História  Vznik Subjekt vznikol odštiepením od VPN. V rámci tohto hnutia 5. marca 1991 vznikla platforma pod názvom Za demokratické Slovensko . Za svoj cieľ si vytýčila podporu politiky vtedajšieho premiéra Vladimíra Mečiara. O necelé dva mesiace bol Mečiar odvolaný z funkcie, čo viedlo k odchodu Mečiara a jeho prívržencov do vlastného politického zoskupenia. Nové hnutie bolo zaregistrované Ministerstvom vnútra SR 3. mája 1991. Ustanovujúci snem hnutia sa konal 22. júna 1991 v Banskej Bystrici. Snemy strany Snemy do roku 1999 22. júna 1991, Banská Bystrica 21.- 22. marca 1992, Žilina 27.- 28. marca 1993, Trnava 3. republikový snem HZDS sa uskutočnil pod mottom "Od Slovenska zvrchovaného k Slovensku prosperujúcemu". 26.- 27. marca 1994, Prešov 4. republikový snem HZDS ako 14. marca bola vyslovená nedôvera V. Mečiarovi v NR SR. 25.- 26. marca 1995, Bratislava 23.- 24. marca 1996, Žilina 25.- 26. apríla 1998, Košice 17. apríla 1999, Dubnica nad Váhom Analýza výsledkov HZDS v parlamentných voľbách 1998 bola ústrednou témou rokovania mimoriadneho, 8. snemu hnutia. Drvivou väčšinou potvrdili V. Mečiara vo funkcii predsedu hnutia. Gustáv Krajči sa stal podpredsedom pre oblasť verejnej správy, Rudolf Žiak pre masmédiá a zahraničie, Sergej Kozlík pre ekonomiku a Vojtech Tkáč pre sociálnu oblasť. Snem 18. marca 2000 (9. snem) Na tomto sneme, konanom 18. marca v Trnave, sa HZDS pretransformovalo z občianskeho hnutia na stranu ľudového typu. Za predsedu bol zvolený Vladimír Mečiar, podpredsedami sa na základe jeho návrhov stali Zdenka Kramplová, Miroslav Maxon, Ján Gabriel, Jozef Kalman a Jozef Božik. Snem 20. apríla 2001 (10. snem) Voľby vedenia strany Na 10. republikovom sneme HZDS, ktorý sa konal 20. apríla 2001 v Nitre, bol do funkcie predsedu strany znovuzvolený Vladimír Mečiar. Podpredsedom pre zahraničie sa stal Rudolf Žiak, ktorý tento post zastával od roku 2000. Podpredsedom pre ekonomiku sa znovu stal Sergej Kozlík. Novým podpredsedom HZDS pre médiá sa stal Ján Kovarčík. Podpredsedom pre verejnú správu sa stal šéf Žilinského samosprávneho kraja Jozef Tarčák a pre sociálne veci Vojtech Tkáč. Delegáti tiež zvolili ústrednú tajomníčku hnutia, stala sa ňou Eva Antošová, primátorka Novej Dubnice. Hospodárom HZDS sa stal exminister dopravy, pôšt a telekomunikácií Ján Jasovský, ktorý vo funkcii vystriedal Petra Novotného. Republikový snem 14. júna 2003 Voľby vedenia strany Na republikovom sneme HZDS, ktorý sa konal 14. júna 2003 v Púchove, bol Vladimír Mečiar znovu zvolený do funkcie predsedu strany. Lídrom pre budúce parlamentné voľby sa stal Viliam Veteška (neskôr ho však z funkcie stiahli a nahradili V. Mečiarom), za lídra pre voľby do Európskeho parlamentu zvolili na sneme Sergeja Kozlíka. Šéfom tieňového kabinetu a predsedom Rady HZDS sa stal Tibor Mikuš. Podpredsedom pre zahraničie zostal Viliam Veteška, pre sociálnu oblasť Anton Blajsko a pre médiá Ján Kovarčík. Podpredsedom pre vnútornú politiku sa stal Milan Urbáni a pre verejnú správu Ľuboš Lackovič. Delegáti nezvolili podpredsedu pre ekonomiku, o jeho osobe rozhodne republikové predstavenstvo. Ústredným tajomníkom sa stal František Blanárik. Zmena názvu Snem schválil zmenu názvu strany z HZDS na Ľudová strana – Hnutie za demokratické Slovensko (ĽS – HZDS). Republikový snem 2005 Voľby vedenia strany Na republikovom sneme ĽS – HZDS, ktorý sa konal 4. júna 2005 v Prešove, bol Vladimír Mečiar znovu zvolený do funkcie predsedu strany. Hlasovalo za neho 255 z 257 delegátov s hlasom rozhodujúcim. Počet podpredsedov strany bol znížený zo šesť na dvoch. Na návrh Vladimíra Mečiara boli za podpredsedov zvolení doterajší podpredsedovia Viliam Veteška a Milan Urbáni. Za ústredného tajomníka zvolili delegáti snemu opätovne Františka Blanárika. Počet členov politického grémia ako najužšieho straníckeho vedenia sa znížil zo 16 na 8. Opätovne sa ozvali hlasy, dokonca od popredných predstaviteľoch strany, o nedemokratickom spôsobe volieb. Koaličný potenciál ĽS – HZDS Dlhodobým problémom strany bol nízky, prípadne neistý koaličný potenciál. Časť novinárov a politikov o ňom dokonca hovorila ako o nulovom. Napriek tomu, že strana vyhrala parlamentné voľby v rokoch 1998 aj 2002, v oboch prípadoch nedokázala nájsť vhodných a ochotných partnerov na zostavenie vlády. Podľa Vladimíra Mečiara sa o budúcich koaličných partneroch malo rozhodnúť v roku 2006. Spomínal pritom možnú spoluprácu s SDKÚ, alebo SMERom – SD. Nové témy Vladimír Mečiar nastolil na sneme myšlienku rozdelenia Národnej rady SR na dve komory – Snem (dolnú komoru) a Senát (hornú komoru). Snem by tvorilo 120 poslancov a Senát 30. Snem by mal právomoc schvaľovať zákony, kým Senát by kontroloval súlad slovenských zákonov s euroústavou i Ústavou SR a mal by právo podávať aj výklad slovenskej ústavy. V prípade, že by našiel nezrovnalosti, vrátil by Snemu predmetnú právny predpis obsahujúci právne normy na opätovné prerokovanie. Ak by Snem pri zákonoch jednoduchou väčšinou a pri ústavných zákonoch trojštvrtinovou väčšinou normu opätovne schválil, vstúpila by do platnosti. Právomoci prezidenta a premiéra sú podľa Mečiara v súčasnej ústave definované veľmi široko a duplicitne, preto navrhol zlúčenie oboch funkcií pod patronát prezidenta, ktorého by občania naďalej volili priamo. Ďalšou možnosťou by bola úprava prezidentských kompetencií tak, aby plnil funkcie len v prípade ústavných kríz, pričom legislatívne úlohy prezidenta by prevzala druhá komora parlamentu. Po roku 2010 V parlamentných voľbách v roku 2010 strana získala 4,33 % a prvýkrát sa nedostala do Národnej rady. Jej výsledok bol v parlamentných voľbách v roku 2012 ešte nižší, keď získala len 0,93 % hlasov. Na straníckom sneme v septembri 2013 zanikla funkcia Vladimíra Mečiara ako predsedu strany a stranu odvtedy viedlo politické grémium. Vladimír Mečiar na to zareagoval odchodom zo strany v decembri toho istého roku. Podľa jeho slov kolektívne vedenie strany pripravovalo zánik ĽS – HZDS a pripravovalo vznik novej strany, čo bolo dôvodom jeho odchodu. Zrušenie strany 11. januára 2014 rozhodli delegáti mimoriadneho snemu v Žiline o dobrovoľnom zrušení strany bez likvidácie a vzniku novej strany – Strany demokratického Slovenska. Za hlavnú príčinu zániku strany označil Sergej Kozlík, ktorý dovtedy viedol politické grémium strany, jej strnulosť a stratu dynamiky. Strana vstúpila do rozhodnutia o zrušení bez likvidácie podľa jeho slov preto, lebo záväzky strany tvoria asi 200 000 €, kým jej pohľadávky asi 10 000 €.