História Okresné hajtmanstvá k roku 1900 Okresy vznikli ako základná správna jednotka v roku 1850 na základe cisárskeho nariadenia z roku 1849 ako náhrada za pôvodné panstvá. V Česko-Slovensku až do 31. decembra 1948 existovali dvojaké okresy. Boli to jednak okresné hajtmanstvá (administratívne okresy) s okresným úradom, ako správnym orgánom, a ďalej potom okresy súdne, čo boli územné obvody okresných súdov. Okresy s rôznymi kompetenciami existujú aj v ďalších následníckych štátoch Rakúsko-Uhorska. Po vzniku Česko-Slovenska sa okresné hajtmanstvá začali označovať ako okresy politické a ešte neskôr ako správne okresy . Od roku 1850 prebehol rad reforiem, kedy sa menil celkový počet i rozsah okresov. Od 1. februára 1949 do 31. decembra 2002 potom bola organizácia štátnej správy a súdov spojená. V Česku ešte pred zánikom Česko-Slovenska transformoval zákon ČNR č. 425/1990 Zb. Okresné národné výbory s účinnosťou odo dňa obecných volieb v roku 1990 na okresné úrady. Tým okresy prišli o priamo volené zastupiteľské zbory. Tie boli nahradené okresnými zhromaždeniami (v zákone použitá legislatívna skratka zhromaždenie ). Do okresného zhromaždenia volili obecné zastupiteľstvá svojich zástupcov. Okresné zhromaždenia boli zrušené s koncom roka 2000, s koncom roka 2002 boli potom zrušené aj okresné úrady. Zákon č. 147/2000 Zb., O okresných úradoch, v § 44 stanovil: "Platnosť tohto zákona sa končí posledným dňom kalendárneho roka, v ktorom uplynú dva roky od konania prvých volieb do zastupiteľstiev krajov." Zmeny V roku 1900 bolo v českých krajinách 133 okresov. Z toho: V Českom kráľovstve 92 okresov: Aš, Benešov, Blatná, Broumov, Budějovice, Čáslav, Česká Lípa, Český Brod, Děčín, Domažlice, Dubá, Dvůr Králové, Frýdlant, Horsovsky Tyn, Hořovice, Hradec Králové, Cheb, Chomutov, Chotěboř, Chrudim, Jablonec nad Nisou, Jablonné, Jáchymov, Jičín, Jilemnice, Jindřichův Hradec, Kadaň, Kaplice, Karlín, Karlovy Vary, Klatovy, Kolín, Kralovice, Královské Vinohrady, Kraslice, Krumlov, Kutná Hora, Lanškroun, Ledeč, Liberec, Litoměřice, Litomyšl, Loket, Louny, Mariánské Lázně, Mělník, Milevsko, Mladá Boleslav, Mnichovo Hradiště, Most, Náchod, Nemecký Brod, Nová Paka, Nové Mesto nad Metují, Nový Bydžov, Pardubice, Pelhřimov, Písek, Planá, Plzeň, Podbořany, Poděbrady, Polička, Prachatice, Přeštice, Příbram, Rakovník, Rokycany, Roudnice, Rumburk, Rychnov nad Kněžnou, Sedlčany, Semily, Slaný, Smíchov, Strakonice, Striebro, Sušice, Tábor, Tachov, Teplá, Teplice, Trutnov, Třeboň, Turnov, Týn nad vltavou, Ústí, Vrchlabí, Vysoké Mýto, Žamberk, Žatec, Žlutice; V Moravskom markgrófstve 33 okresov: Boskovice, Brno, Dačice, Hodonín, Holešov, Hranice, Hustopeče, Jihlava, Kroměříž, Krumlov, Kyjov, Litovel, Mikulov, Místek, Moravská Třebová, Moravské Budějovice, Nové Mesto, Nový Jičín, Olomouc, Prostějov, Přerov, Rýmařov, Šternberk, Šumperk, Tišnov, Trebišov, Uherské Hradiště, Uherský Brod, Valašské Meziříčí, Velké Meziříčí, Vyškov, Zábřeh, Znojmo; Vo Vojvodstve Sliezskom bolo 8 okresov: Bílovec, Bílsko, Bruntál, Fryštát, Frývaldov, Krnov, Opava, Tešín. Po Mníchovskej dohode boli politické okresy (nem. Politischer Bezirk ) v Sudetoch pripojené k Nemecku premenované na zemské okresy (nem. Landkreis ). Po vzniku Protektorátu Čechy a Morava boli politické okresy (nem. Politischer Bezirk ) v protektoráte premenované na okresy (nem. Bezirk ). Dekrét prezidenta republiky č. 121/1945, o územnej organizácii správy, vykonávanej národnými výbormi, obnovil zeme a okresy do stavu k 29. septembru 1938, ale súčasne zaviedol zmeny. Zaviedol štatutárne mestá Praha, Liberec, Plzeň, Brno, Olomouc, Opava a Moravská Ostrava, ktoré boli vyňaté z priľahlých okresov, ale ich miestne národné výbory (miestna správna komisia) plnili zároveň funkciu okresného národného výboru pre tieto okresy. Zároveň boli novo stanovené štatutárne mestá rozšírené o rad priľahlých obcí. Zriadený bol nový okres Praha-venkov-jih v obvode doterajšieho súdneho okresu Zbraslav, zvyšná časť okresu Praha-venkov bola premenovaná na okres Praha-venkov-sever. Správny okres liberecký bol premenovaný na Liberec-venkov, plzeňský na Plzeň-venkov a opavský na Opava-venkov. Z královédvorského správneho okresu bolo vyčlenené územie súdneho okresu jaroměřského ako nový správny okres Jaroměřský. Zvyšok frýdeckého správneho okresu, ktorý nebol pripojený k Moravskej Ostrave, bol zlúčený so správnym okresom místeckým do nového správneho okresu místeckého. Moravskoostravský správny okres bol zrušený, tri zvyšné obce nepripojené k Moravskej Ostrave boli pripojené do místeckého okresu. Sídlo okresu z Nového Města nad Metují bolo prenesené do Dobrušky, z Lanškrouna do Ústí nad Orlicí a z Přísečnice do Vejprt. Obnovené boli takisto predvojnové expozitúry správnych okresov, pričom boli zriadené nové expozitúry: semilského okresu v Železnom Brode, ústeckoorlického v Lanškroune, dobrušského v Novom Měste nad Metují a píseckého vo Vodňanoch. Vláde dal zákon splnomocnenie nariadením zlučovať a rozlučovať okresy a meniť ich obvody aj sídla i prideľovať a odoberať právo štatútu štatutárnym mestám. Vládne nariadenie č. 63/1946 Zb. zaviedlo okres Nové Město nad Metují, vyhláška ministra vnútra 88/1946 Zb. preniesla dočasne na okresný národný výbor Nové Město nad Metují tiež pôsobnosť pre okres Dobruška. Vládne nariadenie č. 230/1946 Zb. zaviedlo okres Lanškroun. Počet okresov bol 154 (110 v českej zemi a 44 v Moravskosliezskej). Vládne nariadenie č. 3/1949 Zb., O územnej organizácii okresov v českých krajinách, v súvislosti s prispôsobovaním okresných hraníc novým krajským hraniciam zaviedlo ďalšie zmeny a zvýšilo tak počet okresov na 179, čím zároveň došlo k zjednoteniu súdnych okresov so správnymi: V kraji Pražskom boli novo zriadené okresy Dobříš, Nové Strašecí, Praha-východ, Praha-západ a Votice. Okres Praha-venkov-juh bol premenovaný na Praha-juh a okres Praha-venkov-sever na Praha-sever. Bol zrušený okres Jílové. (Výsledný počet okresov 26.) V kraji českobudejovickom boli novo zriadené okresy Soběslav, Trhové Sviny, Vimperk a Vodňany. (Výsledný počet okresov 15.) V kraji Plzeňskom boli novo zriadené okresy Blovice, Horažďovice a Stod. Okres Kralovice bol so zmenou sídla premenovaný na okres Plasy, okres Plzeň-venkov na okres Plzeň a niekoľko obcí z neho bolo pripojených priamo k Plzni. (Výsledný počet okresov 14.) V kraji Karlovarskom bolo sídlo okresu Teplá prenesené z Mesta Teplá do Toužimi a okres premenovaný na okres Toužim. Zrušené boli okresy Loket, Nejdek, Planá, Vejprty a Žlutice. (Výsledný počet okresov 9.) V kraji Ústeckom boli novo zriadené okresy Horní Litvínov a Lovosice (Výsledný počet okresov 13.) V kraji Libereckom bol novo zriadený okres Nový Bor, okres Dubá bol zmenený na okres Doksy, okres Liberec-venkov premenovaný na okres Liberec, okresy Šluknov a Varnsdorf boli zlúčené s okresom Rumburk a bol zrušený okres Jablonné v Podještědí. (Výsledný počet okresov 11.) V kraji Hradeckom bol okres Nové Město nad Metují zlúčený s okresom Dobruška. (Výsledný počet okresov 14.) V kraji Pardubickom boli novo zriadené okresy Hlinsko, Holice a Přelouč. (Výsledný počet okresov 12.) V kraji Jihlavskom boli novo zriadené okresy Pacov a Třešť, okres Nové Město na Morave bol zmenený na okres Žďár. (Výsledný počet okresov 13.) V kraji Brnianskom boli novo zriadené okresy Blansko, Břeclav, Bučovice, Bystřice nad Pernštejnem, Rosice, Slavkov, Svitavy, Veľká Bíteš a Židlochovice, okres Brno-venkov bol premenovaný na okres Brno. (Výsledný počet okresov 18.) V kraji Olomouckom bol novo zriadený okres Kojetín, okres Olomouc-venkov bol premenovaný na okres Olomouc, bol zrušený okres Moravský Beroun (Výsledný počet okresov 12.) V kraji Gottwaldovskom boli novo zriadené okresy Valašské Klobouky a Veselí nad Moravou (Výsledný počet okresov 11.) V kraji Ostravskom boli novo zriadené okresy Frenštát pod Radhoštěm, Ostrava a Vítkov, okres Opava-venkov bol premenovaný na okres Opava (Výsledný počet okresov 11.) Zákonom č. 142/1949 Zb. bola zrušená kategória štatutárnych miest, v Liberci, Olomouci a Plzni boli zriadené jednotné národné výbory, ktoré plnili zároveň úlohu mestského i okresného národného výboru. Postavenie Prahy upravil osobitný zákon č. 76/1949 Zb. a zákon č. 79/1949 Zb. rozdelil Prahu na 16 obvodov. Podľa vládneho nariadenia č. 139/1949 Zb. bola zmenená štruktúra okresných národných výborov podľa vzoru krajských. Nositeľom verejnej moci bolo plénum NV, výkonnými orgánmi rada, predseda, referenti (volení z členov pléna) a komisie. Pre vedenie úradu (zamestnancov) bol radou určený z radov zamestnancov tajomník, ktorého výber podliehal schváleniu ministerstva vnútra. V 50. rokoch boli prijaté zákony, ktoré upravovali postavenie a organizáciu národných výborov, roku 1954 boli prvé voľby, v ktorých voliči mohli voliť len jednotnú kandidátku Národného frontu. Po zrušení okresných úradov a rozdelení ich pôsobnosti medzi kraje a obce s rozšírenou pôsobnosťou niektoré obvody obcí s rozšírenou pôsobnosťou zasahovali do viacerých okresov (aj keď len v rámci jedného kraja v Česku); celkom 152 obcí tak spadalo do obvodu ORP mimo svoj okres. Vyhláška Ministerstva vnútra 513/2006 Zb., Ktorá nadobudla účinnosť 1. januára 2007, zmenila hranice okresov presunutím 119 z týchto obcí; po tejto zmene zostalo 33 obcí, ktoré spadali do správnych obvodov obcí s rozšírenou pôsobnosťou mimo svoj okres. Týkalo sa to ORP Český Brod (4 obce ležia v okrese Nymburk), Jihlava (1 obec leží v okrese Havlíčkův Brod), Stod (9 obcí leží v okrese Domažlice), Tanvald (1 obec leží v okrese Semily), Turnov (13 obcí leží v okrese Liberec a 3 v okrese Jablonec nad Nisou) a Valašské Klobouky (2 obce ležia v okrese Vsetín).