnosti sistema SIPINA - E-BRALNIK <p/> SIPINA-E-BRALNIK omogoča kakovostno in učinkovito izvajanje storitev govorne modalnosti. SIPINA-E-BRALNIK sestavlja javanski grafični vmesnik in več modulov, ki zagotovijo potrebno delovanje in komunikacijo s SIPINA sistemom: za avdio, protokol tcp / ip, in komunikacijski protokol RTSP / MRCP. Za vso interakcijo uporabnik ne potrebuje nič drugega kot sliko mikrofona. Obarvanje mikrofona in zvočni signal signalizirata uporabniku, kdaj sistem od njega pričakuje odziv. V času ko sistem predvaja uporabniku sistemsko sporočilo ali informacijo, ki jo je želel, je mikrofon neaktiven in ne omogoča krmiljenja s strani uporabnika. Na ta način zagotavljamo, da se predvajan govor sistema ne razpoznava kot govor uporabnika, kar je pri mobilnih terminalih lahko problem. <p/> SIPINA-E-BRALNIK je zasnovan kot odjemalec TCP / IP. Sestavlja ga programska oprema za delovanje na Android, Blackberry mobilnih telefonih, in tudi platformah, kot so tablice. Sistem je zasnovan na osnovi programskega jezika Java za mobilne terminale. SIPINA-E-BRALNIK omogoča oddaljeno prebiranje informacij, v kolikor je mogoče povezovanje v WiFi omrežje. V tem dokumentu sta podani funkcionalna specifikacija programske opreme. Opisana je tudi funkcionalnost delovanja posameznih modulov. <p/> Dialog sistema SIPINA-E-BRALNIK <p/> Dialog v sistemu SIPINA E-BRALNIK je sistemsko voden. Sistem določa posamezna stanja dialoga in uporabniku ponudi v vsakem stanju dialoga ustrezen nabor izbir. Uporabnik lahko izbira izmed podanih izbir in s tem določa nadaljnji potek dialoga. Sistemska sporočila, ki jih sistem predvaja uporabniku v obliki govornih sporočil, podajo uporabniku vso potrebno informacijo za izbiro nadaljevanja dialoga (samorazlagalna sistemska sporočila). Uporabnik lahko z izgovarjanjem posameznih besed ali krajših fraz določa potek nadaljevanja dialoga. V sistemska sporočila so vključena navodila, katere besede lahko uporabnik v nekem stanju dialoga uporablja za nadaljevanje dialoga. <p/> Uporabnik sistema SIPINA E-BRALNIK lahko izbira med viri novic: Radiotelevizija Slovenija, 24ur, Delo, Hefajst. Za izbran vir lahko uporabnik izbere področja novic, ki jih posamezni vir vključuje. Imena področij za izbran vir sistem posreduje uporabniku v obliki sistemskega govornega sporočila. Hkrati s tem se prilagodi tudi slovnica sistema razpoznavanja govora (nabor besed, ki jih sistem razpoznavanja govora lahko razpozna), ki omogoča razpoznavanje besed področij izbranega vira. Po izbranem področju se nato predvaja naslov prve novice izbranega vira. Uporabnik lahko sproži prebiranje novice, če izgovori besedo »preberi«, ali prebiranje naslova naslednje novice, če izgovori besedo »naprej«. Prebiranje naslova prejšnje novice lahko sproži z izgovarjavo besede »nazaj«. V vsakem stanju dialoga lahko izbere prehod na drugo področje (izgovarjava »drugo področje«) ali drugi vir (izgovarjava »drugi vir«). Spodnja slika kaže potek govornega dialoga sistema SIPINA E-BRALNIK.


Fižol <p/> Povezano <p/> Superživilo <p/> V zgodovini je pravzaprav že bil visoko cenjen, potem pa so se pomembni izbranci visokega sloja, kot je bila denimo Katarina Medičejska, odločili, da je fižol kmečka hrana, ki ni dovolj elegantna in posebna za njihove želodčke. Zamenjali so ga z danes še vedno neizkoreninjenim trendom predelane hrane. <p/> Meso bogatih <p/> Odtod še zdaj znan rek, da je fižol meso ubogih, ki pa ne velja več, odkar strokovnjaki domnevajo, da živalske beljakovine povzročajo številne bolezni. Nekaj časa so fižolu očitali, da nima tako popolne beljakovinske sestave kot meso. Resda mu za to manjkata dve aminokislini, vendar ju ni težko nadomestiti, če fižol kombiniramo s hrano, ki ju vsebuje, denimo z žitom. Tako lahko fižolovo omako polijete čez kuskus, še novejša dognanja pa kažejo, da sploh ni nujno, da to kombinacijo zaužijemo znotraj istega obroka – dovolj je, če vse aminokisline zaužijemo v istem dnevu. <p/> (Ne) prefinjen? <p/> K slovesu fižola, češ da ni prefinjeno živilo, so zagotovo prispevale težave, ki jih občasno povzroča. Mnogi trdijo, da izginejo, če stročnice uživamo redno in v manjših količinah. Morda vam bo ustrezal tudi kateri od naravnih receptov. V trgovinah z zdravo prehrano poiščite posušene alge kombu. Dodajte jih vodi, v kateri namakate fižolovo zrnje. Alge ne bodo vplivale na okus fižola, med kuhanjem pa bodo skorajda razpadle. Poleg tega ni nič narobe, če delčki alg plavajo po krožniku. Podoben učinek naj bi imel nam bolj domač lovorov list, nekateri pa priporočajo žvečenje polovice čajne žličke janeža takoj po obedu ali ob začetku napenjanja. <p/> Preprosta priprava <p/> Čeprav obstajajo številne vrste fižola, prav vse, od sivčka do belega ali črnega fižola, kuhamo na zelo podobno, le čas prilagodimo velikosti zrnja. Vedno najprej odstranimo vse nenavadno oblikovana, razbarvana in polomljena zrna. V zrnju tudi ne sme ne biti nobenih, še tako majhnih luknjic, saj pomenijo našim očem nevidne " stanovalce ". <p/> To se ne bo zgodilo, če boste fižolovo zrnje hranili v dobro zaprti keramični ali stekleni posodi. Tako lahko počaka leto dni, nikakor pa ne mešajte starih in novih zalog, saj se bodo v takšnem primeru zrna kuhala različno dolgo. Soli, limoninega soka, kisa, vina ali paradižnika ne smete dodati pred koncem kuhanja, saj upočasnijo mehčanje fižola. <p/> Najbolj IN <p/> Zaradi lažje prebavljivosti sta zadnje čase najbolj priljubljeni vrsti fižola mungo in adzuki. Zaradi manjšega zrna ju je treba namakati samo nekaj ur, kuhati pa ju je treba eno uro. Začinite ju s kurkumo, baziliko, timijanom ali koriandrom. Adzuki slovi kot najbolj sladka in najmanj " fižolasta " vrsta fižola. Na Japonskem, kjer naj bi bila njegova domovina, iz njega pripravljajo mleko in sladice. Največkrat zrnje in sladkor zavrejo v nadev. <p/> Obe vrsti fižola je možno zmleti v moko. V kitajski medicini ju zelo priporočajo ženskam, zlasti med menstruacijo in v obdobju dojenja, krepita tudi delovanje mehurja in ledvic, uživanje pa naj bi dajalo pogum in energijo. <p/> Obe vrsti fižola lahko kalimo, vendar je v taki obliki najbolj znan mungo: njegovim kalčkom pravimo kar sojini. Zanimivo je, da kalčki vsebujejo vitamin C, ki ga fižol nima. Sami jih pridelate tako, da zrnje namočite čez noč, nato pa ga v primerni posodi postavite na toplo, temno, vendar zračno mesto in poskrbite, da je ves čas mokro. Kalčkov ni priporočljivo uživati surovih, zato jih popecite na kokosovi maščobi in jih začinite s sojino omako. Po kitajski medicini naj bi mungo hladil in razstrupljal telo, lajšal naj bi tudi vnetja. <p/> Osnova zdrave prehrane <p/> Lahko se igrate s pripravo juh, omak, enolončnic, namazov, pirejev in solat, vendar ne pozabite na začimbe. Fižolu vedno lahko dodate peteršilj, šetraj, žajbelj ali majaron. Jedi bodo še okusnejše, če jim dodate malce kisa. Na koncu vam bo fižol res dokazal, da je lahko tudi zdrava jed okusna in poceni. <p/> VIVIN NAMIG <p/> Superživilo <p/> Če fižolovo zrnje namočite v hladni vodi in ga kuhate zelo počasi, ohrani tako rekoč vso svojo hranilno vrednost. Fižol vsebuje cink, železo, baker, magnezij, fosfor, kalcij, kalij, mangan in selen ter vitamine iz skupine B. Folati znižujejo raven homocisteina, katerega kopičenje na stenah žil povzroča tveganje za nastanek bolezni srca in ožilja. Fižolove vlaknine pomagajo izločati slab holesterol iz telesa. Fižol vsebuje celo snovi, ki preprečujejo nastanek nekaterih oblik raka. Na krvni sladkor dobro vpliva njegov nizek glikemični indeks, zelo koristen je tudi za ljudi z visokim krvnim tlakom (z izjemo fižola iz pločevinke). Jemo pa ga lahko, četudi smo zaprti. Povrhu škodljive snovi iz okolja ne pridejo dlje od stroka.


odgovor <p/> K sicer pravilnemu opozorilu na katastrofalno napačen prevod želim dodati le kratko pojasnilo: kolikor vem, Cilicijo Slovenci pišemo kot Kilikijo. V klasični latinščini se c namreč izgovarja kot k – ergo... (rs) <p/> odgovor <p/> Načeloma je to sicer res, ali je res tudi v praksi, pa ne vem, ker nimam pri roki nobenega primernega vira (in sem zato tudi napisal kar Cilicija). Latinščino namreč v praksi skoraj vedno izgovarjamo v »cerkveni« izgovarjavi in rečemo na primer Cezar in ne Kajzar (v klasični latniščini je namreč c = k, ae = aj), rimskemu Celju ne rečemo Keleja... (Nikolaj)


ZIMOVANJE - RATEČE <p/> Petek 8. marec 2019 - Po zajtrku smo se odpravili na Belopeška jezera, kjer smo uživali in se naužili sonca. ob vrnitvi smo si privoščili kosilo, malo počili spili kavico in se odpravili proti domu, istočasno pa si obljubili, da se naslednjič zopet vidimo!!! Četrtek 7. marec 2019 - Dež nam nagaja - to si samo on misli ... mi imamo se "fajn" ves čas se dogaja, smo veseli, družba je the best!!! T'pravo kosilo smo danes naredile slastno je bilo, smo potrebovali počitek po njemu Kdaj gremo zopet?????? SEDAJ PA SE ZAČNEJO TALENTI, prosimo za malo miru! Talenti so uspeli, Nekaj dogodivščin iz TALENTOV danes peli in plesali so nam veseli ventilčki, ansambel blagor gluhim ... in plesna skupina leseni udi. Moški del je dekletom zaželel vesel 8. marec in žur do jutranjih ur se je uradno začel!!! Sreda 6. marec 2019 - 10 (+3) zagnanih planincev se nas je odpravilo v Tamar. ves čas je nas spremljal sneg, sonce in prečudovito vreme (sonce). ostali smo se sprehodili po Jasni in okolici. Sprehodili noge, napolnili baterije in dušo. Torek 5. marec 2019 - Dopoldan smo se z avtobusom odpeljali do Kranjske Gore, se sprehodili po mestu, obiskali Kekca in se peš vrnili mimo Podkorna, kjer smo si ogledali kako napredujejo dela pri organizaciji pokala Vitranc. po kosilu smo se našemili in se sprehodili po Ratečah do mejnega prehoda, kjer smo si privoščili osvežitev. Ob vrnitvi smo si pa za večerjo privoščili žar. Večerja je bila super!!! <p/> Ponedeljek 4. marec 2019 - Dopoldan smo se odpravili proti Planici. Mesto kjer naj bi se sankali je bilo preveč ledeno in smo se odpravili do Planice, kjer so najpogumnejši "zajahali" sanke in se spuščali. Ostali smo si ogledali kako potekajo dela na velikanki, se poslikali in se počasi vrnili v Rateče. Dokazili smo, da vsi zmoremo, da bomo lahko premagovali vse zadane poti v okolici ... Popoldan smo šli na daljši sprehod, kjer smo se naužili svežega zraka, nasmejali ... na koncu nam je dež malo pospešil korak pri vrnitvi, kjer smo pred in po večerji uživali v druženju, igrah, predvsem pa v obilici smeha in izkazovanju pestre domišljije - mi imamo se fajn! <p/> Nedelja 3. marec 2019 - smo prišli v Rateče, se spoznali, se dogovorili kaj bomo počeli naslednjih pet dni. Razporedili dežurstva, naredili jedilnik ... Do večerje si krajšamo čas z družabnimi igrami, pogovori ... Začelo se je dobro in imamo se "fajn". Da ne pozabimo vam povedat, pri nas je sneg in se že veselimo jutrišnjega sankanja, smučanja ...


Sončne elektrarne se da pogasiti <p/> "Sončne elektrarne se lahko gasijo," sporočajo iz skupine BISOL Group, vodilnega slovenskega izvajalca sončnih elektrarn na ključ. Navedbe, ki se zadnje čase pojavljajo v medijih, da požarov na objektih s sončnimi elektrarnami ni mogoče pogasiti, so nepravilne. <p/> Gasilska zveza Slovenije je na podlagi intervencijskih navodil nemške gasilske zveze (DFB) pripravila priporočila za gasilce. S svojimi bogatimi izkušnjami in strokovnim znanjem je pri njihovem nastajanju z nasveti pomagal tudi edini domači proizvajalec fotonapetostnih modulov BISOL Group. Drugod po svetu so postopki pri gašenju požarov na sončnih elektrarnah jasno definirani, BISOL jih dobro pozna in ravna v skladu z njimi že od samega začetka. <p/> Ob številnih prošnjah za nasvete območnih gasilskih enot, ki so prihajale na BISOL Group, je skupina zadovoljna, da je Gasilska zveza Slovenije minuli december vendarle izdala priporočila za gasilce in jih posredovala vsem gasilskim zvezam po Sloveniji. Priporočila jasno določajo, kako je treba ravnati v primeru požara na objektu, ki je opremljen s sončno elektrarno. Požar se lahko gasi z vodo ob upoštevanju predpisane najmanjše varnostne razdalje, ki pri gašenju energetskih naprav pod srednjo napetostjo z ročnikom za vodno meglico znaša 1 meter, pri gašenju z vodnim curkom pa 5 metrov. Ognjene zublje je mogoče ustaviti tudi z gasilnikom s prahom, CO2 gasilnikom, uporaba gasilnika s peno pa je mogoča samo za gašenje naprav, ki niso pod napetostjo. <p/> S 1. januarjem se je naposled začel uporabljati tudi spremenjen Pravilnik o požarnem redu, ki določa, da je treba požarni načrt izdelati za objekte, ki so opremljeni s sončno elektrarno, povezano na javno električno omrežje. Požarni načrt mora biti izobešen na vidnem mestu, z njim pa mora biti seznanjena tudi območna gasilska enota. Vse sončne elektrarne skupine BISOL Group so postavljene v skladu z veljavnim pravilnikom. <p/> V skupini BISOL Group glede na uspehe fotovoltaike na globalnem trgu trdno verjamejo v dolgoročnost pridobivanja električne energije iz sončnega vira in se nadejajo sodelovanja z Gasilsko zvezo Slovenije tudi v bodoče.


Kamnik, gozdovi, svež zrak in mir <p/> Mesto, ki je izjemno dobro poznano in leži pod Kamniško-Savinjskimi alpami se imenuje Kamnik. Kamnik je nekakšen kulturni, upravni in gospodarski center istoimenske občine. Tako je na tem območju razvitih več vrst panog, od pohištvene in kovinske do kemične in elektrotehnične industrije. Kamnik je lociran blizu Ljubljane, saj ju loči le slabih 25 km, kar pomeni da pot opravimo v slabe pol ure. Mesto je drugače imenovano tudi mesto z dušo, saj je tukaj prisotno izjemno veliko kulturnih in naravnih znamenitosti. Slednji podatek nam pove, da je Kamnik zagotovo eno izmed mest, ki se jih splača obiskati, saj imate kaj videti. <p/> Mesto je znano tudi po prireditvah, ki so poznane po celi Sloveniji, ena izmed njih pa je zagotovo dogodek Dnevi narodnih noš, ki obsegajo ples, glasbo in ostalo. Pravilna izbira, je destinacija tudi za vse ljubitelje športa in rekreacije, saj gozdovi ponujajo veliko svežega zraka in miru, zato Kamnik zadnje čase privablja veliko število turistov. Slednji si tukaj ogledujejo točke, kot so Velika planina, ki ponuja široko paleto športnih aktivnosti in je ena izmed najznamenitejših pohodniških točk pri nas. Odpravite se lahko tudi na ogled starega mestnega jedra, ki skriva veliko lepih posebnosti in značilnosti, tudi romansko kapelico ter Frančiški samostan. Za oddih, pa so zagotovo prava izbira Terme Snovik, ki se ponašajo z vrhunsko urejenim wellness centrom in apartmaji, ki vas bodo navdušili. Med bivanjem v termah, pa si lahko ogledate botanični vrt Volčji potok, ki je edini pri nas in vas bo s svojo pestrostjo in lepoto rastlin navdušil. Kamnik je torej mesto, ki ponuja veliko izbire, lepot in užitkov pri ogledu in spoznavanju. <p/> Oglasi <p/> Anketa <p/> Velika planina <p/> Najdi restavracijo


Vedeževanje – razkriti triki <p/> Človeka je že od nekdaj zanimalo, kaj mu prinaša prihodnost. Včasih – nekatera primitivna ljudstva pa še danes – so prihodnost napovedovali iz drobovja žrtvovane živali, danes pa so nam na voljo raznovrstne vedeževalske tehnike: horoskop, kristalna krogla, vedeževanje z dlani ali kavne usedline, numerologija, karte, rune in še dolgo bi lahko naštevali. Ali gre le za dober trik ali vedeževanje v resnici napove prihodnost? <p/> “ Naivnež se rodi vsako minuto ” <p/> je izjava, ki jo pripisujejo P. T. Barnum-u, ameriškemu zabavljaču in poslovnežu, ki je bil znan po potegavščinah. Po njem imenujemo Barnumov učinek, na katerem temelji vedeževanje. Gre za to, da človek v splošnih ali stereotipnih opisih osebnosti prepozna svoje lastne osebnostne lastnosti. Celo meni, da opisi zanj neverjetno držijo! <p/> Vedeževanje pogosto temelji na trditvah, ki jih ni mogoče preveriti ali jim oporekati npr. “ V sebi skrivate velik potencial .”; “ Imate potrebo po tem, da vas imajo ljudje radi .”; opisuje značilnosti, ki so tipične za določeno starost, spol ali status npr. vedeževalka starejši ženski reče, da se ji verjetno slabša sluh in bo potrebovala slušni aparat napove dogodke, ki se bodo prej ali slej zgodili vsakemu izmed nas npr. “ Kmalu boste dobili zanimiv telefonski klic .”. Pri napovedih je pogosto uporabljena beseda “ včasih – včasih ” npr. “ Včasih jasno poveste kaj si mislite, včasih pa se raje ugriznete v jezik, da ne bi bilo zamer .” <p/> Vedeževanje je bolj prepričljivo, kadar so vanj vključeni naši osebni podatki: ime, rojstni datum, datum poroke ipd. Pomembno je tudi to, da vedeževanje vzbuja občutek magičnosti ali posebnih energij npr. vedeževanje s pomočjo magičnih kristalov. Poseben vtis k magičnosti doda npr. oblačenje v čarovniška oblačila ali v plašč, ki odbija negativno energijo. <p/> Uporaba nenavadnih ali ponavljajočih gibov z rokami, enakomernih udarcev ali zvokov služi temu, da vedeževanje posameznika privede do stanja transa, kjer je še bolj dojemljiv za povedano. <p/> Ko se napoved uresniči <p/> Vedeževalec nam je povedal, kaj nas čaka, potem pa se s tem vedenjem odpravimo v svet. Kadar pričakujemo, da se bo nekaj zgodilo, lahko tudi popolnoma nepovezane in slučajne dogodke zaznamo kot povezane. Na primer, vedeževalka vam reče: “ Imeli boste prometno nesrečo zaradi počene pnevmatike, raje nekaj časa ne vozite avta. ” Za vsak slučaj res ne sedete za volan. Čez teden dni vam prijatelj pove, da mu je zadnjič počila pnevmatika in se je za las izognil trčenju. “ Vedeževanje se je obrestovalo! Še dobro, da nisem jaz vozil avta! ”, izgovorite olajšani, saj ste dva slučajna dogodka zaznali kot povezana. <p/> Spretnosti vedeževalcev <p/> Za vedeževanje so pomembne dobre jezikovne sposobnosti. Vedeževalec govori razločno, tekoče in dovolj hitro, da ne uspete slišati lastnih misli ali mu seči v besedo. Mestoma postavi trditev in čaka na vaš odziv. Če se s trditvijo strinjate, jo bo v prihodnje še podkrepil. V kolikor pa se ne strinjate, bo pogovor vodil v drugo smer. Včasih postavi le del trditve, na vas pa je, da jo dokončate kot vam najbolj ustreza. <p/> Vedeževalec pa mora biti tudi dober opazovalec. Prepoznati mora, kaj sporočate s svojo telesno držo in obrazno mimiko, kaj o vas, vašem statusu in načinu življenja sporočajo vaša oblačila in modni dodatki. Na podlagi teh spoznanj bo vedeževalec lahko izbiral izraze, ki so vam še bolj pisane na kožo. <p/> Vedeževanje je posamezniku tudi v pomoč <p/> Kadar vedeževanje napoveduje prijetne dogodke in uspešno doseganje ciljev, lahko na posameznika deluje zelo motivacijsko. Na pot do ciljev se bo podal samozavesten, delal bo več in bolje, saj bo vsa njegova energija usmerjena k cilju. <p/> Vedeževanje lahko posamezniku pokaže nov pogled na težavo in nove rešitve, na katere sam ne bi pomislil. <p/> Ali je napovedovanje prihodnosti možno? <p/> Zaenkrat ni še nobeno vedeževanje natančno napovedalo prihodnosti – tako da bi lahko trditve znanstveno preverili. Morda bo v prihodnosti, ko bo človeštvo prišlo do novih spoznanj, tudi to možno. Zaenkrat pa hranite denar v denarnici, denarnico v žepu in roko na denarnici, kot je zapisal psiholog M. H. Birnbaum.


Na Festivalu Ljubljana prek 70.000 obiskovalcev <p/> Potem ko so obiskovalci Festivala Ljubljana z gostovanjem Bolšoj teatra dočakali njegov vrhunec, si velja ogledati še statistiko letošnje izdaje. <p/> Po besedah programskega direktorja festivala Darka Brleka je letošnji festival Ljubljana postregel s 73 prireditvami, ki si jih je ogledalo več kot 70.000 obiskovalcev. Stroški za letošnji festival znašajo približno 2,3 milijona evrov, od tega je 600.000 evrov prispevala mestna občina Ljubljana, 38.500 evrov pa ministrstvo za kulturo. <p/> V primerjavi z lani se je za kar 160.000 evrov povišal prihodek od prodaje vstopnic, ki znaša 750.000 evrov. Več kot lani, slab milijon evrov, pa je festival pridobil tudi iz sponzorskih sredstev. <p/> Pogled v leto 2010 Čeprav se je 57. ljubljanski poletni festival komaj končal, se organizatorji že ukvarjajo s programom prihodnjega leta. Če bodo za to zbrali potrebna sredstva, se po Brlekovih napovedih obeta kar nekaj odmevnih imen. " Ni problem dobiti kogar koli na tem svetu, problem je denar, " je še povedal Brlek in dodal, da bi bilo treba za enega najboljših festivalskih programov v zgodovini festivala drugo leto zbrati tri milijone evrov. <p/> 13.500 gledalcev Filma pod zvezdami V okviru festivala je na Ljubljanskem gradu potekal tudi Film pod zvezdami, ki je med 30. julijem in 20. avgustom privabil okoli 13.500 gledalcev. Poleg pestrega programa, v katerem so predvajali 22 od načrtovanih 23 filmov, je dobremu obisku botrovalo tudi lepo vreme. V Kinodvoru, ki je pripravil program v sodelovanju s festivalom, so tako z obiskom zadovoljni. <p/> Kot so še sporočili, so bile vstopnice za grajsko filmsko prizorišče petkrat razprodane. Najbolj so pritegnile uspešnice Revni milijonar, Ljubezen v Barceloni, Mamma Mia! , Ljubezen nima cene in Državni sovražniki.


Seu d'Urgell, 23. maja (STA) - Simonu Hočevarju je tako kot na prvi tekmi svetovnega pokala v Atenah, uspela uvrstitev v finale z desetim rezultatom polfinala. Po šestem mestu v kvalifikacijah je zanesljivo veslal tudi v polfinalu, predvsem v drugem delu proge v katerem je bil med najhitrejšimi. V finalni vožnji je prehitel še Martikana in bil na koncu na devetem mestu. Za las je uvrstitev v finale ušla Dejanu Kralju, ki je bil 12. Oba s Hočevarjem sta skoraj ponovila uvrstitvi iz prve tekme svetovnega pokala. <p/> Med kanuisti je v polfinalu veslal tudi Dejan Stevanovič, ki je končal kot 19. , na enakem mestu pa je bila tudi Nada Mali, ki je z eskimskim obratom izgubila precej časa. Fedja Marušič in Uroš Kodelja sta se uvrstila tik za trideseterico. Marušič je bil na 31. mestu, Kodelja pa mesto za njim. V finale se izmed najboljših niso uvrstili tudi Ferrazzi, Lefevre, Pecshier, Ratcliffe in še nekateri, vsekakor pa je bilo presenetljivo tudi prvo mesto zmagovalca mednarodne tekme na Soči izpred štirinajst dni, Italijana Molmentija v polfinalu. <p/> Slovenska ekipa iz Seu d'Urgella odhaja neposredno v Merano, kjer jih konec tedna čaka nov nastop za točke svetovnega pokala.


Uvajanje moderne tehnologije in sledenje hitremu razvoju postavlja pred nas nove izzive in zahteve po strokovno usposobljenem kadru, ki bo sposoben samostojno sprejemati hitre odločitve. Prav posamezniki, ki to zmorejo in obvladajo, sodijo med tvorce današnjega sodobnega industrijskega razvoja in so vse bolj iskani ne le v Sloveniji, marveč tudi drugod po svetu, kjer razvoj sodobnih tehnologij igra vse pomembnejšo vlogo. <p/> Ali vas je že kdaj zamikalo, da bi se pridružili ekipi podjetnih, ustvarjalnih in pogumnih ljudi širom sveta, ki predstavljajo gonilo tehnološkega napredka? Če je vaš odgovor pritrdilen in imate željo po tehniškem udejstvovanju, se nam pridružite in postanite inženir strojništva!


Ko ste potrti: Strjenka iz kozjega jogurta <p/> Tokrat pa se bomo malce posladkali. Pripravili smo vam okusno strjenko iz kozjega jogurta, s katero boste zagotovo razvajali svoje okušalne brbončice, hkrati pa poskrbeli tudi za boljše razpoloženje. <p/> Nasvet strokovnjaka za prehrano: <p/> Kozje mleko in izdelki iz njega <p/> Vsakdo se kdaj sreča s simptomi, kot so tesnoba, žalost, potrtost, obup. Če ti simptomi trajajo dlje časa, lahko govorimo o depresiji. V tem primeru nam lahko primanjkuje serotonina, nevrotransmitorja, ki zmanjšuje napetost, nas pomiri ter skrbi za dobro razpoloženje in boljši spanec. Serotonin se tvori iz triptofana, aminokisline, ki jo veliko vsebujejo sir, jajca, belo meso, … Če želite še bolje poskrbeti za svoje dobro razpoloženje, vam priporočam še uživanje hrane, bogate z vitaminom B6, folno kislino in magnezijem. <p/> Današnjo sladico sestavlja veliko kakovostnih živil. Še posebej želim izpostaviti izdelke iz kozjega mleka. Kozje mleko pri nas počasi spet dobiva malo več pozornosti. Kako tudi ne, saj ga odlikuje veliko našemu zdravju koristnih lastnosti. Rada bi izpostavila, da je kozje mleko v osnovi lažje prebavljivo od kravjega ter ljudem povzroča manj alergij. Pogosto ga zato lahko uživajo ljudje, ki kravjega mleka ne prenesejo. <p/> Kozje mleko vsebuje veliko kalcija, fosforja, vitamina B 12 (pa tudi drugih vitaminov iz B-kompleksa) in kalcija. Kozje mleko je prav tako bogato z aminokislino tirozinom, ki prispeva k boljši zbranosti in večji motivaciji. Poleg tega boste z rednim uživanjem kozjega mleka in izdelkov iz njega poskrbeli za to, da boste bolj mirni, zmanjšali pa se bodo tudi občutki tesnobe in notranje napetosti. <p/> Kot zanimivost naj povem še, da je kozje mleko zelo cenjeno tudi kot lepotilno sredstvo, z njegovim rednim uživanjem pa naj bi poskrbeli tudi za dolgoživost. <p/> Zdaj pa se le lotimo priprave naše sladice...


Bencin čistejši od dizla <p/> Gorivo. Raziskovalci so potrdili – dizelsko gorivo bolj onesnažuje ozračje. <p/> Študija znanstvenikov z Univerze v Kaliforniji je pokazala, da izpušni plini, ki nastajajo pri izgorevanju dizelskega goriva v avtomobilih, veliko bolj onesnažujejo ozračje kot izpušni plini, ki nastanejo pri izgorevanju bencina. Liter izgorelega dizelskega goriva v ZDA naj bi vseboval petnajstkrat več sekundarnih aerosolov. <p/> Sekundarni aerosoli so majhni delci, ki se nalagajo v ozračju in lahko v velikih količinah vplivajo na podnebje, zmanjšajo vidljivost ali škodijo človekovemu zdravju. <p/> Po besedah vodje raziskave Allena Goldsteina rezultati v prvi vrsti veljajo za Združene države Amerike in le pogojno za druge države, poroča nemška tiskovna agencija dpa.


Ljubljana , 06.01.2021: Podarim dve francoski postelji brez vzmetnic.Dno je leseno, sestavljeno iz prečnih letvic.


PROF. DR. ZVEZDAN PIRTOŠEK – KANDIDAT ZA DELOVO OSEBNOST LETA <p/> "V življenju ni pomembno, kaj se ti zgodi, temveč, kaj si zapomniš in kako si zapomniš," so misli kolumbijskega nobelovca Gabriela Garcíe Márqueza, s katerimi konec leta v časniku DELO iščejo pogumne, poštene, drzne, posebne, močne, uspešne, pionirske osebnosti, po katerih si bomo zapomnili leto 2016. V uredništvu so izbrali deseterico, med 17. in 31. decembrom pa bodo imena prepustili v glasovanje bralcem na spletni strani delo.si. <p/> V deseterici po izboru uredništva DELA je tudi prof. dr. Zvezdan Pirtošek, predstojnik kliničnega Oddelka za bolezni živčevja na Nevrološki kliniki UKC Ljubljana, eden najboljših poznavalcev demence, ki odgovorne opozarja na nujnost takojšnjega ukrepanja. V svojem prepolnem dnevnem urniku ima zapisano tudi sodelovanje s Spominčico – Alzheimer Slovenija. Skupaj smo sodelovali pri pisanju Strategije za obvladovanje demence v Sloveniji do leta 2020, ki jo je ministrica za zdravje podpisala letos maja in sedaj v Skupini za pripravo akcijskega načrta strategije. <p/> Dr. Pirtošek sodeluje tudi na Alzheimer Cafe-jih po vsej Sloveniji kot gost Spominčice in predava o demenci.


Dobro je vedeti: <p/> Laktuloza se uporablja tudi kot prebiotik, ki je za človeka neprebavljiva sestavina hrane z blagodejnim učinkom na črevesne bakterije, saj kot njihovo hranilo prispeva k porastu črevesne mikroflore. <p/> Zdravilo Prorektal v vrečkah omogoča preprosto jemanje, saj je v vrečki enkratni odmerek tekoče laktuloze. <p/> Diabetiki lahko jemljejo zdravilo, vendar morajo upoštevati količine sladkorjev v odmerkih. <p/> Namenjeno: <p/> Uporablja se pri: <p/> kroničnem zaprtju, kadar svojih težav ne morete odpraviti samo s hrano z veliko balastnimi snovmi in z drugimi splošnimi ukrepi <p/> boleznih (hemoroidi), pri katerih je zaželeno odvajanje mehkejšega blata. <p/> Kako uporabljati: <p/> Pri kroničnem zaprtju in za mehčanje blata: <p/> Začetni odmerek (2 do 3 dni): <p/> Nadaljevanje zdravljenja: <p/> Odrasli in mladostniki, stari več kot 14 let <p/> 1 do 2 vrečici (15 – 30 ml) peroralne raztopine enkrat na dan <p/> 1 vrečica (15 ml) peroralne raztopine enkrat na dan <p/> Zdravilo Prorektal v vrečicah ni primerno za uporabo pri otrocih, starih manj kot 14 let, saj ne moremo doseči primernega odmerka. Za otroke, stare manj kot 14 let, je na voljo drugo pakiranje zdravila. <p/> Odvajalni učinek zdravila Prorektal traja pri nekaterih bolnikih več dni, zato pri njih zadostuje jemanje le vsak drugi ali tretji dan. <p/> Peroralno raztopino Prorektal lahko vzamete razredčeno ali nerazredčeno. Vsebino vrečke lahko preprosto stisnete v usta ali razredčite z vodo. <p/> Takojšnji odvajalni učinek dosežete, če vzamete zjutraj na tešče 1 do 2 vrečici peroralne raztopine z enim do dvema decilitroma vode, kave, čaja, soka ali mleka. <p/> Odvajanje tekočega kašastega blata sledi po približno dveh urah. Ob sočasnem jemanju peroralne raztopine Prorektal s hrano se odvajalni učinek zdravila ne bo zmanjšal. <p/> Če težave ne minejo po enem tednu jemanja zdravila Prorektal, se posvetujte z zdravnikom ali s farmacevtom. <p/> Če menite, da je učinek zdravila premočan ali prešibek, se posvetujte z zdravnikom ali s farmacevtom. <p/> Ne uporabljajte pri: <p/> alergiji (preobčutljivosti) na laktulozo ali katerokoli pomožno snov zdravila <p/> bolnikih z redko dedno intoleranco za fruktozo, z redko dedno intoleranco za galaktozo, laponsko obliko zmanjšane aktivnosti laktaze ali malabsorpcijo glukoze / galaktoze


Kam je šla... domača pašta... <p/> Kdo se ne spomni sladkih šestdesetih let? Obdobje optimizma, dobre volje in progresa na vseh področjih, vsak dan. Razmišljam iz povsem potrošniškega vidika, post festum seveda, saj kot večina vas še nisem bil rojen. Ampak z vsemi temi revivali in obujanji zlatih spominov sem si utopično obudil tisti čas, ko je množična potrošnja prešaltala v drugo. <p/> Magdalenica je tokrat zelena kvadratna škatla, za današnje čase okorno in naivno oblikovana, pa prav zaradi te neposrednosti zanimiva. Poboldan okroglolični naslov ima mitološke razsežnosti in črno bela simbolna fotografija ne kaže prav nič sentimentalnosti, pač pa triumf tehnologije. Ker pa pisarija ni namenjena oblikovalskim dogmam, bom skrajšal. Titania je izdelku ime in gre za ročno macchino per pasta. <p/> Kovinsko beštijo mi je podarila babica, ker ve, da rad kuham. Iz notranjega žiga prodajalca je razvidno, da je bila kupljena 9. maja 1968 v goriški trgovini ' La Casalinga '. Kljub temu, da niti babice niti mame nisem videl, da bi kdaj sami delali testenine - s strojčkom ali brez - sem iz prve naredil eno čisto solidno pašto. <p/> Postopek gre pa takole. Doma pripravljeno testeno maso najprej potisnemo skozi vrteča se valja, ki enakomerno razvaljata testo na trakove. Postopek po potrebi ponovimo z ožjim razmikom med valjema, odvisno, kakšne testenine želimo. Potem trakove spustimo skozi drugi nastavek, vrtimo ročico in z žarečim srcem opazujemo kulinarični čudež - na drugi strani prihajajo ven rezanci. Uf, haute cuisine. <p/> Pašta ni ravno slovenska nacionalna jed in je prišla na prodajne police relativno pozno. Kot sem izbrskal iz spletja, je bila Mlinotestova tovarna testenin zgrajena konec petdesetih let (proudly made since 1958). Gospodinje so na dvoriščih raztegovale in sušile preproste rezance dosti prej, saj je izdelek iz moke, jajc in vode prej generični pojav kot alkimistična tajna prostopaštarske lože. <p/> Če že je kaj iz naše kulinarične skrinje prototesteninski izdelek, so to mlinci. Narejeni so iz razvaljanega testa, ki so ga v celem kosu pekli v krušni peči, običajno po peki kruha. Popečeno testo so razlomili na večje krhlje, jih namočili v krop in zabelili z zabelo, ki je bila pri roki. <p/> Ker pa krušnih peči običajno nimamo doma, lahko povabljene goste fasciniramo z domačo pašto in si med vrtenjem ročice brundamo lahkotno italijansko kancono. Ali pa si zavrtimo šopek zimzelenih slovenskih popevk. Ne pozabite, v šestdestih smo.


PLANINSKI DOM VINKA PADERŠIČA PRI GOSPODIČNI - GORJANCI Smučišče je blizu Rateža, v vasi Male Brusnice, ob cesti. Smučišče je majhno in smučarske karte so poceni. Na voljo je ena vlečnica. DELOVNI ČAS:vsak dan 16. do 20. ure. Sobota in nedelja od 9. do 20. ure. Možnost nočnega smučanja.


"Pametne delovne vasi" so v Italiji zdaj nov trend. Lokalne oblasti pa poskušajo izkoristiti možnosti, ki jim jih ponuja dostop do interneta, saj omogoča delo na daljavo vsem, ki za to potrebujejo zgolj računalnik. <p/> V času pandemije se je uveljavilo delo na daljavo, kar pomeni, da mnogi delajo od doma, na vikendu ali celo nekje na obali na drugem koncu sveta. Dve italijanski mesti celo ponujata plačilo vsem, ki so se pripravljeni priseliti in delo na daljavo nadaljevati na novem naslovu, poroča CNN. <p/> Mestne oblasti v Santi Fiori v Toskani in Rietiju v Laziu so pripravljene pokriti polovico najemnine vsakemu, ki se je pripravljen za dalj časa preseliti v omenjeni mesti in tam delati na daljavo. Najemnine so že zdaj precej nizke, zato je ponudba še toliko bolj mamljiva. A kot vsaka, tudi ta ni brez zahtev: vsak, ki se namerava priseliti, mora imeti redno zaposlitev. <p/> Novi koronavirus je Italijo – v primerjavi z drugimi evropskimi državami – močno prizadel in okrevanje gospodarstva in turizma bo potekalo še nekaj let. A z delom na daljavo so se Italijani začeli seliti tudi na območja in v mesta, ki so se prej soočala z odhajanjem prebivalstva. Manjša, že skoraj opustošena mesta so zdaj polna življenja. S tem je Italija ubila dve muhi na en mah – poleg oživljanja določenih območij, je zdaj tudi manj ljudi v večjih mestih, zato je širjenje virusa upočasnjeno, poroča CNN. <p/> V Santi Fiori, mestecu v neposredni bližini vinskega raja Val D'Orcia in Sienne, trenutno živi zgolj 2500 ljudi. Župan Federico Balocchi je prepričan, da moderna tehnologija in delo na daljavo ponujata možnost revitalizacije njegovega rodnega mesta. Najemnine v Santa Fiori se trenutno gibajo med 300 do 500 evri mesečno, občina pa je pripravljena pokriti do 200 evrov najemnine. To pomeni, da bi bodoči najemniki lahko od dva do šest mesecev v mestecu bivali že za 100 evrov mesečno. <p/> Na izbiro so stanovanja v kamnitih hišah v centru mesta in udobnih vilah na obrobju. Lokalne oblasti vabijo na spletno stran, kjer si lahko zainteresirani ogledajo vse nepremičnine, ki so trenutno na voljo. V mestu so pred kratkim uredili dobro internetno povezavo in več točk, kjer je omogočena brezplačna povezava na svetovni splet. Življenje v mestu Santa Fiora je sicer počasno in ponuja pobeg od kaosa in smoga v večjih mestih.


Konec 4. etape Volvo Ocean Race <p/> Sreda 04 Mar 2015 <p/> Vseh šest ekip je uspešno priplulo v novozelandski Auckland. Četrta etapa je bila izjemno zanimiva. Taktične odločitve so odločale o končnih uvrstitvah. Dve sta bili ključni. <p/> Pomembnost pravih oziroma napačnih taktičnih odločitev je najmočneje uplivala na končno uvrstitev ekipe Brunel. Zelo dobro so jadrali prvi del etape iz kitajskega mesta Sanya. Pred Filipini so se odločili za plovbo proti severu, kjer so se obetali močnejši vetrovi. Taktična odločitev je bila prava in zavihteli so se na prvo mesto, kjer so pluli vse do ekvatorja. Skipper ekipe Brunel, Bouwe Bekking, je po prihodu v cilj povedal: "Težko je za ekipo, ki je jadrala zelo dobro. Na petem mestu smo zaključili le zaradi napake, ki sva jo naredila z Andrewom Capom. Napaka, ki sva jo storila, nas je stala dobre uvrstitve. Vodili smo vse do ekvatorja. Ko smo zapluli z vetrom proti vzhodu, se stvari niso iztekle kot smo načrtovali. Vreme ni naredilo tega kar smo pričakovali. Iz prvega mesta, ki smo ga držali od 15.2. smo 22.2. padli na peto. In zdaj smo v cilju. Že drugič zapored na petem mestu. Priznam, da sem razočaran. V zadnjih nekaj etapah smo lahko ugotovile, da se na regati lahko zgodijo zelo čudne stvari. Razlike med ekipami so zelo majhne in marsikaj se lahko zgodi. To je prednost jadranja na enakih jadrnicah. To je pač del jadranja!" <p/> Četrto etapo je najhitreje zaključila ekipa MAPFRE. Sledila je ekipa Abu Dhabi in na tretjem kitajska jadrnica Dongfeng. Ekipa Alvimedica je priplula četrta pred ekipo Brunel, zadnja pa je priplula v cilj ženska posadka SCA. Kljub temu, da so ekipe preplule preko 5000 nmi je bila razlika med prvo in zadnjo ekipo le 7 ur in eno minuto.


Vodstvo Košarkarskega kluba Elektra je za sezono 2006/07 postavilo cilj, da se članska ekipa uvrsti v ligo za prvaka, kar nam je tudi uspelo. Igralci Elektre Esotecha so nato v medsebojnih srečanjih osmih najboljših slovenskih ekip dokazali veliko borbenost in srčnost, za kar jim... <p/> ODPRTO PISMO ZDRUŽENJU KOŠARKARSKIH SODNIKOV SLOVENIJE <p/> Spoštovani! <p/> Vodstvo Košarkarskega kluba Elektra je za sezono 2006/07 postavilo cilj, da se članska ekipa uvrsti v ligo za prvaka, kar nam je tudi uspelo. Igralci Elektre Esotecha so nato v medsebojnih srečanjih osmih najboljših slovenskih ekip dokazali veliko borbenost in srčnost, za kar jim želimo javno čestitati. Uspeli so premagati kar dva udeleženca regionalne lige, od tega enega celo v obeh srečanjih. Tudi na ostalih srečanjih so naši igralci prikazali dobro igro in si s tem zagotovili mesto v zgornji polovici na lestvici Lige za prvaka. Glede na dejstvo, da smo letošnjo sezono pričeli z novim trenerjem in temeljito prenovljeno in pomlajeno sestavo članske ekipe, v klubu nismo pričakovali, da se bomo sploh imeli priložnost boriti za vstop v play-off. Zato vodstvo kluba že sedaj javno čestita članski ekipi za nov velik uspeh, saj bomo, ne glede na razplet tekem v zadnjem krogu Lige za prvaka, med petimi najboljšimi slovenskimi ekipami, kjer se nahajamo že zadnje tri sezone. To pa je za Košarkarski klub Elektra zagotovo velik uspeh, saj imajo vse bolje uvrščene ekipe od dvakrat do desetkrat večji proračun, kot ga ima naš klub. <p/> V sredo, 9. maja 2007, je potekal 13. krog Lige UPC Telemach – lige za prvaka. V tem krogu sta se na zelo pomembni tekmi v lokalnem derbiju srečali ekipi Zlatoroga in Elektre Esotecha. Napetost na obeh straneh je bila velika, saj je tekma že skoraj odločala o tretjem mestu državnega prvenstva, hkrati pa je na medsebojnih srečanjih zaradi značaja lokalnega derbija vedno nekaj negotovosti. Tekmo so po izenačeni igri dobili domačini, za kar jim čestitamo in jim želimo veliko uspeha v morebitnem nastopanju v regionalni NLB ligi. <p/> Ne moremo pa se izogniti komentarju sojenja, ki so ga opravljali predstavniki Združenja košarkarskih sodnikov Slovenije. V prvi četrtini srečanja, ko je bilo sojenje še najkorektnejše, so bili igralci naše ekipe več kot dostojen tekmec favoriziranim domačinom. Od začetka druge četrtine dalje pa se je kriterij sojenja spremenil. Spremenjeni kriterij, ki je bil zelo očitno v škodo Elektre Esotecha, je na parketu najočitneje uveljavljal sodnik Dragan Gojkovič iz Ljubljane. Na spremenjeni kriterij sojenja ni reagiral niti eden izmed najboljših slovenskih in evropskih delegatov, Aleš Kamnikar. <p/> Ob tem naj poudarimo, da smo bili v tej sezoni velikokrat zadovoljni s sojenjem, nekajkrat tudi ne, a smo v klubu sprejeli odločitev, da se ne bomo obremenjevali s sodniki in sojenjem. A to, kar si je privoščil sodnik Dragan Gojkovič na sredini tekmi, presega vsa nenapisana pravila o toleranci sodniških napak, ki izhajajo iz narave njihovega dela. Dragan Gojkovič je na tekmi sprejel kar nekaj po našem mnenju nenavadnih in nekorektnih sodniških odločitev, za omilitev katerih je potem v samem zaključku srečanja, ko je bil zmagovalec že odločen, sprejel nekaj kompenzacijskih odločitev. Takšno sojenje in kompenziranje vsekakor ni v čast sodniku, ki sodi tekme najvišjega ranga. Da pa ne bomo samo kritizirali, bi želeli javno pohvaliti mladega in perspektivnega sodnika Uroša Kolarja, ki je korektno in pošteno sodil celotno srečanje. <p/> Trener članske ekipe Elektra Esotech je po srečanju podal naslednjo uradno izjavo: »Priznam, da sem kriv, ker sem verjel, da trdo delo v dvorani - tudi po pet, šest ur na dan - lahko prinese rezultat. Na žalost sem ugotovil, da štejejo samo zgodbe izza šankov in sodelovanje z raznimi sivimi eminencami. Danes sodnikom polagam na dušo, kako je mogoče z ' grobo ' igro narediti 31 osebnih napak kljub temu, da smo bili 35 minut v conski obrambi. Kako je mogoče, da je razmerje pri osebnih napakah 31:20 in 18:35 pri prostih metov. Ob tem, da smo osem prostih metov vrgli v zadnji minuti tekme. Sam sem mogel iti v garderobo in moje fante, ki so bili še 10 minut po dvoboju vsi v solzah, pogledati v oči. Ko bi vsaj še kdo imel toliko poguma in prišel v našo garderobo in jim stisnil roko za izjemno igro in neverjetno borbenost. To izjavo sem dal zavestno, četudi vem, da je Združenje prvoligašev pred sezono sprejelo sklep o tem, da o sojenju javno ne bomo govorili. « <p/> Vodstvo Košarkarskega kluba Elektra v celoti podpira izjavo Bojana Laziča in od Združenja košarkarskih sodnikov Slovenije v tem odprtem pismu pričakujemo, da nam pojasni, kako se lahko na tako pomembni tekmi zgodi takšen očiten fiasko predstavnikov sodniške organizacije. Hkrati pričakujemo odgovor, zakaj želijo nekateri slovenski sodniki odločati zmagovalce srečanja, namesto da bi to naredili igralci na parketu? <p/> V upanju, da bo v prihodnosti sojenje na slovenskih košarkarskih igriščih koretnejše, vas lepo pozdravljamo in vam hkrati sporočamo, da letos praznujemo 60-letnico košarke v Šaleški dolini, prihodnje leto pa bomo praznovali 60-letnico obstoja Košarkarskega kluba Elektra. S tem vam želimo sporočiti, da se bo na podlagi bogate tradicije v Šaleški dolini še naprej igrala kvalitetna košarka v vseh starostnih kategorijah, ne glede na subjektivno mnenje posameznih sodnikov o tem, do kam lahko sežejo uspehi našega kluba. <p/> V imenu Košarkarskega kluba Elektra in s polno podporo vodstva kluba: Bojan Rotovnik, direktor


Kapela božjega groba pri kamniških frančiškanih, urejena v hodniku ob prezbiteriju redovne cerkve, je svojevrstna Plečnikova umetnina, polna simbolike. Načrti zanjo so bili izdelani leta 1952, dokončana pa je bila leta 1954. Več... <p/> Samostanska kapela je bila namenjena za molilnico ter postavitvi jaslic in božjega groba. Arhitektu je bil v pomoč domači pater Martin Perc. Pred tem je Plečnik po naročilu patra Perca obnovil cerkev v Stranjah ter načrtoval krstilnico v Nevljah. Plečnik je s kamnitega zidu v kapeli slekel omet in poudaril vmesne fuge. Kamniti zid s spodnjim robom ometane površine povezuje valovnica, ki ima funkcijo šiva. Na oltarni mizi stoji monolitni tabernakelj iz podpečana, na obeh straneh tabernaklja pa stojita kamnita in medeninasta svečnika. Za tabernakljem stoji svetleč krožni zaslon. Na stropu je pritrjena lesena konstrukcija iz brun, ki je oprta na lesene preklade na lesenih konzolah. Na poševnih tramovih pod brunami so pritrjeni na vsaki strani po trije lestenci. Gre za temo šotora, kar je Plečnik povzel po znanem nemškem arhitektu in teoretiku Semperju iz sredine 19. stoletja. Stene in strop so izdelani v značilni arhitektovi sgraffitni tehniki poznega obdobja. Vključeni so napisi, simboli Kristusovega mučeništva in geometrične bordure. Okno, ki gleda v cerkev, je opremil na vsaki strani s parom dvojnih poliranih stebrov iz temnega marmorja. Nasproti oltarja je na alabastrni plošči, v okviru, ki ima obliko črke T, nameščena figura križanega. Kljuka na vratih ima obliko stiliziranega goloba. Oprema kapele vsebuje ogromno simbolike. Po stropu so razporejene majhne kovinske lučke, ki po mnenju nekaterih spominjajo na vojaške čelade. Navzgor sevajo kratek svetlobni pramen, kar ustvarja videz zvezdnega neba. Tramovi na stropu oltarnega dela nakazujejo hlev oziroma Kristusove jasli, medtem ko monolitni tabernakelj simbolizira Kristusov skalni grob. Tako je simbolično zaključen cikel Kristusovega rojstva, smrti in vstajenja. <p/> O opremi samostanske kapele je pred kamero spregovorila dr. Andreja Eržen, zgodovinarka, direktorica Agencije za razvoj turizma in podjetništva v občini Kamnik.


Vilharjev dan <p/> ki bo v torek, 3. junija 2014, ob 18. uri v Vilharjevi dvorani naše šole. <p/> Najbolj uspešnim učencem bodo podeljena priznanja za dosežke na tekmovanjih <p/> v tem šolskem letu. Učenci se bodo predstavili tudi s kulturnim programom. <p/> Vabljeni!


O naročniku <p/> Podjetje Nomago je največji slovenski organizator potovanj in ponudnik mobilnosti. V prvi vrsti si prizadeva vsakemu posamezniku ali skupini ponuditi mobilnostne storitve, ki so vedno pri roki, osebne in prijetne ter prilagojene pričakovanjem sodobne digitalne družbe. Nomago z več kot 1000 zaposlenimi je sodobno, zaposlenim in uporabnikom prijazno podjetje, ki v ospredje postavlja digitalizirano poslovanje, usmerjeno v potrebe in želje uporabnika.


16. marec 2010 – Samo pet let še imamo za uresničitev milenijskih razvojnih ciljev do leta 2015. Generalni sekretar ZN Ban Ki-moon zato poziva, da svetovni voditelji septembra letos na vrhu ZN v New Yorku sprejmejo globalni akcijski načrt, ki bo pospešil uresničevanje teh ciljev. <p/> “ Nikakor ne smemo razočarati na milijone ljudi, ki od mednarodne skupnosti pričakujejo, da izpolni svoje obljube iz Milenijske deklaracije. Septembra se zberimo, da te obljube tudi izpolnimo, ” je povedal Ban v svojem poročilu Keeping the Promise (Držimo obljubo), ki je bilo objavljeno danes. <p/> Za vrh o milenijskih razvojnih ciljih, ki bo potekal od 20. do 22. septembra, bo poročilo služilo kot osnova za medvladne dogovore o zaključnem dokumentu vrha. Poročilo navaja faktorje uspeha, dobre prakse, opozarja na zaostanke, izpostavlja bodoče izzive in daje predloge za ukrepe, ki bodo pospešili doseganje milenijskih cilje v obdobju zadnjih petih let. Pričakuje se še dopolnilna poročila, med drugim aprila prilogo k poročilu generalnega sekretarja z osnovnimi statističnimi podatki o uresničevanju ciljev. Junija sledi še bolj podrobno poročilo s statistični podatki o uresničevanju ciljev, v začetku septembra pa celostna ocena pomanjkljivosti mednarodnega sodelovanja. <p/> “ Posedujemo znanje in vire, da uresničimo milenijske cilje, ” je v svojem poročilu poudaril Ban, pri čemer je imel v mislih cilje iz Milenijske deklaracije iz leta 2000, ki si prizadevajo odpraviti revščino, lakoto, bolezni ter občutno zmanjšati umrljivost mater in otrok do leta 2015. <p/> Poročilo navaja, da so nekatere države dosegle velik uspeh pri premagovanju skrajne revščine in lakote, povečanju vpisa v šole in zdravja otrok, širjenju dostopa do pitne vode, krepitvi nadzora nad malarijo, tuberkulozo in zanemarjenimi tropskimi boleznimi ter širjenju dostopa do zdravljenja virusa HIV (več informacij najdete v dokumentu Milenijski razvojni cilji: pregled stanja). <p/> Ti uspehi so opazni v nekaterih najbolj revnih državah, kar dokazuje, da so milenijski cilji resnično dosegljivi, v kolikor imamo prave politike, ustrezno stopnjo naložb in mednarodno podporo. <p/> Napredek pa ni bil povsod enak, zato poročilo predvideva, da številne države ciljev ne bodo dosegle. Z največjimi izzivi se soočajo najmanj razvite države, kopenske države v razvoju, nekatere majhne otoške države v razvoju, ki so najbolj ranljive glede naravnih nesreč, in države, ki se soočajo z notranjimi nemiri. <p/> Poročilo poudarja, da se zaostanki pri uresničevanju milenijskih razvojnih ciljev ne pojavljajo, ker so cilji nedosegljivi, ali bi bilo na razpolago premalo časa, ampak prej zaradi neizpolnjenih obljub, neustreznega financiranja in pomanjkanja odgovornega ravnanja. Posledica tega je neuspeh pri zagotavljanju finančnih spodbud, storitev, tehnične podpore in ustreznih partnerstev. Zaradi naštetega je bil napredek pri odpravi revščine nesprejemljivo počasen, nekateri težko doseženi uspehi pa izginjajo zaradi prehranske in finančne krize. <p/> Dobre prakse <p/> Skoraj deset let se že izvajajo globalni ukrepi za uresničitev milenijskih ciljev, med katerimi se je izoblikovalo kar nekaj dobrih praks. Med njimi so najpomembnejši razvojni načrti na nacionalni ravni. Uspešne države izvajajo pragmatično mešanico politik, s poudarkom na lastnih razvojnih zmožnostih. Mednarodno razvojno sodelovanje mora bolj intenzivno podpirati prav takšne nacionalne razvojne strategije in ukrepe za krepitev lastnih razvojnih zmožnosti. <p/> Seveda potrebujemo gospodarsko rast, vendar to ni edini pogoj za napredek. Rast mora biti inkluzivna in pravična, če želimo doseči optimalno zmanjševanje revščine in dejanski napredek pri doseganju milenijskih razvojnih ciljev. <p/> Težko prigarani napredek pa lahko izničijo gospodarski in drugi šoki. Države potrebujejo v prihodnost zazrte makroekonomske politike, s katerimi lahko vzpodbujajo vsesplošno uravnoteženo rast. Milenijske cilje lahko na primer dosežejo s trajnimi javnimi investicijami in temu primerno oblikovanimi razvojnimi strategijami ter univerzalnim socialnim varstvom. <p/> Poročilo poudarja, da se financiranje doseganja milenijskih ciljev mora pričeti ' doma '. Države v razvoju morajo višati in ustrezno razporejati svoje prihodke, države donatorke pa morajo uresničevati svoje obljube po povečanju uradne razvojne pomoči. Čeprav je razvojna pomoč dosegla svoj višek leta 2008, še vedno države v veliki meri ne izpolnjujejo svojih obljub po zagotavljanju razvojne pomoči. <p/> Države so leta 2005 na vrhu G8 v Gleneaglesu obljubile za približno 154 milijard ameriških dolarjev uradne razvojne pomoči, pri čemer se svojih obljub niso držale. Na leto so zagotovile 35 milijard dolarjev manj sredstev, za Afriko pa 20 milijard dolarjev manj kot obljubljeno. “ Če se obljube ne izpolnjujejo, revni še bolj trpijo in umirajo v še večjih številkah, ” izpostavlja poročilo. <p/> Poročilo navaja številne obetajoče vladne predloge za zagotavljanje ustreznega financiranja milenijskih ciljev, vključno z novim finančnim mehanizmom za boljši zdravstveni sistem in nov globalni pristop k vprašanju prehranske varnosti, ki je bil izoblikovan na srečanju G8 leta 2009 v L'Aquili. Te predloge je potrebno čim prej uresničiti, če želimo pospešiti doseganje milenijskih ciljev in postaviti dobre temelje za srečanje G8 in G20 v Kanadi junija 2010. <p/> Sočasno je potrebno še naprej razvijati inovativne finančne sheme, vrh o milenijskih razvojnih ciljih septembra letos pa mora vzpostaviti transparenten mehanizem, ki bo spodbujal uresničevanje globalnih obljub po zagotavljanju razvojne pomoči. Takšen mehanizem mora imeti svoj akcijski načrt s časovnimi roki, oblike nadzora in uveljavljanja določil. <p/> Generalni sekretar ZN Ban poziva po novem ' paktu ', ki ne bo zgolj vladni, ampak bo vključeval vse deležnike, tako razvite države kot države v razvoju, organizacije civilne družbe, zasebna podjetja, filantropijo in multilateralne sisteme. Vsak izmed teh deležnikov mora stremeti k najbolj učinkoviti izrabi svojih lastnih sredstev. Delovati morajo učinkovito in kolektivno. Vrh septembra letos bo uradno potekal kot plenarno zasedanje Generalne skupščine ZN na visoki ravni. Pomenil bo enkratno priložnost za krepitev kolektivnih ukrepov in partnerstev za uresničevanje milenijskih ciljev do leta 2015. <p/> “ Septembra se bomo zbrali, da gradimo naprej na dosežkih iz preteklih let in odpravimo obstoječe zaostanke. Imamo skupno odgovornost, da za prihajajoče generacije oblikujemo boljšo prihodnost, ” je poudaril generalni sekretar. “ Doseganje milenijskih razvojnih ciljev je možno le z uresničevanjem svojih obljub, ustreznimi politikami, zagotavljanjem finančnih spodbud in trajnimi ukrepi. ”


Pred časom sem se odločila, da grem v nakup cistern za deževnico. Ker imam vrt in ker je lansko leto - kot običajno - zmanjkalo vode, jaz pa nameravam letos vrt še povečati, mi druge ni, kot da kupim to reč in si zagotovim vodo za deževne dni. Najprej sem gledala cisterne po bolhi. Potem sem poslala nekaj povpraševanj po novih cisternah. Slednjič sem našla črne cisterne, cena mi je bila ugodna, in kupila dve. Ker je bil prodajalec pripravljen cisterni pripeljati do mene, sem mu stisnila v roko še 10 eur za prevoz in kupčija je bila sklenjena. Potem pa se je začelo delo. <p/> Prvi dan sva izkopala en ogromen grm. Ne samo izkopala, tudi razstavila sva ga na več manjših in drugi dan sva te manjše grmičke posadila ob cesto na drugem delu vrta. Naslednji dan sva izkopala okrasno travo in jo prav tako posadila na drugem delu vrta v manjših kosih (pri nas ne gre nič stran). Tretji dan sva kopala zemljo za škarpo, ki sem si jo zamislila. Ker je teren neraven, jaz pa želim imeti cistrne višje kot so tla, ju je bilo treba pač dvignit. Četrti dan sva naredila škarpe in potem pet dni čakala na 4 eure, da sva lahko kupila dva kolena za žleb in dokončala delo. <p/> Pet dni sva čakala na te 4 eur... :) Človek niti ne ve ali bi se smejal ali jokal. V torek sem šla pogledat na bankomat, če je slučajno prišlo kaj virtualnega denarja, včeraj pa mi je ob ponovnem preverjanju javilo, da je kartica blokirana. Ups... denar je sicer bil na računu, a kako do njega in sploh me je zanimalo kaj se je zgodilo v tej noči iz torka na sredo. Hja, prišla je izvršba iz Dursa. Prispevki za ZPIZ, ki jih nisem plačala do roka. Saj sem vedela, da bo tako, ampak kar nekako sem upala, da bom prej dobila teh 600 eur, kolikor mi je še ostalo (700 sem že plačala), preden se bodo spomnili name. Važno, da sme plačala kredit in da mi je ostalo še za najnujnejše položnice, tistih 120 eur, kolikor sta mi jih banki še zaračunali za blokado, izvršbo in stroške, bom pa tudi morala požalvat. Skratka, ko sem dobila teh 4 eure sva lahko dokončala delo. Uvala... <p/> Vem ja, plastika ni ravno lepa za pogled, a bom že nekaj naštudirala. Najprej moram videt kako se ta inox al kaj je že okoli te platike segreva, potem bom pa ali samo zakrila cisterne z bambusom ali pa nasadila okoli bršljan. V vsakem primeru ne bo ostalo tako kot je. Sicer pa mi je kul. Vrt je takoj zraven, vska cisterna drži 1000 l, njiva je tudi malo naprej. Ima da raste ko ludo, bi rekel moj.


Prava domača primorska gostilnica s prijetno notranjostjo, primerna tudi za manjše zaključene družbe. Ponujajo različne ribje ter druge klasične specialitete, pripravljene z vso skrbnostjo in značilnostmi, ki predstavljajo to območje. Poleg odlične domače hrane blestijo tudi v vinski ponudbi, kjer vam med drugim tudi nudijo pokušino vin na kozarec.


Po imperiju <p/> Zakaj se Ameriko zdaj na splošno dojema kot samovšečnega, nasilnega hujskača k vojni? Kako je država, ki je do nedavnega igrala bistveno vlogo pri oblikovanju mednarodnega reda, nenadoma postala simbol globalnega nereda? Zakaj Amerika ni več vodilni svetovni zgled liberalne demokracije, mednarodne varnosti in gospodarske blaginje? So Združene države, edina preživela svetovna velesila, v nevarnosti, da postanejo marginalne – da se znajdejo v svetu, ki jih ne potrebuje več? <p/> Po imperiju, pri kritikih priznana evropska uspešnica, je provokativen in ne nazadnje streznjujoč pogled na spreminjajočo se vlogo Amerike v mednarodni skupnosti. Emmanuel Todd je zaslovel, ko je v svoji prvi knjigi, La Chute finale, pravilno predvidel razpad Sovjetske zveze z analizo stopenj rodnosti, umrljivosti dojenčkov, sklenitev zakonskih zvez in pismenosti v tej državi. Zdaj – ob diagnozi, da nadvlada Amerike slabi, ki jo je postavil na podlagi demografskih in gospodarskih dejavnikov – Todd ponuja zanimivo ponovno ovrednotenje ameriške premoči. <p/> Todd dokazuje, da v času, ko ostali svet ugotavlja, da lahko shaja brez Amerike – vedno več držav je vedno bolj izobraženih, demokratičnih in gospodarsko stabilnih –, Amerika počasi spoznava, da ne more shajati brez ostalega sveta. Obremenjena z ogromnim domačim primanjkljajem in primanjkljajem v zunanji trgovini, padajočo vrednostjo ameriškega dolarja, nepričakovanim stečajem več pomembnih podjetij in dejstvom, da se ne more več vzdrževati s svojo produkcijo, Amerika postaja vse bolj odvisna od tujega denarja. Ta odvisnost vztrajno spodkopava njen politični in gospodarski vpliv, ki je doslej v zgodovini brez primere. <p/> Mnenja bralcev <p/> V 2017 več ni mogoče govoriti o unipolarni ureditvi sveta. Kar se je površnemu opazovalcu še leta 2014 zdelo neverjetno, je postalo resničnost. V Evroazijskem območju ni več mogoče odločati brez vpletenosti Rusije ali Kitajske. A pojdimo še korak nazaj. Kratka vojna leta 2008, ko si je Gruzija želela nasilno priključiti separatistični republiki je bila ena izmed prvih znanilcev, da so se razmerja moči spremenila. Ruska vojska je takrat – v primerjavi z aneksijo Krima – sicer še delovala okorno, a je gruzijsko vojsko, ki so jo opremili ter izurili Američani, porazila v pičlih petih dnevih. <p/> Leta 2008 še tako velik optimist ni mogel – pa če si je še tako želel – veliko lepega povedati o ruski ekonomiji. Danes je Rusija postala največji izvoznik žita, samozadosten pridelovalec hrane, ter sila, ki oživlja in na noge postavlja avtomobilsko, letalsko, petrokemijsko in elektronsko industrijo. Dokazala je, da je gospodarsko več ne gre izsiljevati. <p/> Knjiga 'Po imperiju' je bila izdana leta 2006, njena temeljna ideja pa je morala biti položena najkasneje 2005. Takrat, ko smo še vsi globoko spali in se nismo zavedali tektonskih sprememb, ki se bodo zgodile. Lahko bi rekli, da je bila knjiga vizionarska, kar jo naredi izredno zanimivo branje, kajti kako je mogoče, da je avtor že leta 2005 – ko smo rusko vojsko klicali 'staro železje', iz njene ekonomije pa brili norce – slutil, v katero smer se premika svet? – Matej P. <p/> Pogled v knjigo


Sporočilo za javnost <p/> Javna agencija Republike Slovenije za zdravila in medicinske pripomočke obvešča javnost o novih objavljenih informacijah s strani Evropske agencije za zdravila o medsebojnem delovanju klopidogrela in zaviralcev protonske črpalke. <p/> Učinkovitost klopidogrela je lahko zmanjšana, če bolniki sočasno jemljejo zaviralce protonske črpalke (omeprazol ali esomeprazol). To pomeni, da je posledično zmanjšan učinek na zaviranje agregacije trombocitov, kar ima lahko za posledico povečano tveganje za trombotične dogodke, vključno z miokardnim infarktom. <p/> Kljub temu, da ni prepričljivih dokazov, velja priporočilo, da naj se klopidogrel in omeprazol ali esomeprazol ne uporabljata sočasno. <p/> Dodatno pojasnilo s strani Lekarne Pod Sv. Rokom k sporočilu za javnost: - učinkovina klopidogrel se nahaja v zdravilih PLAVIX, ZYLLT in PONTIUS, - učinkovina omeprazol se nahaja v zdravilih ULTOP, ORTANOL in ULZOL, - učinkovina esomeprazol se nahaja v zdravilih NEXIUM, NILAR in EMOZUL. <p/> *** V Sloveniji registrirana zdravila navajamo z njihovim imenom na slovenskem tržišču izključno z namenom lažjega prepoznavanja zdravila s strani uporabnika.


Tina Cirman Popovič odhaja s Publicisa <p/> Tina Cirman Popovič, ki je pred skoraj tremi leti prevzela vodenje agencije Publicis Slovenija, pred letom dni pa se je pridružila upravi Publicisa, v kateri sta še kreativni predsednik Mitja Petrovič in izvršna direktorica Saša Leben, s koncem julija zapušča agencijo. <p/> Foto: Ciril Jazbec / arhiv MM <p/> Kot je sporočila Tina Cirman Popovič, je po enajstih letih, ki jih je preživela v agenciji Publicis, čas, da naredi korak dalje. »Odločila sem se, da se podam v vode coachinga. Po specialističnem študiju v Londonu, kjer bom dosedanje znanje poskusila nadgraditi in dopolniti, se bom podala na samostojno pot,« je še povedala o svoji nadaljnji karierni poti.


MOJI ČUDOVITI ŽENI VIDI <p/> Že dolgo časa se psihično in drugače pripravljam, da bi nekaj spravil na papir – pa ne zmorem – preveč sem na dnu. <p/> Ko bi tebi ali komu drugemu vsaj približno lahko povedal, kaj doživljam že skoraj štiri leta! Odkar si odšla iz najinega doma, ki sva ga tako lepo uredila, sem ostal sam, tako sam, brez tebe najdražje, Vida. Ostale so neme stene, s katerimi se ne morem pogovarjati. <p/> Vida, kaj vse doživljam, ko vsak dan prihajm k tebi. Komaj čakam, da pride ura, ki sem se je navadil, da se odpravim k tebi, da te objamem in poljubim. Kako lepo mi je, ko mi poljub velikokrat vrneš. Kako rad bi se s teboj pogovarjal, pa ne morem, samo tvoje ljubeče oči me tako toplo gledajo in božajo. Kako se trudim in trudim, da bi te pripravil do kakšnih besed, pa nič, nič od tega. Kako dolgo te hranim po žlički, vsak dan se trudim, da ti prinesem kaj dobrega, kar vem, da si imela rada. To tako zelo rad naredim zate, moja čudovita žena. <p/> Vida, kako sem vesel, da si v tako urejenem domu, kjer tako lepo skrbijo zate in ostale oskrbovance. Vse spoštovanje vodstvu in osebju v oddelkih, ki so do vas tako pozorni. <p/> Vida, ko zadnje čase prihajam k tebi, se mi vačsih zgodi, da spontano, podzavestno objamem, katero od vaših dobrih oskrobovalk. Kako veliko mi pomeni, da lahko katero primem za roko, se je hvaležno dotaknem, tega ne morem nikomur povedati. Ob tem ne mislim nič slabega, vendar se sprašujem, kaj če so me ta dekleta in žene narobe razumele. <p/> Vida, ko na ta način izgubljam tebe, tvoje čudovite poglede in dotike, prijetne pogovore in objeme, se mi podira svet. <p/> Moja Vida, ko bi vedela, koliko solz potočim ob spoznanju, da si za vedno odšla iz najinega čudovitega doma. S tvojim odhodom je iz njega izginila vsa toplina, vsa milina. Sprašujem so od kod še tečejo moje solze. <p/> Vida, vedno bolj te pogrešam, vedno bolj sem sam, tako sam. Ti veš, da nisem bil nikoli šibak, toda sedaj me je zlomilo, ne morem si pomagati. Velikokrat se želim pogovarjati z osebjem, ki zate skrbi v domu, a se mi prepogosto zadrgne grlo, in v oči se prikradejo solze. To me spravlja v zadrego. Tudi sedaj mi je težko, vedno težje najdem besede, zato bom končal. <p/> Vida, hvala ti za vse lepe trenutke, tople poglede, ki si mi jih namenila samo ti. Vsi te imamo neizmerno radi, tvoji ljubi hčerki Renata in Breda, tvoja vnučka Rok in Jure, sam pa nimam besed, s katerimi bi ti povedal, da si moja, moja, kot dober dan. <p/> Tvoj Ivan <p/> Kategorije : <p/> Deli :


VEČER: Pogovor z etičnim hekerjem <p/> 26. januar 2015 Gregor Grosman, Večer <p/> Boštjan Špehonja je po poklicu heker, vendar svojega znanje ne zlorablja za prizadejanje škode, temveč ga ponuja podjetjem v korist odkriti varnostne luknje in pomanjkljivosti. <p/> Hekanje poteka v dogovoru s podjetjem, ki tudi določi pravila kaj lahko heker počne in do kod lahko gre, pojasni Boštjan Špehonja, ki se je kot neodvisni strokovnjak udeležil Unistarjeve konference RoglIT '15. Pri izvajanju penetracijskih testov se etični heker izogiba temu, da bi kakorkoli škodoval, ukradel podatke ali namenoma onemogočil storitve, saj vemo, da obstajajo vrste napadov, ki zmorejo začasno onesposobiti spletno stran. <p/> Ranljivosti vsak dan več <p/> Dejstvo, da se število vdorov povečuje, pa še ne pomeni, da imajo tudi etični hekerji več dela. Špehonja pojasnjuje, da je tu še ena konstanta, saj se podjetja, tako velika, kot manjša, niti ne zavedajo še, kaj konkretno pomeni, kaj pomeni izguba podatkov. "Tukaj je potrebno narediti še velik korak, da bodo podjetja bolj osveščena. Ranljivosti je vsak dan več, in če administrator zaspi, sploh ni potrebno, da se kdo konkretno spravi na to podjetje. Obstajajo namreč Kitajci, pa Pakistanci, Nigerijci, ki avtomatsko cele dneve skenirajo internet, javne IP-je. Kakor hitro ugotovijo, da je določen sistem ranljiv, se v ozadju zažene avtomatika, ki izkoristi to ranljivost in povzroči da vaš sistem, uporabijo za nadaljnje napade, da se zakrije dejanski napadalec." <p/> Težava se skriva v prepričanju odgovornih v marsikaterem podjetju, ki velikokrat napačno sklepajo, da za napadalce njihovi podatki niso zanimivi. So pa zanimivi njihovi računalniki, ki jih hekerji kot bote nato izkoriščajo za nadaljnje napade, pojasni Špehonja, ki dodaja, da se varovanje sicer prične pri geslih, da pa je človeški faktor tisti, ki bi po njegovem mnenju moral biti bolje izobražen v računalniški varnosti. "Varna raba interneta se zdi nekako samoumevna. Otrokom v šoli in vrtcu zato dajajo premali poudarek na varno rabo interneta, trendi spletnih prevar in prevarantov pa se višajo," pojasni sogovornik in doda še, da lahko konec koncev dobimo en mail, kliknemo na povezavo, odpremo programček, in že smo okuženi ter smo lahko ob vse podatke ali v najhujšem primeru utrpimo celo finančno škodo. <p/> Ne uporabljajte ključkov najdenih na tleh <p/> Pri napadih večjih podjetij, kakršnim smo priča v zadnjem času, gre po mnenju strokovnjaka za dobro načrtovane napade, ki se jih načrtuje več mesecev, napadalci običajno pošljejo tudi kakšnega insajderja. Pogosto delo hekerjem olajša "človeški faktor", ali je to narobe konfigurirana požarna varnost, bodisi klikanje uporabnikov, pogosto hekerji na parkiriščih puščajo denimo tudi USB ključke, ki jih nato zaposleni najdejo in uporabljajo, čeprav kot pojasnjuje etični heker varnostna politika po standardu ISO 27001 pravi, da se ključkov, najdenih na tleh ne vstavlja v službene računalnike. "To so vse metode, ki jih napadalci preizkušajo in prej ko slej nekdo stori napako, ki odpre vrata v podjetje," zaključi Špehonja. <p/> Anonymous dobro plačani iz ozadja <p/> Ko etičnega hekerja povprašamo o delovanju skupine Anonymous, je mnenja, da gre za skupino, ki je dobro plačana in jo nekdo vodi, tako kot obstajajo razni virusi, ki se pišejo posebej za Bližnji vzhod, za katere se po sedmih letih ugotovi, da so bili financirani s strani določenih vlad. "Moje osebno mnenje je, da so glavni možje financirani z določene strani, da izvajajo določene napade. Seveda pa je to tudi nek trend med mladimi, biti Anonymous in si dati masko na Facebook. To je neka subkultura, ki jo izkoriščajo. Anonymous imajo cel kup nekih svojih programov, ampak tukaj gre tudi za dvorezni meč. Ti se odločiš kot najstnik, da boš član Anonymousa, uporabiš njihov program s katerim imaš res nekaj prednosti, saj te učijo kako določeno stvar "shekat", ki bi jo sicer prav tako dobil na internetu, ampak s tem postaviš še pod vprašaj svoj računalnik saj ne veš, ali je bil ta programček čist in ali je morda tvoj računalnik tačas že v pripravi na kak DDoS napad, ki ga izvajajo v ozadju," pojasni Špehonja. <p/> Hekerji v filmih in v realnosti <p/> Trenutno je v kinematografih aktualen film Heker. vizualizacija vdora je zmeraj posebno zahtevno opravilo, pogosto so uporabniški vmesniki ali grafično zelo dovršeni, ali pa gre za preprosto DOS okno, v katerem se nepregledno izpisuje programska koda ali izjemno hitro letijo kakšne številke. Kako daleč je to od resničnosti, pojasnjuje Špehonja, da: "tistim številkam, tistim kodam, ki tam letijo, se tisti, ki smo s tega področja, ponavadi smejemo." Hekanje IP-jev 352.612.x.x je nesmisel, saj številka večja od 255 ne obstaja. "Kar se tiče kritične infrastrukture, onesposodobitev vode, prometne infrastrukture, električne energije, ... Tukaj bi bil previden kaj reči, ampak tudi je možen napad. Seveda je možen, seveda pa je težje izvedljiv. Na tak napad bi se bilo seveda treba dalj časa pripravljati, ampak teoretične možnosti obstajajo. Konec koncev nekateri pravijo, da se da shekati vse. Nekateri se cele dneve ukvarjajo samo s tem, da pišejo programe, ki vdirajo v druge programe," doda etični heker, ki pa v filmskih prizorih vidi predvsem veliko pretiravanja.


4 Responses to “ Pod Mont Blanc ” <p/> Fajn! No sicer je pa nabolj važno fajn doživetje pa da celo rit prineseš dol. Čeprav je veliko govora, da je to že čisto komercijalen hrib ta le malo zakašlja pa te zakoplje v svoja nedrja. Tako kot vsak drugi. To nima veze s temo, ampak ob poklicu Klemena in Jaka mi je prišlo na pamet:se mogoče spomniš, da si prvi poklicni gornik, ne samo v rajnki YU ampak daleč naokoli? Smo šli enkrat s fotrom na Stol in na pobočjih Malega Stola se te je začela gora khm … otepat. In ti je foter obljubil 5 jurjev za osvojitev vrha. Potem si le prisluhnil klicu gore oz. ko ti zašelestela z bankovci :-). Ne vem koliko je to v današnji valuti ampak zametki profesionalizma so bili tu!


Avtobusi bodo ponovno ustavljali na ukinjenih postajališčih na Idrijskem <p/> Družba Avrigo d.d. Nova Gorica obvešča potnike, da bodo avtobusi od ponedeljka 09.04.2012 dalje ponovno ustavljali na avtobusnih postajališčih Godovič Log, Jelični vrh K, Baraka in Podroteja. <p/> Ministrstvo za infrastrukturo in prostor je namreč družbo Avrigo d.d. Nova Gorica v petek 06.04.2012 z dopisom obvestilo, da so v Daljinar vnesli štiri avtobusna postajališča na glavni cesti G2-102 na odseku Godovič - Idrija. ki so bila ukinjena s 01.09.2011. Posredovali so tudi potrjene vozne rede z novimi postajališči.


Ipaky je naredil nov, okolju prijazen ovitek, izdelan iz kombinacije pšenične slame in TPU materialov. Ovitek učinkovito ščiti vašo napravo, rahlo matirana tekstura pa zagotovi odličen občutek v rokah in preprečuje nastanek prstnih odtisov. <p/> Moderen izgled in popolna zaščita v enem <p/> Okolju prijazna pšenična slama


Svetujemo vam pri izbiri primernega modula poštnih nabiralnikov glede na vaše želje in potrebe. Vsi skupinski poštni nabiralniki ustrezajo standardu EN 13724. <p/> Izberite kvaliteten poštni nabiralnik, ki bo polepšal zunanjost vašega doma. Na voljo so vam poštni nabiralniki različnih barv, materialov in dimenzij. <p/> Prednosti <p/> Ugodna cena <p/> Kvalitetna izvedba <p/> Več " <p/> Hitra dostava <p/> Poštni nabiralniki <p/> Iz naše široke ponudbe poštnih nabiralnikov - več kot 60 različnih modelov individualnih in skupinskih nabiralnikov, in dodatne opreme za stanovanjske objekte smo za vas izbrali naslednje: