Hlavné udalosti studenej vojny Podľa Westanda dve svetové vojny väčšmi než čokoľvek iné sformovali vojnu studenú. Popri pocite systémovej spoločenskej krízy oslabili v medzinárodnej politike výnimočné postavenie Západu a zvlášť Európy a otvorili cestu fenoménom ako sledovanie svojich občanov a zahraničná špionáž. Vojny zvýšili úlohu štátu, donútili svojich občanov k mobilizácii, vyvolali v nich mimoriadnu lojalitu, prinútili ich prijať určitú úroveň obetí v prospech nie celkom zrozumiteľného konfliktu. Hlavná interpretačné línia mala v americkom a západoeurópskom diskurze zreteľný antistalinistický podtón – studenú vojnu spôsobila nepretržitá sovietska agresia, ktorá sa začala už počas druhej svetovej vojny a prešla do oficiálnej verejnej doktríny v roku 1947 (Ždanov: nezmieriteľný boj socializmu proti kapitalizmu). V sedemdesiatych rokoch prevládol realistický pohľad, podľa ktorého sovietsko-americké súperenie definovali ich strategické záujmy a bezpečnostné potreby, a tie sa od seba príliš nelíšili a tak kľúčom k pochopeniu studenej vojny sa mala stať moc sama o sebe a vytúženým stavom mocenská rovnováha, predpokladajúca vysokú mieru stability a predvídateľnosti. V čase ukončenia druhej svetovej vojny bol globálny význam Sovietskeho zväzu na úrovni Veľkej Británie či Francúzsko, teda v porovnaní s USA neporovnateľne menší. Výnimočná schopnosť militarizácie a mobilizácie zdrojov premenila ZSSR na protivníka, ktorý sa mohol v určitých aspektoch USA vyrovnať, alebo ho dokonca neskôr prekonať. K štatútu „druhej superveľmoci“ ZSSR oprávňovala podľa Westada predovšetkým úplne iná ideológia, ktorá Moskve umožňovala spochybňovať americký systém a jeho ciele a neintegrovať sa plne do svetovej globálnej kapitalistickej ekonomiky. Jaltská konferencia (4. až 11. februára 1945) Postupimská konferencia (17. júla až 2. augusta 1945) Iránska kríza z roku 1946 Grécka občianska vojna (19461949) Marshallov plán (oznámený 5. júna 1947, prebiehal 19481952) Vznik Rady vzájomnej hospodárskej pomoci (RVHP) 5. – 8. januára 1949 až 1991 Február 1948 v Česko-Slovensku Berlínska blokáda (24. júna 1948 do 12. mája 1949) Sovietsko-juhoslovanský konflikt (1948 až 1953) Založenie NATO 4. apríla 1949 Kórejská vojna (1950 až 1953) Povstanie v NDR v roku 1953 Vznik Organizáciie Varšavskej zmluvy (14. mája 1955 – 31. marca 1991) Nikita Chruščov odsúdil Stalinov kult osobnosti 14. februára 1956 Poľské povstanie v roku 1956 (povstanie robotníkov v Poznani) Maďarská revolúcia (23. október – 11. november 1956) Suezská kríza (29. október 1956 – 7. november 1956) Vietnamská vojna (19641975) Program Sputnik od 4. októbra 1957 Čínsko-sovietský rozkol (od roku 1950) Aféra U-2 – zostrelenie amerického prieskumného lietadla Lockheed U-2, ktoré pilotoval Francis Gary Powers nad Sovietskym zväzom 1. mája 1960 Občianska vojna v Guatemale 1960 do r. 1996. Invázia v Zálive svíň v apríli 1961 s cieľom zvrhnúť Fidela Castra. Kubánska raketová kríza 16. októbra 1962 – 28. októbra 1962 Berlínsky múr od 13. augusta 1961 do 9. novembra 1989 Pražská jar 1968 Vpád vojsk 21. augusta 1968 Čínsko-sovietske konflikty 1969 Návšteva Richarda Nixona v Číne 21. do 28. februára 1972 Charta 77 – vznik 1. januára 1977 Sovietsko-afganská vojna (25. decembra 1979 do 15. februára 1989) Solidarita od roku 1980 Nástup Gorbačova k moci a začiatok Perestrojky (a Glasnosti) v apríli 1985 Černobyľská havária (26. apríla 1986) Angolská občianska vojna (11. novembra 1975 – 23. júna 1989) Protesty na námestí Tchien-an-men (15. apríl – 4. jún 1989) Revolúcie v roku 1989 Pád Berlínskeho múru, 9. novembra 1989 Nežná revolúcia, 17. novembra 1989 Rumunská revolúcia v decembri 1989 Zjednotenie Nemecka, 3. októbra 1990 Rozpad Sovietskeho zväzu, 4. novembra 1991 vyhlásili nezávislosť Pobaltské republiky. 8. decembra 1991 vznik Spoločenstva nezávislých štátov II. konžská vojna (19982003), Rozšírenie NATO o Česko, Maďarsko, Poľsko, 12. marec 1999 Vstup Slovenska do NATO, 29. marec 2004