Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Myndighetsanalys av Statens musikverk

Statskontoret har analyserat Statens musikverk enligt modellen för myndighetsanalyser. Statens musikverk ska främja ett varierat musikaliskt utbud i hela landet. Myndigheten ska också dokumen­tera, bevara, främja, bygga upp kunskap om och tillgängliggöra teaterns, dansens och musikens kulturarv.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2015:20

### Publiceringsdatum

2015-10-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201520.pdf?v=8da05a4c426d080)

Statens musikverk fullgör stora delar av sitt uppdrag. Myndigheten har dock svårt att klara av sina kulturarvsuppgifter inom dansen, men framför allt teatern. Statskontoret ser en risk för att Statens musikverk kan få svårt att klara sitt samlade kulturarvsuppdrag framöver.

Regeringen behöver ge Statens musikverk vägledning för att göra priorite­ringar i kärnverksamheten. Myndigheten behöver i sin tur stärka sin interna styrning och uppföljning av verksamheten.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# På rätt väg? Uppföljning av Trafikverket och Transportstyrelsen

Statskontoret har följt upp Trafikverkets och Transportstyrelsens verksamhet och resultat i ljuset av senare års organisatoriska förändringar på transportområdet.

## Uppföljning

### Rapportnummer

2015:14

### Publiceringsdatum

2015-06-11

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201514.pdf?v=8da05a4ad807980)

Statskontoret bedömer att Transportstyrelsens regelgivning, tillståndsprövning och tillsyn överlag utvecklas åt rätt håll, men att det samtidigt finns brister och utmaningar för myndigheten att hantera. Statskontoret anser även att myndigheten behöver utveckla sin marknadsövervakning.

Vidare bedömer Statskontoret att förutsättningarna för trafikslagsövergripande planering har blivit bättre sedan Trafikverket bildades. Statskontoret anser det dock osäkert om det utvecklingsarbete Trafikverket har bedrivit för att främja produktivitet och innovation inom anläggningsbranschen har fått avsett resultat.

Statskontoret har även analyserat ansvaret för forskning och statistik på transportområdet och kommit fram till att ansvaret i huvudsak är ändamålsenligt fördelat mellan myndigheterna på området.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndighetsanalys av Svenska institutet

Statskontoret har analyserat Svenska institutets verksamhet. Myndigheten ska sprida information och kunskap om Sverige och det svenska språket i utlandet samt främja samarbete och lång­siktiga relationer med andra länder på flera områden. Verk­samheten finansieras från flera områden i statens budget, bland annat från biståndsbudgeten

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2015:28

### Publiceringsdatum

2015-12-21

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201528.pdf?v=8da05a44367d480)

Svenska institutet hanterar sitt komplexa uppdrag på ett till­freds­­ställande sätt. Myndig­heten har genomfört förändringar av sin organisation och interna styrning för att bättre kunna hantera de många uppgifterna och finansierings­källorna samt de ökade ­ansla­gen. Det är dock svårare att bedöma om Svenska institutet använ­der sina resurser effektivt och i vilken utsträckning myndigheten bidrar till att uppnå regeringens mål.

Svenska institutet behöver bli bättre på att formulera mål för verksamheten. Myndigheten behöver också utveckla sin analys och redovisning av resultaten. Rege­ringen kan förbättra myndig­hetens förutsätt­ningar för detta genom att för­tydliga sina förvänt­ningar på vad myndigheten ska åstadkomma.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Redovisning av den statliga internrevisionen 2015

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2015:23

### Publiceringsdatum

2015-03-26

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/5926157c8a2b40b082405954055b5771/2015-23-redovisning-av-den-statliga-internrevisionen-2015.pdf?v=8d240005afc67d0)

Ekonomistyrningsverket ska lämna en redovisning av den statliga internrevisionen till regeringen senast den 31 mars. I rapporten redovisar ESV i vilken utsträckning internrevisionsmyndigheterna följer de regelverk som styr internrevisionen och vilken inriktning internrevisionens granskningar har haft. I rapporten redovisas också vilket resultat internrevisionens rapportering har gett samt vilken nytta internrevisionens uppdragsgivare bedömer sig ha av sin internrevision. Härutöver redovisas i rapporten diverse statistik som berör dimensionering, bemanning, certifieringar m.m.

## Kontakt

![Patrick Freedman](/contentassets/b0adb63093b849ca88c4c6fd5134ed1b/patrick.jpg?v=8db449e7d412500)

* Utredare
* Patrick Freedman
* [patrick.freedman@statskontoret.se](mailto:patrick.freedman@statskontoret.se)
* [08-690 44 29](tel:+4686904429)

Senast uppdaterad: 2015-03-26
# Myndighetsanalys av Statens skolverk

Statskontoret har genomfört en myndighetsanalys av Skolverket och undersökt både regeringens styrning av Skolverket och myndighetens interna styrning och uppföljning.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2015:16

### Publiceringsdatum

2015-06-26

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201516.pdf?v=8da05a4bbce9580)

Skolverkets uppdrag har förändrats under senare år samtidigt som myndigheten har vuxit kraftigt. Myndigheten har dock inte anpassat sin organisation utifrån det förändrade uppdraget. Det försämrar Skolverkets möjligheter att uppnå goda resultat med sin verksamhet. Samtidigt gör regeringens detaljstyrning att Skolverket får svårt att använda statliga medel på ett effektivt sätt.

För att Skolverket ska kunna bli en mer effektiv myndighet och ett mer verkningsfullt instrument för regeringens skolpolitik krävs både att regeringen anpassar sin styrning och att Skolverket utvecklar sin organisation, styrning och uppföljning.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Probleminventering avseende momsförordningen

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2015:60

### Publiceringsdatum

2015-12-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/97076b4ad8ec4b21b3c900439908b4d0/2015-60-probleminventering-avseende-momsforordningen.pdf?v=8d306c745d94f60)

ESV fick i regleringsbrevet för 2015 ett regeringsuppdrag om att genomföra en probleminventering avseende tillämpningen av förordningen (2002:831) om myndigheternas rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt (momsförordningen) i förhållande till mervärdesskattelagen (1994:200).

I rapporten redogör ESV för främst fyra problem som är kopplade till momsförordningen. Orsaken till problemen är att förordningen är hårt knuten till ett antal avdragsförbud i mervärdesskattelagen och det finns problem med hur dessa avdragsförbud ska tolkas för de statliga myndigheterna. ESV har föreskriftsrätt till förordningen men kan inte helt lösa de problem som uppstår avseende myndigheters rätt till kompensation för moms eftersom de följer mervärdesskattelagens avdrags-förbud. Det är Skatteverket och inte ESV som tolkar mervärdesskattelagen.

Senast uppdaterad: 2015-12-17
# Jämställdhet i skolan Utvärdering av Skolverkets särskilda uppdrag 2008–2014

Statskontoret har utvärderat och analyserat regeringens satsningar för att främja jämställdhet i skolväsendet. Vår utvärdering omfattar de fem jämställdhetsfrämjande uppdrag som regeringen har gett Skolverket sedan 2008.

## Utredning

### Rapportnummer

2015:7

### Publiceringsdatum

2015-03-26

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201507.pdf?v=8da05a4bec98600)

Vi bedömer att satsningarna har bidragit till att skapa förutsättningar för att främja jämställdhet. Detta bidrag har dock blivit mindre än vad regeringen avsett. Det beror mer på förutsättningarna för regeringens satsningar och Skolverkets uppdrag, än på Skolverkets genomförande.

I rapporten analyseras uppdragens utformning, Skolverkets genomförande och insatsernas resultat. Vår analys baseras bland annat på en kartläggning av deltagandet och en enkätundersökning bland insatsernas deltagare.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndighetsanalys av Ekonomistyrningsverket

På uppdrag av regeringen har Statskontoret gjort en myndighetsanalys av Ekonomistyrningsverket (ESV). Statskontoret bedömer att ESV i stort fullgör sitt samlade uppdrag och att prestationerna mestadels håller hög kvalitet.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2015:15

### Publiceringsdatum

2015-06-18

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201515.pdf?v=8da05a4aeb1a680)

Samtidigt har betygen sjunkit något i myndighetens kundundersökningar. Det är därför viktigt att säkerställa att utvecklingen går åt rätt håll framöver. ESV bör utveckla sin förmåga att genomföra de allmänt inriktade utredningsuppdrag som regeringen ger till myndigheten och sitt sätt att arbeta med effektivisering av statsförvaltningen, intern styrning och kontroll och resultatstyrning.

Statskontoret bedömer att det inte är till nackdel för myndigheten att den utför många olika typer av uppgifter. Vissa verksamheter skulle dock möjligen kunna fungera mer effektivt vid andra myndigheter. Statskontoret rekommenderar att regeringen ser över sammansättningen av verksamheter vid ESV och även tydliggör myndighetens roll i arbetet med att effektivisera statsförvaltningen. I syfte att uppnå besparingar rekommenderar Statskontoret också att regeringen ser över arbetssättet i ESV:s verksamhet med EU-revison.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndigheters arbete med frågor om delaktighet i EU (PM)

Statskontoret har analyserat myndigheternas arbete med frågor om delaktighet i EU, med fokus på myndigheternas samråd med intresserade aktörer i det svenska samhället.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2015-12-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/2015106.pdf?v=8da05a4a48fa800)

Sverige har varit medlem i EU i 20 år, men kunskapen om och intresset för EU är fortfarande relativt lågt. Regeringen vill genom demokratipolitiken stärka möjligheterna till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen. En del i detta är att säkerställa att myndigheterna gör det möjligt för intresserade aktörer att vara delaktiga i deras EU-arbete.

Statskontorets undersökning av myndigheternas arbete med frågor om delaktighet i EU visar att myndigheterna framför allt samråder genom informella kontakter med de mest berörda. Statskontoret konstaterar också att många myndigheter tar ett begränsat ansvar för att informera brett om det egna EU-arbetet och om möjligheter till samråd.

Undersökningen visar också att många myndigheter uppfattar att de vanligtvis deltar som experter i EU-arbetet. I de allra flesta fall är dock myndigheterna representanter för regeringen i arbetet inom EU. Detta tyder på att myndigheterna ibland har svårt att uppfatta vilken roll de har i EU-frågor, men även vilket ansvar de har för att samråda med intresserade aktörer.

För att stärka möjligheterna till delaktighet rekommenderar Statskontoret att

* regeringen tydliggör sina förväntningar på myndigheternas samrådsansvar i EU-arbetet, till exempel genom myndighetsdialoger och regleringsbrev
* myndigheterna kompletterar de informella kontakterna med fler formaliserade och öppna samrådsformer
* myndigheterna tar ett större ansvar för att informera om EU-frågor.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Könsfördelningen i myndigheternas ledningsgrupper – läget i början av 2014 (PM)

Fördelningen mellan män och kvinnor i statliga myndigheters ledningsgrupper är relativt jämn. Andelen kvinnor varierar mellan verksamhetsområden. För de allra största myndigheterna är fördelningen mer ojämn.

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2015-05-13

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/2015101.pdf?v=8da05a4b96c3b80)

Andelen kvinnor i ledningsgrupperna uppgick till 50 procent om alla myndigheter behandlas lika oavsett storlek (oviktat resultat). Motsvarande siffra med hänsyn tagen till myndigheternas olika storlek uppgår till 44,3 procent (viktat resultat). Ställs könsfördelningen i ledningsgrupperna i relation till hur många män respektive kvinnor som arbetar i myndigheterna är andelen kvinnor i ledningsgrupper lägre än deras andel av de anställda. Andelen kvinnor av medelantalet anställda uppgår till 51,1 procent.

I tolv av de allra största myndigheterna\* uppgår andelen kvinnor i ledningsgrupperna till 40,3 procent, det vill säga 4 procentenheter lägre än det viktade genomsnittet. Dessa tolv myndigheter svarar för fler årsarbetskrafter än vad alla övriga myndigheter svarar för tillsammans. Endast två av de tolv myndighetscheferna är kvinnor.

Kvinnors representation i ledningsgrupper inom olika verksamhetsområden varierar stort, från 24,9 procent kvinnlig representation inom försvarsområdet till 52,9 procent inom området näringsliv, miljö, bostad och samhällsutveckling.

Statskontorets sammanställning av könsfördelning i ledningsgrupper bygger på uppgifter från 215 myndigheter som avser läget i början av år 2014.

---

\* Dessa myndigheter som ingår i denna sammanställning är: Arbetsförmedlingen, Domstolsverket, Försvarsmakten, Försäkringskassan, Kriminalvården, Kronofogdemyndigheten, Migrationsverket, Polisen, Skatteverket, Statens institutionsstyrelse, Tullverket, och Åklagarmyndigheten.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndigheternas arbete med vidareutnyttjande av information En nulägesbild (PM)

Myndigheter har stora mängder information. Statskontorets undersökning bland 310 statliga och kommunala myndigheter visar att ungefär hälften bedömer att de har omfattande eller viss information som kan vara intressant för vidareutnyttjande. Men undersökningen visar att myndigheterna inte kommit särskilt långt i att tillgängliggöra denna information.

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2015-10-05

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/2015105.pdf?v=8da05a4ba9d6880)

Endast ett fåtal myndigheter har mer utvecklade planer på åtgärder som underlättar vidareutnyttjande av information. Var femte myndighet känner inte till lagens betydelse.

---

### Lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen (PSI-lagen)

Lagen började gälla den 1 juli 2010. Syftet med lagen är att främja utvecklingen av en informationsmarknad genom att underlätta enskildas användning av handlingar som tillhandahålls av myndigheter. Lagen baseras på ett direktiv från EU (PSI-direktivet).

Regeringen har gett i uppdrag till Statskontoret att följa upp och utvärdera myndigheternas arbete med att underlätta för medborgare och företag att vidareutnyttja deras information. Statskontoret ska lämna en slutrapport senast 2017-10-01.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndigheternas arbete för att förebygga och upptäcka korruption

Statskontoret har kartlagt de statliga myndigheternas arbete med att förebygga korruption. I uppdraget har ingått att beskriva myndigheternas nuvarande arbete och att analysera behovet av förändrade arbetssätt.

## Utredning

### Rapportnummer

2015:23

### Publiceringsdatum

2015-10-13

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201523.pdf?v=8da05a49fcaf400)

Utredningen konstaterar att merparten av de statliga myndigheterna har vidtagit någon korruptionsförebyggande åtgärd. Samtidigt gör Statskontoret bedömningen att arbetet med att hantera korruptionsrisker kan utvecklas ytterligare. För att stärka arbetet ytterligare föreslår Statskontoret att regeringen vidtar åtgärder i syfte att utveckla stödet till myndigheterna i deras arbete med att hantera korruptionsrisker. Statskontoret lämnar också förslag till myndigheterna. Förslagen framhåller främst betydelsen av att inkludera korruptionsrisker i det löpande arbetet med riskanalyser.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Medelsöverföringar till statliga bolag och internationella finansiella institutioner

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2015:56

### Publiceringsdatum

2015-10-21

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/5a3c36dbf73a42d88ece1a9ec6b64b69/esv-2015-56-medelsoverforingar.pdf?v=8d2da00aef358e0)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har kartlagt och analyserat hur medelsöverföringar från statens budget till statliga bolag och internationella finansiella institutioner budgeteras, beslutas och redovisas. Kartläggningen visar att det finns ett behov av utvecklade rutiner inom området och en ökad tydlighet i hela processen. Staten kan göra medelsöverföringar från statens budget på två sätt, via kapitaltillskott och via bidrag. Det är dock stor skillnad på vilka regler som gäller för de olika överföringarna. För att få en samlad bild av överföringarna anser ESV att regeringen bör lämna tydliga förslag till riksdagsbeslut, för alla utbetalningar av medel till statliga bolag.

Det som benämns bidrag/kärnstöd ska redovisas som kostnader i resultaträkningen, medan det som benämns kapitaltillskott ska redovisas som investeringar. ESV anser även att det bör klargöras vem som är redovisningsansvarig för statliga bolag och internationella institutioner.

## Kontakt

![Curt Johansson](/contentassets/8f7d6960ccea416fbb620561352338fc/curt.jpg?v=8d52a9cfe19ed50)

* Expert redovisning och finansiering
* Curt Johansson
* [curt.johansson@statskontoret.se](mailto:curt.johansson@statskontoret.se)
* [08-690 43 74](tel:+4686904374)

Senast uppdaterad: 2017-08-18
# Statligt ägda asylbostäder? Kostnader och konsekvenser (PM)

Statlig förvaltning och ägande av asylbostäder är inte ett kostnadseffektivt alternativ för staten i jämförelse med nuvarande lösning där Migrationsverket upphandlar bostäder.

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2015-06-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/2015103.pdf?v=8da05a4c2f5a380)

2014 sökte fler än 80 000 människor asyl i Sverige. Migrationsverket har i uppgift att tillhandahålla bostäder till dessa. Den totala kostnaden för asylbostäder under 2014 var enligt Migrationsverket 2,1 miljarder kronor. Statskontoret har utrett vad det skulle kosta att bygga eller förvärva bostäder till asylsökande. Vi har också belyst de juridiska och praktiska möjligheterna för staten att äga asylbostäder.

Statskontorets beräkningar visar att statligt ägda asylbostäder skulle leda till en dygnskostnad per boendeplats på mellan 81 och 132 kronor beroende på typ av boende och var i landet dessa byggs. Därutöver tillkommer kostnader för möbler, utrustning och ekonomisk förvaltning. Motsvarande dygnskostnad för upphandlade asylbostäder ligger på ungefär på samma nivå.

Statligt ägda asylbostäder skulle innebära ett nytt statligt åtagande med vissa juridiska och praktiska restriktioner. Hänsyn behöver tas till det statliga regelverket, lagen om offentlig upphandling samt konkurrensrätten.

Statskontoret bedömer att det finns möjligheter för Migrationsverket att sänka kostnaderna för asylboende genom bättre upphandling. Det kan uppnås genom att till exempel teckna längre avtal.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Högre studiebidrag till arbetslösa ungdomar En utvärdering av satsningens effekter

Ungdomar som inte slutfört grundskolan eller sin gymnasieutbildning har en utsatt position på arbetsmarknaden. Sedan 2011 har vissa arbetslösa ungdomar kunnat få den högre bidragsnivån inom studiemedlen om de återupptar sin utbildning. Statskontoret har utvärderat effekterna av satsningen.

## Utredning

### Rapportnummer

2015:13

### Publiceringsdatum

2015-06-26

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201513.pdf?v=8da05a4af4a3d00)

Av Statskontorets utvärdering framgår bland annat att regeringens mål att årligen nå 2 000 ungdomar med satsningen har nåtts två av de tre år som ingår i undersökningen. Sammantaget under 2011–2013 har cirka 6 300 ungdomar studerat med det högre studiebidraget. Kvinnor, ungdomar med högutbildade föräldrar och ungdomar födda i Sverige är överrepresenterade bland de som tagit del av satsningen.

Utvärderingen visar att för 36 procent av de som börjat studera har det högre bidraget varit avgörande för att de ska återuppta sina studier. De övriga skulle ha börjat studera även utan högre studiebidrag. I rapporten gör Statskontoret bedömningen att förstärkt studie- och yrkesvägledning skulle kunna bidra till att förbättra reformens träffsäkerhet.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Inrättandet av Inspektionen för vård och omsorg Slutrapport

Den 1 juni 2013 inrättades Inspektionen för vård och omsorg (IVO) som då tog över tillsyn och viss tillståndsverksamhet från Socialstyrelsen. Statskontoret har på regeringens uppdrag följt upp och utvärderat inrättandet av IVO.

## Utredning

### Rapportnummer

2015:8

### Publiceringsdatum

2015-03-31

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201508.pdf?v=8da05a4b1ac9700)

Statskontoret bedömer sammantaget att IVO:s förändringsarbete ligger i linje med motiven för myndigheten: en tydlig, samordnad och effektiv tillsyn. IVO genomför för närvarande olika åtgärder för att effektivisera tillsynen, men behöver korta handläggningstiderna, stärka det juridiska stödet och fortsätta utveckla verktygen för att styra och följa upp verksamheten.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Det framtida behovet av teckenspråks- och skrivtolkar. En översyn av tolkutbildningarna vid folkhögskolorna

Statskontoret har gjort en översyn av folkhögskolornas utbildning till teckenspråks- och skrivtolk.

## Utredning

### Rapportnummer

2015:25

### Publiceringsdatum

2015-10-29

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201525.pdf?v=8da05a4b40ef100)

Statskontoret konstaterar att utbildningen till teckenspråkstolk är överdimensionerad. Mot bakgrund av att nästan alla nyfödda döva får cochleaimplantat som möjliggör hörsel kommer behoven av teckenspråkstolk att minska. Redan i dagsläget utbildas för många tolkar i förhållande till arbetsmarknadens behov. Nyutbildade tolkar får arbete, men inte i den omfattning de skulle vilja. Många arbetar deltid och en minoritet har fast anställning. Yrkesverksamma tolkar har i genomsnitt cirka 65 procent av en heltidstjänstgöring. Utbildningen är också överdimensionerad i förhållande till intresset. Söktrycket till tolkutbildningarna är lägre än för andra folkhögskoleutbildningar och har under de senaste åren dessutom minskat. Fler än hälften av de som söker till utbildningen blir antagna.

Statskontoret föreslår bland annat att:

* antalet nyutbildade teckenspråkstolkar kan halveras,
* antalet folkhögskolor som bedriver teckenspråkstolkutbildning kan minskas från dagens sju till två eller högst tre.

Statskontoret beräknar att förslagen om en minskad utbildningsvolym kan leda till en besparing på upp till 20 miljoner kronor per år i statliga utgifter.

När det gäller skrivtolkning förutspår vi i stället ökade behov. Därför föreslår Statskontoret att antalet nyutbildade skrivtolkar ökar något.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# EU-medelshantering i Sverige

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2015:20

### Publiceringsdatum

2015-03-12

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/47917d8010f949a28feed1d8811c5d01/2015-20-eu-medelshantering-i-sverige-delrapport.pdf?v=8d2400059129930)

ESV fick i regleringsbrevet för 2014 i uppdrag att stödja de berörda svenska myndigheterna i deras arbete inför undertecknandet av förvaltningsförklaringen i EU:s budgetförordning (966/2012), artikel 59.

I uppdraget ingår att ESV genom att ge stöd till de EU-medelsförvaltande myndigheterna ska förbättra förutsättningarna för en ändamålsenlig och korrekt hantering av EU-medel i Sverige inom ramen för delad förvaltning. ESV ska även utveckla det underlag som lämnas till regeringen för intygande av hanteringen av EU-medel i årsredovisningen för staten.

Uppdraget ska rapporteras senast den 15 juni 2016 med delrapportering i samband med att underlag till årsredovisningen för staten lämnas till regeringen den 15 mars 2015.

Senast uppdaterad: 2017-08-18
# Ekonomiadministrativ värdering 2015

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2015:31

### Publiceringsdatum

2015-04-29

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/1a8642b400254451a8fe0a2c037d461b/2015-31ekonomiadministrativ-vardering-2015.pdf?v=8d2546137958d10)

Ekonomistyrningsverket (ESV) ska årligen fastställa och till regeringen rapportera myndigheternas ekonomiadministrativa värden (EA-värden).

EA-värderingen mäter hur kraven i statliga ekonomiadministrativa regler uppfylls av myndigheterna och omfattar myndigheter som är anslutna till den statliga redovisningsorganisationen.

Senast uppdaterad: 2015-05-04
# Förändringar i svensk statsförvaltning och framtida utmaningar

Statskontoret har i antologin Förändringar i svensk statsförvaltning och framtida utmaningar undersökt vilka förändringar som genomförts i svensk statsförvaltning sedan finanskrisen bröt ut.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 24

### Publiceringsdatum

2015-04-22

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/om-offentlig-sektor_24_forandringar.pdf?v=8da05a4a5c0d500)

Vilka är erfarenheterna av de senaste årens reformarbete? hur skiljer sig förändringarna i svensk förvaltning från de reformer som präglat andra europeiska länder? Vilka är de framtida utmaningarna för svensk statsförvaltning? Dessa är några av de frågeställningar som belyses i denna antologi.

I antologin medverkar myndighetschefer, statstjänstemän och forskare.

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# Fördjupad analys av migrations-, integrations- och sjukförsäkringsområdena

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2015:52

### Publiceringsdatum

2016-01-11

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/b3388bd7f2ff4f2481c5be8b86fe4076/esv-2015-52-fordjupad-analys-av-migrations.pdf?v=8d31a869a67b6c0)

Ekonomistyrningsverket har i denna rapport analyserat prognoserna på tre utgiftsområden – Migration, Integration och jämställdhet samt Sjukförsäkring.

Inom samtliga områden har avvikelser från utfallet analyserats. Analyserna har gjorts för flera år och granskningen avser prognoser från såväl Ekonomistyrningsverket som ansvarig myndighet (Migrationsverket och Försäkringskassan).

Förutom analyser av utgifter för vissa anslag har även delkomponenter som antalet personer och medelersättningen analyserats. Även prognoserna för åren 2016–2019 har analyserats. Det finns där även förklaringar till varför prognoserna eventuellt skiljer sig från varandra.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Anna Daniels
* [anna.daniels@statskontoret.se](mailto:anna.daniels@statskontoret.se)
* [08-690 44 16](tel:+4686904416)

Senast uppdaterad: 2016-01-11
# En ändamålsenlig styrning av Försvarsmaktens investeringar

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2015:47

### Publiceringsdatum

2015-06-01

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/3e73def120754f30b8da216d6a2cf8e8/2015-47--en-andamalsenlig-anslagsstyrning-av-forsvarsmaktens-investeringar.pdf?v=8d26a75cd936c90)

Ekonomistyrningsverket (ESV) föreslår i denna rapport hur Försvarsmaktens anslag kan renodlas, för att tydligt avgränsa anskaffning av materiel från användning och vidmakthållande av materielen. ESV anser att förslagen skulle förbättra förutsättningarna för en effektiv materielförsörjning och försvarsverksamhet.

Rapporten är vår redovisning av regeringens uppdrag till ESV om en översyn av Försvarsmaktens anslag inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (Fö2014/2044/MFU).

För nyinvesteringar i materiel och anläggningar föreslår ESV ett anslag som har utgångspunkten i investeringsplanens indelning. Vi bedömer att den finansiella styrningen av investeringar blir tydlig och transparent om anslaget och investeringsplanen hänger ihop.

När det gäller utgifter för vidmakthållande av befintliga investeringar föreslår ESV att de ska finansieras med Försvarsmaktens förbandsanslag. ESV anser att modellen med dubbla finansiella flöden även efter en renodling är olämplig att kombinera med en höjd anslagskredit.

Senast uppdaterad: 2015-06-01
# Avgifter 2014

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2015:32

### Publiceringsdatum

2015-05-04

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/56cc36564c9a4c10b746dbcf7535cf71/esv-2015-32-avgifter-2014.pdf?v=8d25480b160f610)

Rapporten Avgifter 2014 – om avgiftsbelagd verksamhet i staten, beskriver ekonomiska förhållanden för statlig verksamhet som helt eller delvis finansieras med avgifter.

Senast uppdaterad: 2015-05-04
# Delmodellen för förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet Förslag till uppdateringar

Kostnadsutjämningen i det kommunalekonomiska utjämningssystemet består av tio olika delmodeller för olika verksamheter. Delmodellen för förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, som omfördelar cirka 4,1 miljarder kronor 2015 mellan kommuner, är en av modellerna. Statskontorets uppdrag från regeringen är att uppdatera underlaget om barns vistelsetider som används i delmodellen.

## Utredning

### Rapportnummer

2015:5

### Publiceringsdatum

2015-03-23

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201505.pdf?v=8da05a4b83b0e80)

Kostnadsutjämningen är en del av det kommunalekonomiska utjämningssystemet. Syftet med kostnadsutjämningen är att utjämna för strukturella kostnads- och behovsskillnader mellan kommuner och mellan landsting. I delmodellen för förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet används uppgifter från 2005 om barnens vistelsetider i förskolan på kommungruppsnivå. Nu finns kommunvisa uppgifter från 2012 tillgängliga.

I Statskontorets uppdrag ingår att undersöka om indelningsgrunden ska vara kommungrupp eller kommun. Vidare ska Statskontoret undersöka om reduceringen av genomslaget för skillnader i vistelsetider ska kvarstå eller inte.

Statskontorets förslag är att delmodellen ska uppdateras med uppgifter om vistelsetider från 2012 enligt följande:

* Indelningsgrunden ska vara kommun.
* Reduceringen på 50 procent av genomslaget för skillnader i de genomsnittliga vistelsetiderna ska kvarstå.
* De genomsnittliga vistelsetiderna som ska användas i delmodellen ska korrigeras och baseras på grunduppgifter där barn till arbetslösa och föräldralediga inte kan ha fler timmar än 15. Syftet är att undvika att kommuner kompenseras för att de erbjuder en högre servicenivå än vad skollagen kräver.

I rapporten redovisas Statskontorets analyser och bedömningar som ligger till grund för myndighetens förslag.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Den statliga sektorn 2014

## Utfall

### Rapportnummer

2015:28

### Publiceringsdatum

2015-04-27

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/2943d71e87d546589a8e80d1b63a499c/2015-28-den-statliga-sektorn-2014.pdf?v=8d2546041f79740)

### Kompletterande filer

* [Tabell till den statliga sektorn 2014](/contentassets/2943d71e87d546589a8e80d1b63a499c/tabell-till-den-statliga-sektorn-2014.pdf?v=8d25460474e5210 "Tabell till den statliga sektorn 2014")

Ekonomistyrningsverket överlämnar årligen underlag till årsredovisning för staten till regeringen. Årsredovisningen för staten omfattar de statliga myndigheterna inklusive affärsverken. Genom att Riksbanken och AP-fonderna faller utanför den avgränsning som görs för statens konsoliderade balans- och resultaträkningar i årsredovisningen för staten är den statliga sektorn i realiteten större. Därför görs denna sammanställning i syfte att ge en samlad och översiktlig bild över samtliga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över.

Senast uppdaterad: 2015-05-04
# Den offentliga sektorn i korthet 2015

Statskontoret har till uppgift att löpande följa och redovisa den offentliga sektorns utveckling. I årets rapport Den offentliga sektorn i korthet 2015 redovisar Statskontoret en översiktlig bild av utvecklingen de senaste åren inom ett antal utvalda områden. Fokus ligger på att redovisa det senaste årets utveckling, framför allt inom den statliga förvaltningen.

## Uppföljning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2015-06-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/offentliga-sektorn-korthet-2015.pdf?v=8da05a4b07b6a00)

I rapporten redovisas utvecklingen för den offentliga sektorns finanser, sysselsättningen, antalet myndigheter och årsarbetskrafter i staten samt medborgarnas uppfattningar om kvaliteten i ett antal myndigheter och kommunala verksamheter.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# De statliga insatserna för kulturhuvudstadsåret i Umeå 2014

Umeå var europeisk kulturhuvudstad 2014. Statskontoret har utvärderat de statliga insatserna för kulturhuvudstadsåret.

## Utredning

### Rapportnummer

2015:21

### Publiceringsdatum

2015-10-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201521.pdf?v=8da05a4a8232f00)

Utvärderingen visar att de statliga insatserna har varit ett betydelsefullt komplement till övriga insatser från kommun, region, EU och näringsliv. I rapporten redogör Statskontoret för de statliga medlen till kulturhuvudstadsårets program och de insatser som har genomförts av myndigheter och institutioner med uppdrag att samverka med kulturhuvudstadsåret.

De aktiviteter som har genomförts med hjälp av de statliga medlen har på flera sätt främjat främst de nationella kulturpolitiska målen och även i viss mån relevanta nationella tillväxtpolitiska och utrikespolitiska mål. Statskontoret konstaterar dock att tidigare beslut om statlig medfinansiering och uppdrag till myndigheter och institutioner hade underlättat insatserna.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Avgifter i livsmedelskontrollen. Förslag på en mer effektiv avgiftsfinansiering

Statskontoret har utvärderat avgiftsfinansieringen av den offentliga livsmedelskontrollen. Statskontoret konstaterar att de kommunala kontrollmyndigheterna inte alltid utför nödvändig kontroll och att avgifterna för kontrollen varierar stort över landet.

## Utredning

### Rapportnummer

2015:17

### Publiceringsdatum

2015-06-29

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201517.pdf?v=8da05a4ac4f4c80)

Små kommuner har generellt sett större problem inom livsmedelskontrollen än stora kommuner. Statskontoret konstaterar också att modellen för riskklassning av livsmedelsföretag brister i tydlighet och legitimitet. Detsamma gäller principen att företagen betalar för kontrollen innan den har utförts.

För att förbättra systemet för avgiftsfinansiering och för att öka antalet kontroller föreslår Statskontoret:

* En förenklad modell för riskklassning.
* Att det blir möjligt att ta ut avgift efter genomförd kontroll.
* Ett uppdrag till länsstyrelserna att aktivt verka för kommunal samverkan inom livsmedelskontrollen.
* Ett mer aktivt agerande från Livsmedelsverket mot kommuner som missköter sitt uppdrag.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Avgiftsförordningen och PSI-lagen

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2015:63

### Publiceringsdatum

2015-12-09

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/f37a6bd38d7341b4b66b139033635485/2015-63-avgiftsforordningen-och-psi-lagen.pdf?v=8d3008870d79220)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har på uppdrag av regeringen gjort en översyn av avgiftsförordningen (1992:191) i förhållande till lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen (PSI-lagen). Syftet med uppdraget är att utreda om avgiftsförordningen är förenlig med PSI-lagens bestämmelser om avgifter vid vidareutnyttjande av handlingar.

Bakgrunden till uppdraget är att EU:s direktiv om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn, PSI-direktivet, har ändrat lydelse gällande bland annat bestämmelser om avgiftsuttag. För de fall avgift ska tas ut för vidareutnyttjande av handlingar ska avgiften enligt direktivets nya huvudregel begränsas till de så kallade marginalkostnaderna för reproduktion, tillhandahållande och spridning.

Senast uppdaterad: 2017-08-18
# Den ifrågasatta avgiften Om arrangörers skyldighet att ersätta polisens bevakningskostnader

Sedan den 1 januari 2014 ska arrangörer inte längre ersätta polisens kostnader för att hålla ordning vid offentliga tillställningar och allmänna sammankomster som arrangeras i vinstsyfte. Statskontoret har fått i uppdrag av regeringen att analysera effekterna av att avskaffa ersättningsskyldigheten.

## Utredning

### Rapportnummer

2015:27

### Publiceringsdatum

2015-12-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201527.pdf?v=8da05a4b709e180)

Avskaffandet av ersättningsskyldigheten har inte lett till att kostnaderna för att hålla ordning vid evenemang övervältrats från arrangörerna till polisen. Polisens kostnader för ordningshållning är oförändrade. Polisen har dock fortfarande mycket höga kostnader i samband med vissa arrangemang, särskilt fotbollsderbyn i Stockholm.

Samverkansklimatet mellan polisen och fotbollsklubbarna har förbättrats efter avskaffandet av ersättningsskyldigheten, men detta har ännu inte haft någon synlig effekt på ordning och säkerhet. Det förbättrade samverkansklimatet gör att polisen nu har möjlighet att fokusera mer på att ställa villkor om säkerhet inför högriskevenemang, så att de höga samhällskostnaderna för dessa arrangemang kan minska framöver.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Att göra eller köpa? Om outsourcing av statlig kärnverksamhet

Outsourcing av kärnverksamhet är i dag omfattande inom staten. Samtidigt är denna företeelse förhållandevis lite belyst. Statskontoret vill genom den här studien bidra till att fylla denna kunskapslucka. I studien görs en samlad och övergripande analys av motiv, erfarenheter och konsekvenser av statlig outsourcing.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 23

### Publiceringsdatum

2015-03-19

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/om-offentlig-sektor_23_outsourcing.pdf?v=8da05a4c1c47680)

Valet att outsourca kärnverksamhet kan få konsekvenser som varken är avsedda eller uppenbara. Studien avslutas därför med ett antal övergripande frågor som den som överväger att outsourca statlig kärnverksamhet bör tänka igenom.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Vård till papperslösa. Slutrapport av uppdraget att följa upp lagen om vård till personer som vistas i Sverige utan tillstånd

Sedan den 1 juli 2013 är landstingen skyldiga att erbjuda papperslösa subventionerad vård. Statskontoret har följt upp hur landstingen tillämpar det nya regelverket.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:11

### Publiceringsdatum

2016-04-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201611.pdf?v=8da05a47a3dea80)

Statskontorets övergripande slutsats är att de flesta papperslösa som söker vård får hälso- och sjukvård, tandvård och läkemedel i enlighet med vad lagen föreskriver. Under 2015 registrerades nästan 30 000 besök av papperslösa i vården. Det är en ökning med 56 procent jämfört med 2014.

Statskontorets uppföljning visar samtidigt att det finns hinder och brister i vården. Den största risken för att papperslösa inte erbjuds vård är att vårdpersonalen har bristande kunskap om lagen. I rapporten lämnar Statskontoret flera förslag och rekommendationer som kan förbättra förutsättningarna att tillämpa lagen.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Arbetsplan för utvärdering av folkbildningen (PM)

Statskontoret har i sitt uppdrag att utvärdera folkbildningen lämnat en första arbetsplan till regeringen. Arbetsplanen beskriver hur uppdraget ska genomföras med olika aktiviteter, som kartläggningar och pilotstudier.

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2015-05-29

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/2015102.pdf?v=8da05a4b8d3a500)

Uppdraget ska leda fram till ett förslag till modell för en regelbunden utvärdering av folkbildningen. En slutrapport kommer i april 2018.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Årsredovisning 2015

## Årsredovisning

### Rapportnummer

ESV 2016:19

### Publiceringsdatum

2016-02-23

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/d753755c314b4f179791bef251f2a1e3/esv-2016-19-arsredovisning-2015.pdf?v=8d33c503a356540)

Senast uppdaterad: 2016-02-23
# Ökad bemanning inom äldreomsorgen En uppföljning av regeringens tillfälliga satsning – delrapport

Regeringen satsar under perioden 2015–2018 totalt 7 miljarder kronor på att öka bemanningen i äldreomsorgen. Medlen betalas ut till kommunerna. Socialstyrelsen administrerar satsningen och följer upp kommunernas arbete.

## Uppföljning

### Rapportnummer

2016:27

### Publiceringsdatum

2016-12-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201627.pdf?v=8da05a4bf621c80)

Statskontoret har på regeringens uppdrag analyserat satsningens utformning, styrning och arbetssätt. Vi bedömer att satsningens utformning är ändamålsenlig och att de aktiviteter som kommunerna har genomfört stödjer satsningens mål om ökad kvalitet och trygghet för de äldre. Vi identifierar dock vissa brister i satsningens genomförande som bland annat har försämrat kommunernas planeringsmöjligheter. I rapporten beskriver vi också två risker förknippade med satsningen. Det finns för det första en risk att satsningen inte leder till långsiktiga effekter och för det andra en risk att kommunerna minskar på sina egna utgifter för äldreomsorgen.

Rapporten är en delrapport. Statskontoret ska presentera en slutrapport senast mars 2019.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Anslagsfinansiering av Försvarets materielverk

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2015:59

### Publiceringsdatum

2015-10-29

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/da261bed7cbf44bba419b7b9cdff6c8e/esv-2015-59-anslagsfinansiering-av-forsvarets-materielverk.pdf?v=8d2e39482fc50a0)

Ekonomistyrningsverket (ESV) föreslår i den här rapporten hur ett nytt anslag för verksamheten vid Försvarets materielverk (FMV) kan utformas om materielförsörjningens finansiella transaktioner koncentreras till Försvarsmakten. Rapporten utgör vår redovisning av regeringens uppdrag till ESV om anslagsfinansiering av verksamheten vid FMV (Fö2015/776/MFU).

ESV föreslår att största delen av verksamheten som bedrivs vid FMV på uppdrag av Försvarsmakten och att den verksamhet som specificeras i FMV:s instruktion ska omfattas av anslaget. Undantaget är verksamheten med förråd, service och verkstäder och verksamheten vid FMV som Försvarsmakten finansieras med anslagsmedel från anslag 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt och 1:5 Forskning och teknikutveckling.

För en fungerande anslagsstyrning av verksamheten vid FMV föreslår ESV att ett införande av anslaget bör behandlas samlat med en koncentration av de finansiella transaktionerna till Försvarsmakten.

Senast uppdaterad: 2015-11-02
# Analys av den nationella handlingsplanen för arbetsmiljöpolitiken

Statskontoret har analyserat den nationella handlingsplanen för arbetsmiljöpolitik för perioden 2010−2015. I rapporten analyseras planens vägledande och styrande funktion för prioriteringar inom arbetsmiljöpolitiken samt dess träffsäkerhet i förhållande till trender och utmaningar på arbetsmiljöområdet

## Utredning

### Rapportnummer

2015:2

### Publiceringsdatum

2015-01-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201502.pdf?v=8da05a4c25d0d00)

Planens styrkor är att den i stor utsträckning fångar upp viktiga utmaningar som behöver uppmärksammas på arbetsmiljöområdet. Statskontoret bedömer däremot att handlingsplanen inte uppfyller de krav som bör ställas på en plan som avses vara styrande för att genomföra åtgärder inom arbetsmiljöpolitiken. Det gäller till exempel krav på tydliga målformuleringar, ett utpekat ansvar för genomförandet av konkreta åtgärder samt krav på uppföljning och återrapportering av resultat.

Statskontoret lämnar därför en rad förslag som lägger grund för att nästa handlingsplan för den kommande femårsperioden bättre ska kunna uppfylla sådana krav. Förslagen avser såväl hur processen kan utformas som planens struktur samt dess inriktning och omfattning.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Värdet av ägarandelarna i investeringsbanker och utvecklingsbanker

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2016:58

### Publiceringsdatum

2016-11-28

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/6e04dcd6a45349c7bf468b8c0b7cecec/esv-2016-58-rapport-vardet-av-agarandelar.pdf?v=8d417a804590510)

ESV har haft ett regeringsuppdrag att kartlägga och sammanställa de medel som har utbetalats av statliga myndigheter och som ESV bedömer bör redovisas som ägarandelar i internationella investeringsbanker och utvecklingsbanker. Bakgrunden är att Sveriges andelar historiskt inte alltid har tagits upp på ett fullständigt sätt i den finansiella redovisningen.

I denna rapport redovisas resultatet av ESV:s utredning.

Senast uppdaterad: 2016-11-28
# Visselblåsarfunktioner i staten

På regeringens uppdrag har Statskontoret kartlagt hur myndigheter under regeringen arbetar med visselblåsarfunktioner för att upptäcka och motverka korruption. I uppdraget har också ingått att utreda om en gemensam visselblåsarfunktion för flera myndigheter under regeringen kan vara ett ändamålsenligt verktyg för statsförvaltningens arbete mot korruption.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:30

### Publiceringsdatum

2016-12-16

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201630.pdf?v=8da05a4b3765a80)

I Statskontorets enkät svarade cirka 15 procent av myndigheterna under regeringen att de har någon form av visselblåsarfunktion, som bland annat har till syfte att motverka korruption. Visselblåsarfunktioner är vanligast bland de större myndigheterna.

I rapporten diskuteras hur en gemensam visselblåsarfunktion skulle kunna utformas och organiseras, liksom de juridiska och andra förutsättningarna för att göra det. Statskontorets samlade bedömning är dock att det inte finns några starka skäl för att skapa en sådan funktion.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Delrapport 2

Statskontoret har i uppdrag att utvärdera stödet för yrkesintroduktionsanställningar. I denna delrapport utvärderar Statskontoret innehållet och kvaliteten i den utbildning och handledning som de yrkesintroduktionsanställda får. I samband med detta undersöker Statskontoret även om arbetsgivarnas förutsättningar för att erbjuda arbetsplatsförlagt lärande har förbättrats inom ramen för yrkesintroduktionsanställningarna.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:12

### Publiceringsdatum

2016-04-29

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201612.pdf?v=8da05a47611cd00)

Statskontoret bedömer att två aspekter av stödet har betydelse för arbetsgivarnas förutsättningar för att erbjuda lärande på arbetsplatserna: det ekonomiska stödet och de stödstrukturer som bland annat arbetsmarknadens parter har och håller på att utveckla. I rapporten analyserar vi vilken relevans dessa har haft i praktiken.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Slutrapport (PM)

Statskontoret gör i denna slutrapport en övergripande bedömning av om det ekonomiska stödet för yrkesintroduktionsanställningar når sitt syfte. Stödet och parternas yrkesintroduktionsavtal syftar i första hand till att underlätta ungas övergång från skola till arbetsliv och säkerställa arbetsgivarnas långsiktiga kompetensförsörjning.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2016-06-23

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/2016101.pdf?v=8da05a474e0a000)

Förutom Statskontoret har IFAU, Konjunkturinstitutet och Konkurrensverket haft  i uppdrag att i olika avseenden utvärdera stödet. Samtliga utvärderande myndigheter konstaterar att reformen inte har fått det fotfäste som på förhand förväntades.

Det går inte att entydigt besvara frågan om reformen i en bredare bemärkelse har underlättat ungas arbetsmarknadsinträde i nuläget. Det har endast gått två och ett halvt år sedan införandet av stödet och få har fått yrkesintroduktionsanställning. Men för de ungdomar som har omfattats av stödet är resultatet positivt. De flesta har fått in en fot på arbetsmarknaden.

Statskontorets övergripande bedömning är att stöd för yrkesintroduktionsanställningar har en förhållandevis liten, men inte obetydlig, potential att öka sysselsättningen.

Senast uppdaterad: 2022-03-14