Opis toku Tečie západným smerom lesným extravilánom, v nadmorskej výške priberá pravostranný bezmenný prítok a stáča sa do juhozápadného smeru, v nadmorskej výške priberá ďalší pravostranný bezmenný prítok, vteká do osady Kováčovci , v nadmorskej výške priberá ľavostranný bezmenný prítok. Mení smer na západný, v nadmorskej výške priberá ďalší ľavostranný bezmenný prítok odvodňujúci severné svahy lesa Črchľa , opúšťa osadu Kováčovci , v nadmorskej výške priberá pravostranný bezmenný prítok, vteká do intravilánu centrálneho úseku časti obce Kubíková , stáča sa na juh a v intraviláne priberá v nadmorskej výške pravostranný bezmenný prítok. Opúšťa intravilán osady Kubíková , v nadmorskej výške priberá ľavostranný bezmenný prítok, tečie okrajom intravilánu osady Káčerovci , postupne priberá tri pravostranné bezmenné prítoky v nadmorskej výške , v nadmorskej výške pritekajúci z poľa Pirohové a v nadmorskej výške odvodňujúci západné svahy vrchu Okrúhlica s nadmorskou výškou , vteká do úzkej zalesnenej doliny, ľavým brehom obmýva les Močiarske , v nadmorskej výške priberá ľavostranný bezmenný prítok, pravým brehom obmýva les Hrbaté , v nadmorskej výške priberá ľavostranný bezmenný prítok, ľavým brehom obmýva pasienok Nedelové , vyteká z lesa a pri horskom stredisku zimnej údržby a pri čističke odpadových vôd v centrálnej časti územia obce Belá východne od jej intravilánu v nadmorskej výške ústi do Varínky ako jej pravostranný prítok. Varínka ďalej ústi do Váhu. Má dvanásť bezmenných prítokov. Pramení a preteká v geomorfologickom celku Kysucká vrchovina, v geomorfologickom podcelku Kysucké bradlá a ústi na hranici s geomorfologickým celkom Žilinská kotlina, geomorfologickým podcelkom Varínske podolie. Pôvod názvu Vodný tok má pôvod v názve lesa Črchľa (Kysucké bradlá), na severnom a západnom úpätí ktorého potok tečie. Z toponyma Črchľa rozšírením o formant -ový a kombináciou so všeobecným podstatným menom potok s významom menší prirodzený vodný tok bolo utvorené dvojslovné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou zložený z prídavného mena a z podstatného mena) Črchľový potok ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Názov lesa Črchľa , ktorého nižšie položené časti sú aj v súčasnosti odlesnené a transformované na poľnohospodárske pozemky, najmä na lúky a pasienky, má pôvod vo všeobecnom podstatnom mene črchľa vo význame časť lesa, v ktorom sa lúpala kôra zo stromov, aby vyschli, vyčrchlené miesto . Motivantom pomenovacieho procesu bol charakteristický výskyt vyčrchleného miesta v priestore lesa v čase pomenovania. Črchlenie bol jeden zo stredovekých spôsobov odlesňovania, transformácie lesných pozemkov na kultúrnu pôdu - poľnohospodárske pozemky. Najskôr sa obsekala, olúpala kôra dookola kmeňa stromu, aby vyschol, neskôr sa očrchlené vyschnuté stromy vytínali a potom sa klčovaním získavala užitočná, kultúrna pôda. Podstatné meno črchľa je v súčasnej slovenčine vysunuté na okraj jej slovnej zásoby. Najstarší doložený písomný doklad na výskyt názvu obce Belá je z roka 1378. V roku 2007 bola štandardizovaná podoba hydronyma Črchľový potok . Porovnaj aj hydronymá napr. Črchľový potok, Črchľový potok, Črchľový potok, Črchlinský potok, Črchľa, Črchľa.