Priebeh letov Priebeh letov na Mesiac mal tieto fázy: štart, navedenie na obežnú dráhu okolo Zeme (s poslednou previerkou zariadení lode), zapnutie 3. stupňa rakety Saturn a prechod začiatočnou rýchlosťou /s na dráhu k Mesiacu. Kontrola presnosti dráhy, odpojenie posledného stupňa rakety a let zotrvačnosťou až k Mesiacu (2 1/2 dňa) so stále sa znižujúcou rýchlosťou a drobnými korekciami dráhy. Vo vzdialenosti od Zeme a od Mesiaca bola rýchlosť lode minimálna (/s), potom začala prevládať príťažlivosť Mesiaca a rýchlosť lode sa opäť zvyšovala, tesne pri Mesiaci bola /s, zapálením brzdiaceho motora sa rýchlosť znížila na /s a loď sa stala družicou Mesiaca. (Na tento manéver loď spotrebovala paliva.) Nasledovala fáza obletov Mesiaca s odpočinkom, potom prestup dvojice kozmonautov do lunárneho modulu, oddelenie sa od kozmickej lode, v ktorej ostal tretí kozmonaut; zostup lunárneho modulu na nízku obežnú dráhu (vo výške asi nad povrchom) a napokon zostup modulu na mesačný povrch. Táto fáza bola najdramatickejšia a trvala asi 12 min. Kozmonauti v nej riadili pristátie ručne, sledujúc výber vhodného (rovného) miesta. Spiatočný let sa začal štartom z Mesiaca s prechodom na obežnú dráhu materskej lode, nastalo spojenie s materskou loďou, odpojenie lunárneho modulu, let na Zem a dôležitá etapa – vstup do atmosféry Zeme pod uhlom 6,5°±1°, brzdenie v atmosfére a dopad pomocou padákov na vodnú hladinu. Misie s posádkou Kozmická loď Let Poznámka Apollo 1 – Posádka zahynula po vypuknutí požiaru počas predletového testu 27. januára 1967. Apollo 7 11. október – 22. október 1968 skúšobný let na obežnej dráhe okolo Zeme (raketa Saturn 1B). Apollo 8 21. december – 27. december 1968 Prvý let k Mesiacu, 10 obletov Mesiaca (raketa Saturn V). Apollo 9 3. marec – 13. marec 1969 Skúška lunárneho modulu a stretávania sa s materskou loďou na obežnej dráhe okolo Zeme. Apollo 10 18. máj – 26. máj 1969 31 obletov Mesiaca, zostup mesačného modulu do výšky od povrchu Mesiaca. Apollo 11 16. júl – 24. júl 1969 Prvé pristátie ľudí na Mesiaci, 2 h 16 min práce na mesačnom povrchu v oblasti mora Pokoja (23,5° vých. dĺžky, 0,7° sev. šírky) – 20. júl. Apollo 12 14. november – 24. november 1969 Pristátie na Mesiaci, 2 x 4 h práce na mesačnom povrchu v oblasti oceána Búrok (23,4° záp. dĺžky, 3,2° juž. šírky) – 19. november. Apollo 13 11. apríl – 17. apríl 1970 Oblet Mesiaca; pre výbuch v kyslíkovej nádrži návrat bez pristátia na Mesiaci Apollo 14 31. január – 9. február 1971 33 h pobytu na Mesiaci, 9 h na povrchu v oblasti Fra Mauro (17,5° záp. dĺžky, 3,7° juž. šírky). Alan Shepard sa stal jediným kozmonautom programu Mercury, ktorý sa dostal na Mesiac – 5. február. Apollo 15 26. júl – 7. august 1971 Viac ako 18 h práce na mesačnom povrchu v oblasti Hadleyho brázdy (3,6° vých. dĺžky, 26,1° sev. šírky), po prvý raz použitý mesačný automobil – 30. júl. Apollo 16 16. apríl – 27. apríl 1972 71 h pobytu na Mesiaci, 20 h práce na povrchu v oblasti pohoria Descartes (15,5° vých. dĺžky, 9,0° juž. šírky) – 21. apríl. Apollo 17 7. december – 19. december 1972 Spolu 75 h strávených na Mesiaci, 22 h práce na povrchu v oblasti krátera Littrow v mori Jasu (30,7° vých. dĺžky, 20,2° sev. šírky). Posledný let Apolla k Mesiacu, prvý nočný štart, jediná misia s profesionálnym geológom – 11. december.