Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Häktningstider och forensiska undersökningar. Förslag för en snabbare forensisk process

Statskontoret har utrett om och i så fall hur hanteringen av forensiska undersökningar kan förändras i syfte att bidra till kortare häktningstider.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:2

### Publiceringsdatum

2016-02-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201602.pdf?v=8da05a49a6da980)

Statskontorets kartläggning visar att hanteringen av forensiska undersökningar kan påverka häktningstiderna i många, men långt ifrån alla ärenden. Vår bedömning är att det är den forensiska verksamhet som bedrivs vid Nationellt forensiskt centrum, NFC, som har störst påverkan på häktningstidernas längd. I rapporten lämnar Statskontoret förslag på hur den forensiska processen kan förbättras i syfte att korta häktningstiderna.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Inrättandet av Upphandlingsmyndigheten. En delredovisning

Statskontoret har i uppdrag att följa upp och utvärdera inrättandet av Upphandlingsmyndigheten. Myndigheten startade sin verksamhet den 1 september 2015 och denna rapport utgör en delredovisning av uppdraget.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:15

### Publiceringsdatum

2016-05-27

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201615.pdf?v=8da05a48a55ca00)

Statskontorets samlade bedömning är att Upphandlingsmyndighetens arbete bidrar till att nå regeringens mål för den offentliga upphandlingen. Bidraget hade dock varit större om myndigheten inte hade haft inledande problem med ledning, styrning och organisering av verksamheten.

Statskontoret bedömer att Upphandlingsmyndigheten bland annat behöver arbeta med att:

* stärka ledningsgruppen i syfte att åstadkomma ett tydligt och kommunikativt ledarskap
* organisera ansvaret mellan enheterna på ett ändamålsenligt och tydligt sätt
* tydliggöra prioriteringar och konkreta mål i verksamheten
* stärka uppföljningen och analysen av verksamhetens resultat.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Förändringsprocesser i stora organisationer

Hur lång tid tar en omorganisation? Vad kostar det? Hur genomför man förändringarna på ett effektivt sätt? Frågorna är utgångspunkt för denna forskningsöversikt som Statskontoret har tagit initiativ till.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 29

### Publiceringsdatum

2016-09-27

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/om-offentlig-sektor-29_forandringsprocesser.pdf?v=8da05a4790cbd80)

Syftet med forskningsöversikten är att bidra med en samlad analys av den kunskap om förändringsarbete i stora organisationer som forskare inom olika discipliner har kommit fram till. Stora omorganisationer i den offentliga sektorn ställer centrala förvaltningspolitiska begrepp som rättssäkerhet, effektivitet och medarbetarskap på sin spets. I forskningsöversikten diskuteras vilka faktorer som påverkar genomförandet av organisationsförändringar och vad som är rimliga förväntningar på resultaten.

Författare till forskningsöversikten är Daniel Ericsson, docent i företagsekonomi vid Linnéuniversitetet. Ericssons forskning är inriktad på ledning och organisering av kreativa verksamheter. Han har flera års erfarenhet av att arbeta med strategisk utveckling tillsammans med högre chefer.

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# Forskning i praktiken Om praktikrelevant forskning och praktiknära forskningsmiljöer

Statskontoret vill med den här studien lyfta fram förvaltningspolitisk forskning som har relevans för den offentliga verksamheten.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 26

### Publiceringsdatum

2016-02-11

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/om-offentlig-sektor-26_forskning.pdf?v=8da05a48d50ba80)

Studien består av två delar. I den första delen beskriver och analyserar vi forskning med inriktning mot tillit och kontroll. Vi presenterar också översiktligt en modell för en tillitsbaserad styrning som även tar hänsyn till att ledningarna måste kunna styra och kontrollera verksamheterna.

I den andra delen analyserar vi relationen mellan forskning och praktik
och framhåller särskilt vikten av att det finns mötesplatser mellan
forskare och praktiker för att kunskap ska kunna förmedlas

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# Det statliga åtagandet för kurser inom läkarnas vidareutbildning

Statskontoret har analyserat det statliga åtagandet för de så kallade specialistkompetenskurserna (SK-kurserna) inom ramen för läkarnas specialiseringstjänstgöring. SK-kurserna är statligt finansierade och utgör ett komplement till den övriga utbildningen i läkarnas specialiseringstjänstgöring.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:14

### Publiceringsdatum

2016-05-16

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201614.pdf?v=8da05a4845fe900)

Statskontoret bedömer att det finns flera principiella skäl till att det statliga åtagandet för SK-kurserna bör bestå. Systemet med nationellt administrerade SK-kurser är sannolikt det mest kostnadseffektiva. SK-kurserna kan också motverka regionala skillnader och därigenom bidra till en likvärdig specialistutbildning över hela landet. Därutöver utgör SK-kurserna en möjlighet för staten att vid behov göra strategiska insatser.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# En förbättring av tillsynen inom djurens hälso- och sjukvård

Statskontoret har på regeringens uppdrag analyserat om det vid sidan av den tillsyn av djurhälsopersonal som i dag bedrivs av länsstyrelserna, även bör införas tillsyn av själva verksamheterna inom djurens hälso- och sjukvård

## Utredning

### Rapportnummer

2016:29

### Publiceringsdatum

2016-12-20

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201629.pdf?v=8da05a4524e8700)

I Sverige finns tillsyn över djurhälsopersonal, det vill säga individer som arbetar inom behörighetsreglerade yrken inom djurens hälso- och sjukvård. Tillsynen ska säkerställa att djurens hälso- och sjukvård uppnår lagens mål om en god och säker vård av djur och en god djurhälsa. Tillsynen ska också se till att djurens hälso- och sjukvård uppfyller lagstiftningens krav om djurskydd, smittskydd och säkra livsmedel. .

Vår huvudslutsats är att verksamhetstillsyn bör införas inom djurens hälso- och sjukvård. En kombinerad individ- och verksamhetstillsyn skulle innebära att tillsynen moderniseras och anpassas till hur branschen har utvecklats och fungerar i dag. Vi bedömer att resultatet av tillsynen kan få större genomslag om den även riktas mot verksamhetsledningen. Genom att införa verksamhetstillsyn kan länsstyrelserna använda den tillsynsform som är lämpligast vid varje enskilt tillfälle. Tillsynen över djurens hälso- och sjukvård kan därmed bli mer flexibel, situationsanpassad och resurseffektiv.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Ekonomiadministrativ värdering för 2015

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2016:18

### Publiceringsdatum

2016-04-22

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/9bc59f8b32ff40bda9ad0801fbf4c7c8/2016-18-ekonomiadministrativ-vardering-for-2015.pdf?v=8d36eb794c12b90)

Ekonomistyrningsverket (ESV) ska årligen fastställa och till regeringen rapportera myndigheternas ekonomiadministrativa värden (EA-värden).

EA-värderingen mäter hur kraven i statliga ekonomiadministrativa regler uppfylls av myndigheterna och omfattar myndigheter under regeringen som är anslutna till den statliga redovisningsorganisationen.

Bilaga 1 med myndigheternas EA-värden är korrigerad 2016-04-27. Korrigeringen medför att antalet myndigheter med EA-värde AA ökar från 97 till 98.

Senast uppdaterad: 2016-04-22
# Effektivisering i statsförvaltningen

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2016:59

### Publiceringsdatum

2016-12-12

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/a77dcfef3ef8444cbaa2c29dd67ec6d5/2016-59-regeringsuppdrag-effektivisering-i-statsforvaltningen.pdf?v=8d422a9088c9190)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har i regleringsbrevet för 2015 och 2016 fått i uppdrag att sprida goda exempel om effektivisering i statsförvaltningen. Uppdraget omfattar resultat, arbetssätt och metoder, som exempelvis digitalisering, samt styrning och uppföljning.

I denna rapport beskriver vi våra erfarenheter och lärdomar av identifierade exempel om effektiviseringar i kärnverksamheter i statsförvaltningen.

Av ESV:s analys framgår att det är vanligt att myndigheterna genomför och planerar effektiviseringar. Effektiviseringsarbetet har ofta karaktären av ständiga förbättringar med fokus på kvalitet, till exempel när myndigheterna kontinuerligt ser över sina arbetssätt och sina processer. Budgetlagen och myndighetsförordningen lyfter fram kostnader och kvalitet som två viktiga parametrar för en effektiv förvaltning. ESV:s analys visar att myndigheterna fokuserar på ökad kvalitet när de genomför effektiviseringar därför finns det behov av att utveckla en kultur i statsförvaltningen som stödjer effektiviseringar med fokus på både kvalitet och kostnader. Det gäller såväl regeringen som myndigheterna.

Projektgruppen består av Sofia Allansson, Jolanta Feliga (projektledare) , Karolina Larfors, Richard Shelley och Bo Henriksson.

## Kontakt

![Jolanta Feliga](/contentassets/271c01b772284cee87540e9a0e383593/jolanta.jpg?v=8d52a9d9dc61630)

* Utredare
* Jolanta Feliga
* [jolanta.feliga@statskontoret.se](mailto:jolanta.feliga@statskontoret.se)
* [08-690 45 62](tel:+4686904562)

Senast uppdaterad: 2016-12-12
# Flyktinginvandring och kommunal kostnadsutjämning Analys av utredningsbehov

Det ökade antalet asylsökande och nyanlända invandrare påverkar kommunernas och landstingens verksamhetskostnader. Statskontoret har på regeringens uppdrag analyserat i vilken utsträckning som kostnadsutjämningen tar hänsyn till dessa kostnader.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:32

### Publiceringsdatum

2016-12-20

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201632.pdf?v=8da05a44b277900)

Statskontorets utredning visar att kostnadsutjämningen innehåller mekanismer som på flera sätt hanterar kostnadsökningar som följer av en ökad flyktinginvandring. Det finns dock ett behov av att se över kostnadsutjämningen. Det är stora skillnader mellan kommunerna i hur många flyktingar som de har tagit emot. Statskontoret bedömer att skillnaderna i strukturella kostnader mellan kommunerna kan ha ökat på ett sätt som inte kompenseras i den kommunala kostnadsutjämningen i tillräckligt hög grad.

I utredningen konstaterar Statskontoret även att de statsbidrag som staten betalar ut till den kommunala sektorn påverkar kostnadsutjämningen bland annat genom att statsbidragen betalas ut i efterhand.

Rapporten innehåller även en internationell översikt som visar att det finns andra europeiska länder än Sverige som har utjämning av kostnader för flyktinginvandring.

Kostnadsutjämningen är en del av det kommunalekonomiska utjämningssystemet. Syftet med kostnadsutjämningen är att utjämna för strukturella kostnads- och behovsskillnader mellan kommuner och mellan landsting.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# En mer överskådlig och enhetlig redovisning av garantier och utlåning

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2016:60

### Publiceringsdatum

2016-12-20

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/6f67a12e847444df97970792b80f73d1/esv-2016-60.pdf?v=8d428c424335ed0)

ESV har fått ett regeringsuppdrag att kartlägga redovisningen av statens utlåning och garantier samt föreslå hur den kan göras mer överskådlig och enhetlig.

Det finns redan idag bestämmelser i 5 kap. FÅB om redovisning av utlåning. ESV bedömer att vissa tydliggöranden behöver införas, bland annat om vilken information som bör lämnas om utlåning, och att en gruppvis reservering ska ske för förluster som inte kan härledas till individuella lånefordringar.

Idag finns få bestämmelser om hur finansiella garantiavtal bör redovisas, vilket har medfört att redovisningen inte är överskådlig eller enhetlig mellan garantimyndigheter. Redovisningsbestämmelserna för hur garantier ska redovisas behöver utvecklas och ESV lämnar i rapporten förslag på ändringar som bör ligga till grund för regelöversynen 2017.

## Kontakt

![Curt Johansson](/contentassets/8f7d6960ccea416fbb620561352338fc/curt.jpg?v=8d52a9cfe19ed50)

* Expert redovisning och finansiering
* Curt Johansson
* [curt.johansson@statskontoret.se](mailto:curt.johansson@statskontoret.se)
* [08-690 43 74](tel:+4686904374)

Senast uppdaterad: 2016-12-20
# Folkbildningen. En utvärdering utifrån syftena med statsbidraget. Delrapport

Statskontoret har ett uppdrag att utvärdera folkbildningen utifrån de fyra syftena med statsbidraget. I denna delrapport har vi gjort fallstudier av allmän kurs på folkhögskolan och studiecirklar riktade till nysvenskar.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:10

### Publiceringsdatum

2016-04-18

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201610.pdf?v=8da05a48c1f8d80)

Vi konstaterar att dessa båda delar av folkbildningen tydligt bidrar till att uppfylla de fyra syftena. Det handlar inte minst om att skapa mötesplatser och ge deltagarna förutsättningar att delta i samhället.

Vi konstaterar vidare att det på systemnivå finns svaga drivkrafter till förändring av folkbildningen. Det medför en risk att folkbildningen inte förmår möta nya behov i samhället på ett tillräckligt effektivt sätt.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# EU-medelshantering i Sverige

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2016:38

### Publiceringsdatum

2016-06-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/0f09811a908347aea5a35c0f874bc09e/esv-2016-38-eu-medelshantering-i-sverige.pdf?v=8d3952d9c647c70)

ESV fick i regleringsbrevet för 2014 i uppdrag att stödja de berörda svenska myndigheterna i deras arbete inför undertecknandet av förvaltningsförklaringen i EU:s budgetförordning (966/2012), artikel 59. I uppdraget ingick att ESV genom att ge stöd till de EU-medelsförvaltande myndigheterna skulle förbättra förutsättningarna för en ändamålsenlig och korrekt hantering av EU-medel i Sverige inom ramen för delad förvaltning. ESV skulle även utveckla det underlag som lämnas till regeringen för intygande av hanteringen av EU-medel i årsredovisningen för staten.

ESV har i arbetet delat in uppdraget i två delar. Den ena delen omfattar stöd genom information och kunskapsspridning till berörda myndigheter. Den andra delen handlar om det nationella intygandet i årsredovisningen för staten.

Senast uppdaterad: 2016-06-15
# Att synliggöra myndigheters resultat

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2016:51

### Publiceringsdatum

2016-10-07

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/a88c1aa8ff3f449a93aa2e3621ff81e7/esv-2016-51-att-synliggora-myndigheters-resultat.pdf?v=8d3eeb8d3bc5460)

Regeringen behöver myndigheternas resultatredovisningar i årsredovisningen för uppföljning och styrning av myndigheterna och för redovisningen av resultat till riksdagen.

I denna rapport lämnas förslag om hur myndigheternas resultatredovisningar kan utvecklas för att tydligare synliggöra myndigheternas resultat. Detta utifrån det uppdrag som regeringen gav till Ekonomistyrningsverket (ESV) i regleringsbrevet för budgetåret 2016.

Resultatredovisningarna från ett urval om 20 myndigheter har analyserats för att ge en uppfattning om kvaliteten på redovisningen och intervjuer kring användningen av resultatredovisningarna har genomförts med myndighetshandläggarna för myndigheterna i urvalet. Information har inhämtats från myndigheterna om kostnaderna för att ta fram årsredovisningen. I rapporten lämnas förslag till hur myndigheternas resultatredovisningar kan utvecklas för att myndigheternas resultat tydligare kan synliggöras.

Senast uppdaterad: 2016-10-07
# Den statliga sektorn 2015

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2016:34

### Publiceringsdatum

2016-04-21

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/6c21d76265cc49c4bd66f823609b8076/2016-34-den-statliga-sektorn-2015.pdf?v=8d369d5f55ff8f0)

### Kompletterande filer

* [Tabell till den statliga sektorn 2015](/contentassets/6c21d76265cc49c4bd66f823609b8076/tabell-till-den-statliga-sektorn-2015.pdf?v=8d369d650410c50)

För 2015 var den statliga sektorns nettoförmögenhet 861 miljarder kronor. Det är en ökning med 41 miljarder kronor jämfört med 2014. Utvecklingen av nettoförmögenheten har följt konjunkturutvecklingen, och gick nedåt 2008 för att sedan vända uppåt igen.

Värt att notera är att Riksbanken under 2015 har köpt statsobligationer till ett värde av 166 miljarder kronor, vilket motsvarar cirka 10 procent av statsskulden. Senast Riksbanken hade statsobligationer var år 2000.

Rapporten visar tillgångar, skulder och nettoförmögenhet för de verksamheter staten har ett väsentligt inflytande över. Den innefattar även AP-fonderna, de statliga bolagen och Riksbanken, och kompletterar därmed statens årsredovisning för myndigheterna och de statliga affärsverken.

Senast uppdaterad: 2016-04-21
# Att styra mot ökat förtroende – är det rätt väg?

Under senare år har medborgarnas förtroende blivit viktigare för myndigheter med många medborgarkontakter. Statskontoret drar i denna studie slutsatser om under vilka förutsättningar styrning mot ökat förtroende kan vara effektiv och vad som är viktigt att beakta om denna typ av styrning används. Vi studerar särskilt Skatteverket, Försäkringskassan, Arbetsförmedlingen och Polismyndigheten.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 25

### Publiceringsdatum

2016-01-19

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/om-offentlig-sektor-25_fortroende.pdf?v=8da05a49b064000)

Statskontoret bedömer sammantaget att rätt utformad styrning mot ökat förtroende kan främja verksamhetsutveckling och bidra till effektivisering av myndigheternas verksamhet. En förutsättning är dock att styrningen är balanserad så att rättssäkerheten och andra värden inte kommer i kläm.

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# Biståndets samverkan med näringslivet. En analys av rollfördelningen mellan Sida och Swedfund

Statskontoret har utvärderat roll- och arbetsfördelningen mellan Sida och Swedfund när det gäller att genomföra instrumenten för samverkan med näringslivet och innovativa finansieringsformer. I uppdraget har också ingått att pröva mervärdet med ett bilateralt låneinstrument och den mest ändamålsenliga hemvisten för ett sådant instrument.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:7

### Publiceringsdatum

2016-03-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201607.pdf?v=8da05a47ca04480)

Statskontoret bedömer att det inte finns något betydande problem med rollfördelningen mellan Sida och Swedfund. Däremot bör samordningen och samarbetet mellan Sida och Swedfund kunna förbättras. I det sammanhanget är det viktigt med tydliga styrsignaler från regeringen.

Statskontoret bedömer att ett bilateralt låneinstrument kan vara ett värdefullt tillskott till Sidas verktygslåda. Innan regeringen kan besluta i frågan behöver dock vissa oklarheter belysas ytterligare.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Avgifter 2015

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2016:40

### Publiceringsdatum

2016-05-04

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/ff0463a167cf48539ef11d66f81ff619/esv-2016-40-rapport-avgifter-2015.pdf?v=8d374314e8795e0)

Rapporten Avgifter 2015 – om avgiftsbelagd verksamhet i staten, beskriver ekonomiska förhållanden för statlig verksamhet som helt eller delvis finansieras med avgifter.

Senast uppdaterad: 2016-05-04
# Den offentliga sektorn i korthet 2016

Statskontoret har till uppgift att löpande följa och redovisa den offentliga sektorns utveckling. I årets rapport Den offentliga sektorn i korthet 2016 redovisar Statskontoret en översiktlig bild av utvecklingen de senaste åren inom ett antal utvalda områden. Fokus ligger på att redovisa det senaste årets utveckling, framför allt inom den statliga förvaltningen.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2016-06-21

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/offentliga-sektorn-korthet-2016.pdf?v=8da05a492156e80)

I rapporten redovisas utvecklingen för den offentliga sektorns finanser, sysselsättningen, antalet myndigheter och årsarbetskrafter i staten samt medborgarnas uppfattningar om kvaliteten i ett antal myndigheter och kommunala verksamheter.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# ESV:s årsredovisning 2016

## Årsredovisning

### Rapportnummer

ESV 2017:9

### Publiceringsdatum

2017-02-23

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/2a9b2c1b33574e6c89f83c4c75f9458b/esv-2017-9-arsredovisning-2016.pdf?v=8d660497db61d30)

Senast uppdaterad: 2017-02-23
# Utvärdering av statsbidrag för lärarlönelyftet Delrapport 1

Lärarlönelyftet är regeringens satsning på höjda löner till särskilt kvalificerade lärare och vissa andra personalkategorier. Statskontoret har haft i uppdrag att utvärdera hur statsbidraget har implementerats, fungerat och nyttjats av skolhuvudmännen.

## Utredning

### Rapportnummer

2017:21

### Publiceringsdatum

2017-11-30

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/utvardering-av-statsbidrag-for-lararlonelyftet.-delrapport-1/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201721.pdf?v=8d99af05182f000)

Detta är den första av tre redovisningar av uppdraget.

Genom statsbidraget har drygt 65 000 lärare, förskollärare och fritidspedagoger fått en höjd lön.

Statskontoret visar att det är ett högt deltagande i satsningen. Skolhuvudmännen har fördelat satsningen till de mest skickliga lärarna. De har däremot inte använt lärarlönelyftet för att kompensera för skillnader mellan elevgrupper. Analysen visar också att huvudmännen kommer behöva skjuta till egna medel för att täcka sina kostnader för pensionsinbetalningar.

Senast uppdaterad: 2021-11-17
# Uppföljning av karriärstegsreformen Delrapport 3

Statskontoret har haft i uppdrag att följa upp och analysera hur reformen om inrättandet av karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare har implementerats och fungerar. Detta är den tredje och sista delrapporten.

## Uppföljning

### Rapportnummer

2017:1

### Publiceringsdatum

2017-02-01

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/uppfoljning-av-karriarstegsreformen.-delrapport-3/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201701.pdf?v=8d999effe297880)

Uppföljningen visar bland annat att huvudmännens deltagande har ökat ytterligare. Olika andel karriärtjänster i olika skolformer kan dock göra att vissa skolformer framstår som mer attraktiva än andra ur karriärsynpunkt.

Regeringens ambitioner med bidraget för extra karriärtjänster i utanförskapsområden har inte infriats. Det är fortfarande svårt för huvudmännen att uppfylla kraven i förordningen och vi kan visa på att det finns skolor med åtminstone likvärdiga behov som inte är berättigade extra karriärtjänster.

Uppföljning visar att rektorerna inte är fullt lika positiva till reformen som huvudmännen men mer positiva än lärarna. Lärarna värderar generellt riskerna med reformen högre, men rektorerna värderar risken för splittring bland lärare högst av aktörerna.

Lönespridningen har ökat ytterligare. I den andra delrapporten såg vi en koppling mellan reformen och lönespridning. Även i denna rapport ser vi tecken på att reformen har påverkat lönespridningen.

Senast uppdaterad: 2021-11-09
# Utfallet för statens budget – del av ESV:s underlag för årsredovisning för staten 2016

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2017:16

### Publiceringsdatum

2017-03-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/34293f007e594c1ca011d466e3dd5977/utfallet-for-statens-budget-2016/?v=8d6604876602c70)

Saldot i statens budget 2016 blev ett överskott på drygt 85 miljarder kronor. I den ursprungliga budgeten beräknades ett underskott på nästan 10 miljarder kronor. Saldot blev alltså 95 miljarder kronor bättre än beräknat.

Inkomsterna i statens budget uppgick till knappt 1 003 miljarder kronor, vilket är 78 miljarder kronor högre än beräkningen i statens budget och 143 miljarder kronor högre än 2015. Det beror främst på högre skatteintäkter.

Utgifterna m.m. i statens budget blev drygt 917 miljarder kronor, vilket är 16 miljarder kronor lägre än beräkningen i statens ursprungliga budget. I förhållande till totalt anvisat belopp (den ursprungliga budgeten och ändringsbudgetarna) blev utgifterna drygt 49 miljarder kronor lägre. I ändringsbudgetarna anvisades 33 miljarder kronor. Utgifterna blev 25 miljarder kronor högre än 2015.

Enligt riksdagens beslut uppgick utgiftstaket för staten till 1 215 miljarder kronor för 2016. De statliga utgifterna, som omfattades av utgiftstaket uppgick till 1 184 miljarder kronor. Taket för statens utgifter 2016 underskreds alltså med 31 miljarder kronor.

## Kontakt

![Eva Engberg](/contentassets/d2976ed59b684b8f9b751da6fc8ee7a4/eva-e.jpg?v=8d52aab7d9a4670)

* Expert statsredovisning
* Eva Engberg
* [eva.engberg@statskontoret.se](mailto:eva.engberg@statskontoret.se)
* [08-690 44 66](tel:+4686904466)

![Jonas Larsson](/contentassets/30ef9d30a31c4253926a997c0274e29c/jonas-l.jpg?v=8d52aabc603b860)

* Utredare
* Jonas Larsson
* [jonas.larsson@statskontoret.se](mailto:jonas.larsson@statskontoret.se)
* [08-690 43 66](tel:+4686904366)

Senast uppdaterad: 2017-06-16
# Uppföljning av moderna beredskapsjobb i staten Redovisning 1

Statskontoret har ett regeringsuppdrag att följa upp satsningen på moderna beredskapsjobb i staten. Moderna beredskapsjobb är en satsning som infördes från och med 2017. Satsningen innebär att de statliga myndigheterna ska erbjuda jobb med lägre kvalifikationskrav åt personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Målgrupper för satsningen är långtidsarbetslösa eller nyanlända personer. Detta är den första av fyra redovisningar.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2017-09-29

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/uppfoljning-av-moderna-beredskapsjobb-i-staten.-redovisning-1/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/2017109.pdf?v=8d99ad2d9f29800)

Under perioden 1 januari–31 juli 2017 fattade Arbetsförmedlingen beslut om 521 moderna beredskapsjobb i totalt 65 myndigheter. Två tredjedelar av jobben finns hos Arbetsförmedlingen. Därefter finns flest beredskapsjobb hos Skogsstyrelsen och Skatteverket.

Samtidigt som de myndigheter som redan har beredskapsjobb planerar för fler uppger många som ännu inte har anställt någon i beredskapsjobb att de kommer att anställa personer under hösten 2017. Totalt summerar myndigheternas uppskattningar till närmare 1 000 personer i beredskapsjobb vid utgången av 2017. De flesta myndigheterna, även stora, uppger att de kommer att anställa enstaka beredskapsjobbare.

Statskontoret lyfter några frågor för regeringen inför den fortsatta satsningen på moderna beredskapsjobb. Regeringen behöver ta ställning till

* om personer med låga kvalifikationer får beredskapsjobb i tillräcklig utsträckning och överväga om det finns skäl att förtydliga uppdragen till myndigheterna
* om det är önskvärt att samma personer som haft praktik inom satsningen Praktik i staten senare får beredskapsjobb och överväga om det finns skäl att förtydliga uppdragen till myndigheterna

Senast uppdaterad: 2021-11-17
# Utvärdering av regeringens strategi för unga som varken arbetar eller studerar Delrapport

Statskontoret har fått i uppdrag att utvärdera genomförandet av åtgärderna i regeringens strategi för unga som varken arbetar eller studerar. I uppdraget ingår att redovisa vilka effekter åtgärderna har fått samt analysera om ytterligare insatser inom ramen för ungdomspolitiken behövs för unga som varken arbetar eller studerar, och i så fall lämna förslag på sådana.

## Utredning

### Rapportnummer

2017:15

### Publiceringsdatum

2017-10-25

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/utvardering-av-regeringens-strategi-for-unga-som-varken-arbetar-eller-studerar.-delrapport/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201715.pdf?v=8d99ae047f18c00)

Detta är en delredovisning av uppdraget som Statskontoret ska slutredovisa den 14 juni 2019.

Delredovisningen omfattar tre åtgärder:

* Uppdrag till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor att fördela bidrag till ”en väg in”-verksamhet och uppsökande verksamhet
* Uppdrag till Folkbildningsrådet att fördela bidrag till folkhögskolor och studieförbund för att matcha utbildning med individens förutsättningar och arbetsgivares behov
* Uppdrag till Skolverket att genomföra verksamhetsnära insatser för att förebygga att elever hoppar av gymnasiet

Utvärderingen visar att arbetet med strategin har fått en trevande start och att genomförandet inte sker på ett samlat sätt. Det har också tagit tid att komma igång med åtgärderna.

De lokala projekt som Statskontoret har besökt menar att det statliga stödet har varit avgörande för att komma igång med verksamheten. Projekten bedömer också att deras insatser har gjort nytta för de individer som har fått del av insatserna.

Statskontoret ser dock en risk att åtgärdernas räckvidd blir begränsad. Det beror bland annat på att åtgärderna inte är utformade för att säkra utvärdering och kunskapsspridning.

Senast uppdaterad: 2021-11-16
# Utvärdering av Migrationsverkets nya organisation

Den 1 januari 2015 övergick Migrationsverket från att vara en verksamhet organiserad utifrån verksamhetsområden till en regionalt indelad organisation. Med omorganisationen ville myndigheten öka det lokala ansvaret och samtidigt stärka den centrala styrningen. Därtill ville myndigheten utveckla det processorienterade arbetssättet.

## Utredning

### Rapportnummer

2017:6

### Publiceringsdatum

2017-04-28

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/utvardering-av-migrationsverkets-nya-organisation/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201706.pdf?v=8d99a1404315080)

Statskontoret bedömer att genomförandet av omorganisationen generellt sett har fungerat väl och att den nya organisationen i stort motsvarar syftet med omorganisationen. Den nya ansvarsfördelningen har bland annat gjort det lättare att flytta resurser mellan verksamhetsområden och kortat beslutsvägarna för vissa frågor.

Samtidigt konstaterar Statskontoret att den centrala styrningen inte får tillräckligt genomslag i verksamheten. För att stärka styrningen föreslår vi att Migrationsverket renodlar organisationen och avskaffar såväl kvalitetsavdelningen som nivån med en operativ chef. Migrationsverket bör också stärka sin strategiska styrning, utveckla samordningen av huvudkontoret samt fastställa ansvaret för sektionscheferna i regionerna.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Registrator
* [registrator@statskontoret.se](mailto:registrator@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2024-11-08
# Statens resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys m.m. – del av ESV:s underlag för årsredovisning för staten 2016

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2017:17

### Publiceringsdatum

2017-03-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/a0e48c6c1ad94a5394b87900dc9e3d90/2017-17-statens-resultatrakning-balansrakning-och-finansieringsanalys-2016.pdf?v=8d66045fb720f30)

Statens resultaträkning för 2016 visar ett överskott på 29 miljarder kronor, vilket är 39 miljarder kronor bättre än för 2015.

Skatteintäkterna ökade med 99 miljarder kronor och bidragsintäkterna ökade med 10 miljarder kronor. Transfereringarna ökade med 51 miljarder kronor. Resultatet från andelar i hel- och delägda företag försämrades med 7 miljarder kronor främst på grund av Vattenfalls resultat. Kostnaderna för statens egen verksamhet ökade med 11 miljarder kronor.

Transfereringar till hushåll ökade med 19 miljarder. Ålderspensioner ökade eftersom pensionerna har räknats upp. Bidragen till kommuner ökade totalt med 37 miljarder kronor. Av dessa ökade Migrationsverkets bidrag till kommuner för integration och migration mest, med 24 miljarder kronor.

## Kontakt

![Lena Malmqvist](/contentassets/2532efa9267b47cfb4734eece84e9b26/lena-m.jpg?v=8da0e3552b51080)

* Enhetschef statsredovisning
* Lena Malmqvist
* [lena.malmqvist@statskontoret.se](mailto:lena.malmqvist@statskontoret.se)
* [08-690 43 70](tel:+4686904370)

Senast uppdaterad: 2017-03-16
# Stärkt livsmedelskontroll genom ökad kommunal samverkan

Statskontoret har utrett hur livsmedelskontrollen kan stärkas i kommuner där kontrollen är otillräcklig eller inte utförs på ett riskbaserat sätt. Statskontorets kartläggning visar att problemen bland annat beror på att kommuner med ett litet antal invånare är sårbara eftersom de har få livsmedelsinspektörer.

## Utredning

### Rapportnummer

2017:9

### Publiceringsdatum

2017-06-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/starkt-livsmedelskontroll-genom-okad-kommunal-samverkan/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201709.pdf?v=8d99a292aadb680)

Statskontoret har analyserat om kommunal samverkan respektive statligt övertagande av livsmedelskontrollen kan lösa problemen.

Statskontoret bedömer att ett statligt övertagande är förknippat med stora effektivitetsrisker och att problemen i första hand bör åtgärdas genom att kommunerna samverkar mer med varandra. Statskontoret föreslår att regeringen antar en färdplan och vidtar ett antal åtgärder i syfte att öka samverkan. Målet är att ingen kommunal kontrollmyndighet ska ha färre än tre årsarbetskrafter inom livsmedelskontroll år 2025.

Senast uppdaterad: 2021-11-11
# Statliga myndigheters lokaler i Stockholm, Solna och Sundbyberg 2015 och 2016

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2017:57

### Publiceringsdatum

2017-06-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/1d6909903d974aab9daebb770f9f33ba/2017-57-statliga-myndigheters-lokaler.pdf?v=8d660462c53cad0)

Ekonomistyrningsverket redovisar en uppföljning av myndigheternas lokaler i Stockholm, Solna och Sundbyberg 2015 och 2016 med en framåtblick till 2018.

Uppföljningen visar att myndigheternas lokaler för hela området har minskat något mellan 2015 och 2016. Lokalarean har minskat i alla tre delområdena innanför tullarna och den största minskningen har skett i mellanområdet.

I myndighetsgruppen centrala myndigheter har hyran per kvadratmeter ökat med 10 procent under perioden 2010–2015 samtidigt som hyran per förvärvsarbetande har minskat med 4 procent i Stockholm, Solna och Sundbyberg. Detta förklaras av att arean per förvärvsarbetande har minskat med 13 procent.

## Kontakt

![Björn Andersson](/contentassets/f94e404140254444a909aa20e0a289fc/bjorn-andersson.jpg?v=8db449ec5f8de00)

* Utredare
* Björn Andersson
* [bjorn.andersson@statskontoret.se](mailto:bjorn.andersson@statskontoret.se)
* [08-690 44 01](tel:+4686904401)

Senast uppdaterad: 2017-06-16
# Underlag till statens finansiella sparande 2017 – kvartal 2

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2017:62

### Publiceringsdatum

2017-08-24

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/f7bd5b2504434a4dae091719e73ab0b4/2017-62-underalg-till-statens-finansiella-sparande.pdf?v=8d66047d19ff710)

### Kompletterande filer

* [Tabeller](/analys-och-statistik/utfall/underlag-till-statens-finansiella-sparande/tabeller/)

Resultatet av den preliminära beräkningen andra kvartalet 2017 visar ett positivt finansiellt sparande på 35 miljarder kronor. Jämfört med andra kvartalet föregående år förbättrades det finansiella sparandet med 2 miljarder kronor. Inkomsterna ökade med nästan 16 miljarder kronor medan utgifterna ökade med knappt 14 miljarder kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2017-08-24
# Underlag till statens finansiella sparande 2016 – kvartal 4

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2017:10

### Publiceringsdatum

2017-02-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/564fef724597406ebbd5e0cdebcf9a54/esv-2017-10-ufs-publikation-kv-4-2016_ver-2.pdf?v=8d6604804c89570)

### Kompletterande filer

* [Tabeller](/analys-och-statistik/utfall/underlag-till-statens-finansiella-sparande/tabeller/)

Resultatet av den preliminära beräkningen för fjärde kvartalet 2016 visar ett positivt finansiellt sparande på 6 miljarder kronor. Jämfört med fjärde kvartalet föregående år förbättrades det finansiella sparandet med drygt 21 miljarder kronor. Inkomsterna ökade med 24 miljarder kronor medan utgifterna ökade med knappt 3 miljarder kronor.

För 2016 uppgick sparandet till 51 miljarder kronor vilket är 38 miljarder högre än 2015. Inkomsterna ökade med 70 miljarder kronor medan utgifterna ökade med 32 miljarder kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2017-02-16
# Tidsserier, statens budget m.m. 2016

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2017:51

### Publiceringsdatum

2017-06-12

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/4dad675a0b824e47828a216c4671cd11/2017-51-tidsserier-statens-budget-2016.pdf?v=8d66046ab70af90)

### Kompletterande filer

* [Tabeller för Tidsserier, statens budget m.m. 2016](/contentassets/4dad675a0b824e47828a216c4671cd11/tidsserier-statens-budget-mm-2016.xlsx?v=8d66046be266b70)

Tidsserier, statens budget m.m. 2016 ingår i Sveriges officiella statistik. Statistiken beskriver det slutliga utfallet avseende statens budget inkomster, utgifter och saldo samt viss annan central information rörande statens finanser i form av statistiska tabeller.

Tabellerna omfattar som regel utfall för år 1995-2016. Statistiken avser löpande priser. Alla rubriker på statistiska tabeller är på svenska och engelska. Statistiken för statens budget avser svenska kronor och omfattar statliga budgetenheter. Ekonomistyrningsverket (ESV) sammanställer den officiella statistiken inom detta område.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2017-06-12
# Underlag till statens finansiella sparande 2017 – kvartal 1

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2017:52

### Publiceringsdatum

2017-05-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/9125eaeac47c49068b0122e9b7ac3c45/2017-52-underlag-till-statens-finansiella-sparande.pdf?v=8d66047bf7ba5c0)

### Kompletterande filer

* [Tabeller](/analys-och-statistik/utfall/underlag-till-statens-finansiella-sparande/tabeller/)

Resultatet av den preliminära beräkningen första kvartalet 2017 visar ett negativt finansiellt sparande på 6 miljarder kronor. Jämfört med första kvartalet föregående år försämrades det finansiella sparandet med drygt 7 miljarder kronor. Inkomsterna ökade med drygt 7 miljarder kronor medan utgifterna ökade med knappt 15 miljarder kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2017-05-16
# Tillämpningen av förordningen om intern styrning och kontroll

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2017:65

### Publiceringsdatum

2017-09-27

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/7b9dfb6b7ebc4cc588a0e29b43d11f0e/esv-2017-65-tillampningen-av-forordningen-om-intern-styrning-och-kontroll.pdf?v=8d66046d6dd2be0)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har i regleringsbrevet haft i uppdrag att göra en kartläggning och analys av hur förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll tillämpas för ett urval av myndigheter. Det är de så kallade internrevisionsmyndigheterna som ska tillämpa förordningen. ESV drar i rapporten slutsatsen att alla internrevisionsmyndigheter tillämpar förordningen men med viss variation.

Huvuddelen av myndigheterna genomför till exempel riskanalyser som omfattar all verksamhet. Riskanalyserna används och alla myndigheter anger att man har nytta av förordningen. Myndigheterna beaktar till stor del risken för otillbörlig påverkan, bedrägerier eller annan oegentlighet i arbetet med riskanalyser. Samtidigt identifieras inte risker och kontrollåtgärder för oegentligheter främst utifrån förordningen, utan som en reaktion på händelser inom och utanför organisationen.

ESV:s utredning visar att förordningen fyller ett syfte för regeringen, bland annat i relation till riksdagen och EU. Det framgår också att en stor del av berörda myndigheter är nöjda med utformningen av förordningen och vill behålla den som den är. Samtidigt är gruppen myndigheter som önskar förändringar relativt stor. ESV drar sammantaget slutsatsen att det finns behov av justeringar i förordningen om intern styrning och kontroll. ESV lämnar i sin rapport förslag till ett antal förändringar i regleringen som bör utredas vidare i syfte att effektivisera myndigheternas arbete med intern styrning och kontroll.

## Kontakt

![Karolina Larfors](/contentassets/49ebe224831244ddaf23610ded7f3925/karolina-l.jpg?v=8d52a9db21d7420)

* Utredare
* Karolina Larfors
* [karolina.larfors@statskontoret.se](mailto:karolina.larfors@statskontoret.se)
* [08-690 43 55](tel:+4686904355)

Senast uppdaterad: 2017-10-02
# Resultatuppföljning av statens budget

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2017:46

### Publiceringsdatum

2017-04-20

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/5680c869782b4da9bab088581ab61b7e/esv-2017-46-resultatuppfoljning-av-statens-budget.pdf?v=8d660434a1fb090)

I den här rapporten redovisar Ekonomistyrningsverket (ESV) regeringsuppdraget om resultatuppföljning av statens budget. Uppdraget är ett led i att få fram ett relevant och översiktligt underlag för resultatuppföljning av statens budget som helhet. ESV presenterar med utgångspunkt i de av riksdagen beslutade målen inom utgiftsområdena och redovisade resultatindikatorer till dessa mål, en översiktlig bild per utgiftsområde av dels utvecklingen i förhållande till målen, dels utgiftsutvecklingen för berörda anslag. ESV lämnar även förslag till fortsatt arbete.

## Uppdaterad version november 2017

Ändringarna är på sidorna 154 och 156 i rapporten och avser resultatindikatorn energiintensitet.

Senast uppdaterad: 2017-11-14
# Åtgärder för att öka uthyrningen av privatbostäder

För att komma till rätta med bostadsbristen arbetar regeringen främst med att öka bostadsbyggandet. Men tillskottet av nyproducerade bostäder kommer inte att räcka för att möta bostadsbristen. Regeringen anser därför att privatbostadsuthyrning är ett viktigt komplement till den ordinarie bostadsmarknaden.

### Rapportnummer

2017:11

### Publiceringsdatum

2017-06-29

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/atgarder-for-att-oka-uthyrningen-av-privatbostader/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201711.pdf?v=8d99a2bfd163c80)

Statskontoret har analyserat hur privatbostadsuthyrningen fungerar och tagit fram förslag på åtgärder för att öka uthyrningen av privatbostäder. Vår huvudslutsats är att framför allt ovilja och osäkerhet hindrar många från att hyra ut hela eller delar av sin bostad.

För att få människor att vilja hyra ut i ökad utsträckning krävs dels en förändring av inställningen till att hyra ut den egna bostaden, dels tydligare och mer lättillgänglig information om vad som gäller vid uthyrning. Statskontoret föreslår därför en informationskampanj i kombination med en förbättrad statlig webbplats som innehåller information om uthyrning av bostäder. I rapporten identifierar vi ytterligare en rad hinder samt redovisar ett antal förslag på åtgärder för att öka uthyrningen av privatbostäder.

Senast uppdaterad: 2021-11-12
# Riksteatern – en turnerande nationalscen som bygger på ideellt engagemang En analys enligt myndighetsanalysmodellen

Statskontoret har på regeringens uppdrag gjort en analys av Riksteatern. Vi bedömer att Riksteatern i allt väsentligt fullgör sitt uppdrag om att producera, arrangera och främja scenkonst.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2017:22

### Publiceringsdatum

2017-12-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/riksteatern--en-turnerande-nationalscen-som-bygger-pa-ideellt-engagemang.-en-analys-enligt-myndighetsanalysmodellen/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201722.pdf?v=8d99af27a0be980)

Riksteatern har ett brett uppdrag och genomför insatser inom alla de områden som finns i regeringens riktlinjer. Vi bedömer också att Riksteatern har tagit tag i många frågor som är av strategisk vikt för verksamheten på längre sikt.

Vår samlade bild från intervjuer och enkäter är att Riksteatern bedöms vara en viktig aktör för såväl scenkonsten som ett levande kulturliv i hela landet och att Riksteaterns produktioner anses hålla hög kvalitet. Dessutom framhålls Riksteaterns unika uppdrag att producera angelägen och kvalitativ scenkonst som kommer ut i hela landet och även deras möjligheter att genomföra produktioner som mindre teatrar inte har resurser till. Även Riksteaterns kompetens som expertstöd för andra inom scenkonstområdet lyfts fram i positiva ordalag.

Samtidigt är det svårt att bedöma resultaten och måluppfyllelsen. Det beror delvis på uppdragets karaktär men också på brister i Riksteaterns resultatredovisning. Riksteatern behöver också satsa på arrangörsutveckling för att attrahera ny publik och fler medlemmar.

Senast uppdaterad: 2021-11-18
# Statens investeringar i FoU

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2017:43

### Publiceringsdatum

2017-03-31

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/b7a051db23e440f0b969ed0eb58df4af/esv-2017-43-statens-investeringar-i-fou.pdf?v=8d66045eb347f40)

I den här rapporten föreslår vi att ESV blir den myndighet som får i uppgift att ta fram ett underlag för statens investeringar i forskning och utveckling (FoU) till Finansdepartementet. Underlaget ska Finansdepartementet använda till den samlade investeringsplan för staten som regeringen presenterar i budgetpropositionen varje år.

Sverige övergick under 2014 till att redovisa nationalräkenskaperna (NR) enligt nya EU-regler. I och med det ändrades klassificeringen av utgifter för FoU från förbrukning till investering. Ändringen medförde att investeringar enligt NR då blev väsentligt mycket större än investeringar enligt statsredovisningen.

Finansdepartementet vill ha kännedom om vad skillnaden består av och vilka anslag på statens budget som myndigheterna använder till investeringar i FoU. ESV fick därför i uppdrag i regleringsbreven för 2016 och 2017 att utreda denna skillnad och föreslå en metod för att årligen kunna ta fram ett underlag som visar FoU enligt NR:s definition.

Senast uppdaterad: 2017-04-07
# Sammanställning av Statskontorets förslag till åtgärder inom det kommunala utjämningssystemet Rapportering av uppdrag till Utredningen om översyn av kostnadsutjämningen

Statskontoret har haft i uppdrag att till Utredningen om översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting lämna fyra underlag.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2017-06-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/sammanstallning-av-statskontorets-forslag-till-atgarder-inom-det-kommunala-utjamningssystemet.-rapportering-av-uppdrag-till-utredningen-om-oversyn-av-kostnadsutjamningen/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/2017108.pdf?v=8d99df755b45380)

* en historik över utjämningen,
* underlag för beräkningar avseende kostnadsutjämning till följd av flyktinginvandring,
* sammanställning av kommunernas och landstingens synpunkter på kostnadsutjämningen,
* sammanfattning av de förslag som Statskontoret tidigare gjort i sitt uppföljningsuppdrag av utjämningssystemet.

Senast uppdaterad: 2021-11-11