Dielo Jeho dielo je žánrovo veľmi bohaté. Písal predovšetkým eposy s mnohými prirovnaniami a opisy, ktorými je prerušovaná dej, ale aj sociálnu, politickú a alegorickú lyriku, satiry, poviedky a romány. Svojimi Výletmi pana Broučka sa stal jedným z priekopníkov science fiction v českej literatúre. Napísal tiež veľké množstvo humoristických poviedok, čŕt a fejtónov, ku ktorým čerpal často námety z advokátskeho prostredia. Mnohokrát bol kritizovaný za frázovitosť. Uznával, že jeho poézia môže pôsobiť frázovite, ale on sa hlásil k trvalým hodnotám, ktoré si v sebe niesol celý život (napr. láska k vlasti, túžba po sociálnej spravodlivosti atp.). Husita na Baltu (1868 v almanachu Ruch ), historický epos, ktorý porovnáva dobu husitských vojen s búrkou v ľudských vzťahoch Oběti pověry (1871), o čarodejníctve a prenasledovaní jeho v krajinách kresťanských, príspevok k dejinám ľudského bludu Adamité (1873 v časopise Lumír ), epos s námetom zničenia radikálnej husitskej sekty adamitov Jánom Žižkom Básně (1874), básnická zbierka, v ktorej autor zhrnul všetky svoje významnejšie rané práce (okrem iného obsahuje aj prvé knižné vydanie Adamitů ) Čerkes (1875 v časopise Lumír ), epos s námetom z Kaukazu Upomínky z východu ( Národní listy 1875-1876, knižne 1885), poviedky Jestřáb kontra Hrdlička (1876 v časopise Lumír ), poviedka o právnickom spore medzi peňazí chtivým úžerníkom Jestřábom a miernym a starostlivým Hrdličkom, ktorý nie je schopný splácať svoj dlh Evropa (1878 v časopise Lumír ), alegorický epos o lodi Európa, ktorá vezie politických väzňov do vyhnanstva, pričom ich vzájomné nezhody spôsobia katastrofu Povídky, arabesky a humoresky (1878), tu okrem iného aj prvé knižné vydanie poviedky Jestřáb kontra Hrdlička Povídky, arabesky a humoresky II. (1879) Žižka (1879), rapsódia, v ktorej autor predstavuje Žižku ako vojvodca, ktorý bol odhodlaný postaviť sa proti Pražanom Kandidát nesmrtelnosti (1879 v časopise Květy , knižne 1884), humoristický román Ve stínu lípy (1879 v časopise Květy ), idylický epos založený na spomienkach autora na detstvo prežité v Litni, vlastne cyklus malých poviedok veršom, ktoré si rozprávajú susedia pri spoločnom posedení Povídky, arabesky a humoresky III. (1880) Nová sbírka veršovaných prací (1880), tu okrem iného prvé knižné vydanie eposov Čerkes , Evropa a Ve stínu lípy Václav z Michalovic (1882), epos z pobelohorskej doby inšpirovaný Mickiewiczovým Konrádom Wallenrodom Petrklíče (1883), veršovaná báchorka Povídky, arabesky a humoresky IV. (1883) Lešetínský kovář (1883 zhabaný, druhýkrát vydané roku 1892 v USA), epos, v ktorom vedie český kováč spor s nemeckým podnikateľom, ktorý sa usiluje o jeho kováčňu Několik drobných povídek (1884) Kresby z cest (1884) Slávie (1884), alegorický epos napísaný v duchu utopického panslavizmu, v ktorom zástupcovia slovanských národov spoločne úspešne odolávajú vzbure lodníkov na lodi Slávie Hanuman (1884), satirický epos zosmiešňujúci súdobý český život aj politický režim v Rakúsko-Uhorsku (opičí kráľ sa márne snaží poeurópčiť svoju ríšu) Dostupné online Několik obrázků moravských (1884) Dagmar (1885), epos inšpirovaný básnikovým pobytom v Dánsku, ktorého hrdinkou je dcéra Přemysla Otakara I. Markéta vydatá za dánskeho kráľa Valdemara II., ktorú autor líči ako ideál ženy Ikaros (1885 v časopise Květy , knižne 1908), sociálny román Pravda a drobné básně (1886) Humoresky, satiry a drobné črty (1887) Různé črty žertovné i vážné (1887) Jitřní písně (1887), zbierka básní, politická lyrika, v ktorej autor vyjadruje svoju nádej v lepšiu budúcnosť českého národa, ktorá bude podľa neho dosiahnutá duchovnými zbraňami a usilovnou prácou Nové písně (1888), zbierka básní, politická lyrika, v ktorej autor okrem iného prekladá svoje úvahy o vlastnom živote a básnickej tvorbe a svoju vieru v budúcnosť slovanských národov Několik povídek a různých črt (1888) Pravý výlet pana Broučka do Měsíce (1888), satirická poviedka s fantastickým námetom, ktorej hrdinom je pán domáci Brouček, ktorý sa (zrejme ale vo sne) dostane na Mesiac, kde sa stretne s éterickými Mesiačanmi. Je tu však zosmiešňované nielen meštiactvo pána Broučka, ale aj prázdne intelektuálstvo a neplodné estétstvo reprezentované Miesiačanmi, ktorí nie sú schopní pochopiť reálny život Nový epochální výlet pana Broučka, tentokráte do XV. století (1888), druhá satirická fantastická poviedka s hlavným hrdinom pánom Broučkom, ktorý sa tentoraz dostane (opäť zrejme vo sne) do Prahy deň pred bitkou na Vítkove. Zaujíma ho však len vlastný prospech, a podľa toho, ako sa mu to hodí, sa vydáva tu za husitu, tú za katolíka. V závere príbehu Jan Žižka súdi, že nie je možné, aby sme mali takých potomkov Kratochvílná historie o ptáku Velikánu Velikánoviči (1888), satirická báseň parodujúca súdobý spor o Rukopisy Vácklav Živsa (1889-1891 v časopise Květy , knižne 1901), báseň Pestré cesty po Čechách: společnou prací Matěje Broučka a společníků (1891), voľný rad novelistický-časopiseckých obrazov s memoárovými básňami a epizódami Matěj Brouček na výstavě (1892), druhá časť Pestrých cest po Čechách , poviedka zosmiešňujúce podliezavosť meštiakov voči šľachte a ich prezieravý postoj k ľudu pred cudzincami Druhý květ (1893 v časopise Květy , knižne 1899), autobiografická próza, v ktorej autor opisuje svoju mladosť a štúdium na gymnáziu Sníh (1894 v časopise Květy , knižne 1900), báseň Zpěvník Jana Buriana (1894), báseň riešiaca pomer českého sedliaka k odrodilej šľachte Rozličná próza (1895) Písně otroka (1895), alegorická lyrika pomocou ktorej chcel autor povzbudiť národ v boji za jeho práva, pretože mal pocit, že sa národ cíti ponížený Modlity k Neznámému (1896), básne obsahujúce filozofické a náboženské úvahy O čarovném pavouku (1896), báseň pre mládež Šotek (1899), veršovaná báchorka Sekáči (1904), báseň Roháč na Sioně a jiné zlomky (1909), posmrtné vydanie autorových nedokončených prác Poslední verše (1910), vydané posmrtne, obsahuje okrem iného básne Do světa širého a Step Cestovní poznámky (1910), vydané posmrtne Poslední kniha povídek a črt (1918), vydané posmrtne