Sovietsky zväz Nemcami obesení partizáni, rok 1943. Cintorín sovietskych padlých vo Varšave. Sovietsky zväz bol krajinou, ktorá počas druhej svetovej vojny v Európe utrpela najťažšie ľudské straty, väčšinu z nich počas bojov s nacistickým Nemeckom. V krajine zahynulo alebo zomrelo v dôsledku vojnových útrap približne 26,6 milióna ľudí, z toho asi 8,7 milióna vojakov na fronte. Ďalších 127 000 sovietskych vojakov padlo v rokoch 1939/1940 počas zimnej vojny s Fínskom. Na počet obyvateľov síce utrpelo najťažšie straty Poľsko (zahynulo 16 % predvojnovej populácie), avšak viaceré regióny Sovietskeho zväzu, predovšetkým Ukrajina (16 %) a Bielorusko (25 %) utrpeli straty rovnako vysoké alebo vyššie. Vývoj informácii o výške strát Krátko po vojne, v marci 1946, Stalin verejne priznal, že Sovietsky zväz stratil počas vojny 7 miliónov občanov. Toto číslo bolo silne podhodnotené. Počas Chruščovovej éry bolo oficiálne priznané, že krajina prišla asi o 20 miliónov občanov. Až počas Gorbačovovej vlády koncom 80. rokov 20. storočia, však boli sovietske straty systematicky skúmané špeciálnou komisiou, ktorá stanovila, ich výšku na približne 26,6 milióna. Toto číslo Gorbačov po prvýkrát verejne prezentoval pri príležitosti 45. výročia konca vojny (teda v roku 1990). Straty podľa republík Odhady strát jednotlivých republík ZSSR počas vojny podľa Erlichmana (2004) sú založené na predvojnových štatistikách, ktoré uvádzajú, že v krajine žilo roku 1940 194 090 milióna ľudí. Súčasné štatistiky však naznačujú, že toto číslo bolo o niečo nižšie - 192,598 milióna obyvateľov. Obyvateľstvo ZSSR v roku 1940 zahŕňalo nové oblasti anektované v rokoch 1939 až 1945 vo východných častiach vtedajšieho Poľska, Litvy, Lotyšska, Estónska, Rumunskej Besarábie a Bukoviny, Podkarpatskej Rusi, Južný Sachalin a Kaliningradskú oblasť. Erlichman tiež dodáva, že počas vojny zomrelo 1 700 000 osôb v dôsledku sovietskych represii. (200 000 popravených; 4 500 000 uväznených v táboroch Gulag, z nich 1 200 000 zahynulo; 2 200 000 deportovaných, z nich 300 000 zahynulo). Straty asi 2 miliónov civilných obyvateľov západných častí Bieloruska, Ukrajiny a Litvy sú započítavané aj do strát Poľska. Sovietmi anektované oblasti západného Bieloruska, Ukrajiny a Vilniusu obývalo v roku 1939 asi 13 miliónov ľudí. Z nich sa po vojne asi 1,4 milióna smelo presťahovať na základe sovietsko-poľských dohôd späť do Poľska. Sovietska republika Populácia roku 1940 (v rámci hraníc v rokoch 1946-91) Padlých vojakov Mŕtvych civilistovv dôsledku bojov a zločinov proti ľudskosti Mŕtvych civilistovv dôsledku hladu a chorôbspôsobených vojnou Celkovo % mŕtvych z populácie roku 1940 Arménsko 1 320 000 150 000 30 000 180 000 13,6% Azerbajdžan 3 270 000 210 000 90 000 300 000 9,1% Bielorusko 9 050 000 620 000 1 360 000 310 000 2 290 000 25,3% Estónsko 1 050 000 30 000 80 000 7,6% Gruzínsko 3 610 000 190 000 110 000 300 000 8,3% Kazachstan 6 150 000 310 000 350 000 660 000 10,7% Kigrizsko 1 530 000 70 000 50 000 120 000 7,8% Lotyšsko 1 890 000 30 000 190 000 40 000 260 000 13,7% Litva 2 930 000 25 000 275 000 75 000 375 000 12,7% Moldavsko 2 470 000 50 000 75 000 45 000 170 000 6,9% Rusko 110 100 000 6 750 000 4 100 000 3 100 000 13 950 000 12,7% Tadžikistan 1 530 000 50 000 70 000 120 000 7,8% Turkmenistan 1 300 000 70 000 30 000 100 000 7,7% Ukrajina 41 340 000 1 650 000 3 700 000 1 500 000 6 850 000 16,3% Uzbekistan 6 550 000 330 000 220 000 550 000 8,4% Neidentifikovaní – 165 000 130 000 295 000 ZSSR celkom 194 090 000 10 600 000 10 000 000 6 000 000 26 600 000 13,7% Vojenské straty podľa národnosti Súbor:Svidnik14Slovakia1.jpg|náhľad|Sovietsky vojenský cintorín v Svidníku. V masových hroboch je pochovaných 9000 sovietskych vojakov, ktorí padli počas bojov na východnom Slovensku. Z hľadiska národnosti padlých vojakov možno straty ZSSR rozdeliť nasledovne: Národnosť padlých vojakov Padlých (tis. ľudí) % celkového počtupadlých vojakov Rusi 5 756,0 66,402 Ukrajinci 1 377,4 15,890 Bielorusi 252,9 2,917 Tatári 187,7 2,165 Židia 142,5 1,644 Kazachovia 125,5 1,448 Uzbeci 117,9 1,360 Arméni 83,7 0,966 Gruzínci 79,5 0,917 Mordvíni 63,3 0,730 Čuvaši 63,3 0,730 Jakuti 37,9 0,437 Azerbajdžanci 58,4 0,673 Moldavci 53,9 0,621 Baškirci 31,7 0,366 Kirgizi 26,6 0,307 Udmurdi 23,2 0,268 Tadžici 22,9 0,264 Turkméni 21,3 0,246 Estónci 21,2 0,245 Marijci 20,9 0,241 Burjati 13,0 0,150 Komijci 11,6 0,134 Lotyši 11,6 0,134 Litovci 11,6 0,134 Národnosti Dagestanu 11,1 0,128 Oseti 10,7 0,123 Poliaci 10,1 0,117 Kareli 9,5 0,110 Kalmyci 4,0 0,046 Kabardínci a Balkari 3,4 0,039 Gréci 2,4 0,028 Čečeni a Inguši 2,3 0,026 Fíni 1,6 0,018 Bulhari 1,1 0,013 Česi a Slováci 0,4 0,005 Číňania 0,4 0,005 Asýrčania 0,2 0,01 Juhoslovania 0,1 0,001 Ostatné národnosti 33,7 0,389 Celkovo 8 668,4 100,0