Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Underlag till statens finansiella sparande 2020 – kvartal 4

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2021:7

### Publiceringsdatum

2021-02-18

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/23715f3ee931485c9415388140b7a0a4/esv-2021-7-underlag-till-statens-finansiella-sparande-kv-4.pdf?v=8d8d434442b4700)

## Försämrat sparande med 74 miljarder kronor

Resultatet av beräkningen för fjärde kvartalet 2020 präglades starkt av coronapandemin och visade ett negativt finansiellt sparande för staten på 53 miljarder kronor. Jämfört med samma period föregående år var det en försämring med 74 miljarder kronor. För helåret 2020 uppgick det finansiella sparandet till -165 miljarder kronor. Senast staten hade negativt finansiellt sparande var 2014.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2021-02-18
# Regeringens resultatstyrning av myndigheterna En kartläggning av instruktioner och regleringsbrev under två decennier

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2021:18

### Publiceringsdatum

2021-04-28

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/f2512b8ad1e445d5a46caf261d4c6048/esv-2021-18-regeringens-resultatstyrning-av-myndigheterna.pdf?v=8d9098bbb78dc00)

Rapporten ger en aktuell bild av hur regeringens tillämpning av resultatstyrningen har utvecklats sedan slutet av 1990-talet. En central slutsats är att regeringens reform av resultatstyrningens tillämpning från och med budgetåret 2009, då en mer långsiktig och strategisk styrning infördes, har medfört en rad väsentliga förändringar som består än i dag.

Exempelvis har antalet mål och återrapporteringskrav i myndigheternas regleringsbrev minskat rejält sedan 2009. Enligt ESV:s studie har inte heller den minskade styrningen i regleringsbreven kompenserats genom en ökad styrning på andra ställen, exempelvis genom fler mål i instruktionerna eller fler kortfristiga uppdrag i regleringsbreven. Resultaten pekar på att myndigheternas autonomi har ökat något i förhållande till regeringens styrning och kontroll sedan 2009.

Studien är en del av ESV:s regeringsuppdrag att ta fram [en rapport om den ekonomiska styrningen i staten (ESV 2021:19)](/link/8120a20bffef4445b1ac9a773dbf6467.aspx), som redogör för vad den ekonomiska styrningen omfattar, hur den har utvecklats över tid och vilka utmaningar den står inför. En kortare redovisning av studiens resultat ingår i uppdragets huvudrapport.

## Kontakt

![Kenneth Eliasson](/contentassets/5e6c8d48755e459299af7ee7e82d2939/kenneth.jpg?v=8d52a9dbe3994f0)

* Utredare
* Kenneth Eliasson
* [kenneth.eliasson@statskontoret.se](mailto:kenneth.eliasson@statskontoret.se)
* [08-690 43 44](tel:+4686904344)

Senast uppdaterad: 2021-04-28
# Statliga myndigheters lokaler i Sverige

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2021:29

### Publiceringsdatum

2021-06-23

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/e67a0733017e4ca28be50c469f9445d7/esv-2021-29-statliga-myndigheters-lokaler-i-sverige.pdf?v=8d9364800498800)

ESV har analyserat hur de statliga myndigheternas hyreskostnader och lokalareor har utvecklats under perioden 2013–2020 och hur den förväntade utvecklingen ser ut fram till 2022. ESV har även analyserat hur utvecklingen sett ut sedan 1994 för olika grupper av myndigheter i olika delar av landet.

ESV:s analys visar bland annat att statens lokalarea endast har ökat marginellt, med knappt 3 procent, mellan 2013 och 2020. Samtidigt har hyreskostnaderna ökat med 23 procent, vilket främst beror på att den genomsnittliga hyran per kvadratmeter ökat med nästan 20 procent. Universitet och högskolor är den grupp myndigheter som disponerade mest lokaler under 2020.

Analysen visar också att 39 procent av landets befolkning bor i kommuner med fler än 100 000 invånare medan 63 procent av statens lokalinnehav fanns i dessa kommuner under 2020. Sedan 1994 har också flera av de stora myndigheterna kraftigt minskat sina lokaler i kommuner med färre än 50 000 invånare.

## Kontakt

![Björn Andersson](/contentassets/f94e404140254444a909aa20e0a289fc/bjorn-andersson.jpg?v=8db449ec5f8de00)

* Utredare
* Björn Andersson
* [bjorn.andersson@statskontoret.se](mailto:bjorn.andersson@statskontoret.se)
* [08-690 44 01](tel:+4686904401)

Senast uppdaterad: 2021-06-23
# Statens energimyndighets finansiering av anläggningstillgångar

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2020:55

### Publiceringsdatum

2021-01-29

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/7b5b0e75522c47dab5676f8716df3a79/esv-2020-55-statens-energimyndighets-finansiering-av-anlaggningstillgangar.pdf?v=8d8c473baf7a480)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har på uppdrag av regeringen gjort en översyn av vissa förvaltningsutgifter hos Statens energimyndighet (Energimyndigheten).

ESV har med hjälp av Energimyndigheten kartlagt hur utvecklingen av verksamhetsinvesteringar och därtill hörande förvaltningslika kostnader inom området Energiforskning sett ut under åren 2018–2020. ESV har även använt Energimyndighetens prognos för verksamhetsinvesteringar och därtill hörande förvaltningslika kostnader inom området Energiforskning för åren 2022–2024.

Syftet med översynen har varit att redovisa ett förslag till omfördelning av medel från anslag 1:4 Energiforskning till anslag 1:1 Statens energimyndighet inom utgiftsområde 21 Energi.

Senast uppdaterad: 2021-01-29
# Sjukfrånvaron i staten år 2020 – myndigheter och sektorer

Statskontoret sammanställer och redovisar uppgifter om myndigheternas sjukfrånvaro. Under 2020 var i genomsnitt sjukfrånvaron i de statliga myndigheterna 3,9 procent av den ordinarie arbetstiden. Det innebär att den har ökat jämfört med 2019, då den var 3,8 procent. Ökningen är relativt liten, men bryter ändå trenden. Tidigare har frånvaron minskat tre år i rad fram till och med 2019.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2021-05-12

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/sjukfranvaron-i-staten-ar-2020--myndigheter-och-sektorer/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2021/pm-2021_57_5---utskriftsversion.pdf?v=8dbf133b972ed00)

Långtidsfrånvaron (mer än 60 dagar) som andel av den totala sjukfrånvaron var 45,9 procent under 2020. Den har minskat i förhållande till 2019, då den var 51,3 procent.

Sjukfrånvaron i procent av gruppens ordinarie arbetstid var 4,9 procent för kvinnor och 2,9 procent för män. Sjukfrånvaron har minskat för kvinnor (0,1 procentenheter) men ökat för män (med 0,4 procentenheter) i förhållande till 2019.

Sjukfrånvaron för anställda i åldersgrupperna yngre än 30 år var 3,1 procent av gruppens sammanlagda ordinarie arbetstid. I gruppen 30–49 år var den 3,8 procent och i gruppen 50 år och äldre var den 4,3 procent. Det innebär att sjukfrånvaron har ökat med 0,2 procentenheter för de yngsta och för de medelålders medarbetarna, men minskat med 0,1 procentenheter för de äldsta medarbetarna.

Vi kan jämföra sjukfrånvaron 2020 med föregående år för samtliga 201 myndigheter som ingår i undersökningen. Av dem hade 138 (69 procent) en lägre eller oförändrad sjukfrånvaro 2020 än 2019. Det var 63 myndigheter (31 procent) som hade högre sjukfrånvaro 2020 än 2019.

Senast uppdaterad: 2023-11-29
# Statliga myndigheters lokaler i Stockholmsområdet

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2021:28

### Publiceringsdatum

2021-06-10

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/dd67278830e34a218dbcb87e2217f21b/esv-2021-28-statliga-myndigheters-lokaler-i-stockholmsomradet.pdf?v=8d92c079ec8f880)

Ekonomistyrningsverket har analyserat de statliga myndigheternas lokaler i Stockholmsregionen. Rapporten redovisar dels hur lokalerna är fördelade mellan de södra och norra delarna av Stockholms län. Dels hur myndigheternas lokaler har förändrats i Stockholm, Solna och Sundbyberg mellan 2018 och 2020, med en framåtblick till 2022.

ESV:s analys visar att det finns en markant geografisk skillnad mellan var befolkningen bor och var myndigheterna är lokaliserade. Befolkningen är relativt jämt fördelad mellan den norra och den södra delen medan myndigheterna till stor del är lokaliserade i den norra delen.

Analysen visar vidare att myndigheternas lokaler i Stockholm, Solna och Sundbyberg totalt sett har ökat mellan 2018 och 2020. I området Stockholm innanför tullarna har dock lokalerna minskat.

Senast uppdaterad: 2021-06-10
# Statens resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys m.m. – del av ESV:s underlag till årsredovisning för staten 2020

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2021:13

### Publiceringsdatum

2021-03-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/aadf0dfe38484b4197432969a08e1824/esv-2021-13-statens-resultatrakning-balansrakning-och-finansieringsanalys-mm-2020-2.pdf?v=8d8fb371494e300)

## Kontakt

![Lena Malmqvist](/contentassets/2532efa9267b47cfb4734eece84e9b26/lena-m.jpg?v=8da0e3552b51080)

* Enhetschef statsredovisning
* Lena Malmqvist
* [lena.malmqvist@statskontoret.se](mailto:lena.malmqvist@statskontoret.se)
* [08-690 43 70](tel:+4686904370)

Senast uppdaterad: 2021-03-16
# Regional utveckling – regionernas erbjudanden och länsstyrelsernas roll

Statskontoret har analyserat två frågor inom området regional utveckling. Vi analyserar dels regeringens styrning med så kallade erbjudanden om uppdrag till regionerna, dels länsstyrelserna roll inom regional utveckling.

## Utredning

### Rapportnummer

2021:11

### Publiceringsdatum

2021-06-28

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/regional-utveckling--regionernas-erbjudanden-och-lansstyrelsernas-roll/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2021/2021_11---utskriftsversion.pdf?v=8dbf0f17d1e9d00)

Regionerna har tagit över huvudansvaret för regional utveckling från länsstyrelserna. Eftersom regionerna är självstyrande kan regeringen därför inte styra området på samma sätt som tidigare. Förändringen har också medfört att länsstyrelserna uppfattar sin roll inom regional utveckling som otydlig.

## Regeringen kan utveckla sin styrning och uppföljning av erbjudanden till regionerna

Inom den regionala utvecklingspolitiken använder sig regeringen av erbjudanden om uppdrag till regionerna. Dessa erbjudanden liknar uppdrag till statliga myndigheter, men med skillnaden att regionerna kan tacka nej till erbjudanden.

Vår undersökning visar att regeringen använder erbjudanden till regionerna relativt sparsamt. Vi kan också konstatera att regionerna anser att regeringens erbjudanden oftast handlar om sakfrågor som regionerna själva anser är angelägna att arbeta med. Men vi ser även att det saknas principer för när erbjudanden är ett lämpligt styrmedel och att de forum som finns för dialog mellan regeringen och regionerna inom regional utveckling kan användas mer.

## Länsstyrelserna är fortfarande viktiga aktörer i det regionala utvecklingsarbetet

Alla regioner har nu tagit över huvudansvaret för regional utveckling från länsstyrelserna. Men länsstyrelserna har fortfarande en viktig roll i det regionala utvecklingsarbetet, inte minst genom att de arbetar med en rad uppgifter som påverkar den regionala utvecklingen.

Länsstyrelserna har också i uppgift att främja länets utveckling.  Vi ser att länsstyrelsernas uppdrag kan bli tydligare i relation till regionernas huvudansvar för regional utveckling. Därför föreslår vi att regeringen preciserar att länsstyrelsernas uppdrag att främja länets utveckling avser deras instruktionsenliga uppgifter som berör regional utveckling.

## Det är nödvändigt med samverkan inom regional utveckling

Regional utveckling är ett tvärsektoriellt område och inom ett sådant krävs det vanligtvis att olika aktörer samverkar. Vår analys visar att hur väl samverkan mellan regionerna och länsstyrelserna fungerar varierar mellan olika sakområden och olika län. Vi bedömer att regeringen kan underlätta samverkan, bland annat genom att tydliggöra vem som har huvudansvar för olika uppgifter och genom att följa upp och analysera hur samverkan fungerar.

Senast uppdaterad: 2023-11-29
# Prognos september 2021 Statens budget och de offentliga finanserna

## Prognos

### Rapportnummer

ESV 2021:34

### Publiceringsdatum

2021-09-10

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/6809b3cfb3d94ab287c494d6e00c8cf8/prognos-september-2021.pdf?v=8d974403f65c900)

### Kompletterande filer

* [Prognostabeller september 2021](/contentassets/6809b3cfb3d94ab287c494d6e00c8cf8/prognostabeller-september-2021.xlsx?v=8d9743702490900)
* [Detaljerade tabeller september 2021](/contentassets/6809b3cfb3d94ab287c494d6e00c8cf8/detaljerade-tabeller-statens-budget-september-2021.xlsx?v=8d97436fe1ceb80)

Svensk ekonomi befinner sig i en stark återhämtningsfas. BNP ökar med 4,3 procent i år. Återhämtningen stöds av en expansiv finans- och penningpolitik och en successiv avveckling av restriktionerna. Trots omfattande utgiftsökningar och ytterligare skattesänkningar i år väntas underskottet i de offentliga finanserna bli väsentligt mindre än förra året. Nästa år stärks sparandet ytterligare men det strukturella sparandet är ändå lägre än målnivån 2022. Samtidigt ligger skulden under skuldankaret redan nästa år.

De åtgärder och reformer på 74 miljarder kronor som regeringen har aviserat inför budgetpropositionen för 2022 har inte beaktats i prognosen.

ESV publicerar nästa prognos kl. 10.00 den 17 november 2021.

## Kontakt

![Ann-Sofie Öberg](/contentassets/5a0b6cf12eff47f286a3cd59480e8769/ann-sofie.jpg?v=8db449eb4afd180)

* Bitr. prognoschef
* Ann-Sofie Öberg
* [ann-sofie.oberg@statskontoret.se](mailto:ann-sofie.oberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 88, 072-205 26 37](tel:+4686904388,0722052637)

Senast uppdaterad: 2021-09-10
# Prognosuppföljning 2020

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2021:25

### Publiceringsdatum

2021-05-12

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/19bc79cdb68848459987e541c8fbe41b/esv-2021-25-prognosuppfoljning-2020.pdf?v=8d9155530840e00)

Enligt regleringsbrevet ska ESV redovisa och kommentera precisionen i myndighetens prognoser och analysera avvikelser.

Svensk ekonomi påverkades kraftigt av coronapandemin under 2020. Innan pandemin bröt ut överskattades av naturliga skäl BNP-tillväxten och skatteintäkterna samtidigt som utgifterna underskattades. När pandemin brutit ut överskattades i stället effekterna, som mest under våren 2020. Det har varit ovanligt svårt att jämföra prognoserna mellan olika prognosmakare, eftersom prognoserna har publicerats vid olika tidpunkter. Alla prognosmakare har dock följt ungefär samma mönster där effekterna av pandemin överskattades under våren medan de flesta höjde prognoserna för BNP och sparandet under hösten 2020.

ESV:s och regeringens prognoser för skatteintäkterna följde i stort sett samma mönster. Både vi och regeringen räknade med att pandemin skulle få större effekter på skatteintäkterna än vad som blev fallet. Både ESV och regeringen höjde prognoserna för utgifterna i takt med att det tillkom ändringsbudgetar under 2020. Prognoserna höjdes dock för mycket och under hösten överskattade både ESV och regeringen utgifterna. ESV överskattade dock effekterna av vissa av stöden i betydligt mindre utsträckning än vad regeringen gjorde.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Kira Bergheden
* [Kira.Bergheden@statskontoret.se](mailto:Kira.Bergheden@statskontoret.se)
* [08-690 44 57](tel:+4686904457)

Senast uppdaterad: 2021-05-12
# Prognos november 2021 Statens budget och de offentliga finanserna

## Prognos

### Rapportnummer

ESV 2021:41

### Publiceringsdatum

2021-11-17

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/c8d0a1c5597c4f2f980e51f28468d9ac/prognos-november-2021.pdf?v=8d9a9af34369880)

### Kompletterande filer

* [Prognostabeller november 2021](/contentassets/c8d0a1c5597c4f2f980e51f28468d9ac/prognostabeller-november-2021.xlsx?v=8d9a9ad824a9c80)
* [Detaljerade tabeller november 2021](/contentassets/c8d0a1c5597c4f2f980e51f28468d9ac/detaljerade-tabeller-statens-budget-november-2021.xlsx?v=8d9a9ad870f5080)

Tillväxten i ekonomin är hög för närvarande och BNP ökar med 4,0 procent i år. Nästa år blir tillväxten fortsatt stark, även om den successivt mattas av under året. Underskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande uppgår till nära 50 miljarder kronor i år och blir nästan lika stort nästa år. Det strukturella sparandet beräknas visa ett underskott på runt 1 procent av BNP tre år i följd. Samtidigt är Maastrichtskulden lägre än målnivån för skuldankaret 2022 och de offentliga finanserna är starka i grunden.

ESV:s prognos beaktar den aviserade politiken i budgetpropositionen för 2022 och i de ändringsbudgetar som presenterats under 2021.

## Kontakt

![Ann-Sofie Öberg](/contentassets/5a0b6cf12eff47f286a3cd59480e8769/ann-sofie.jpg?v=8db449eb4afd180)

* Bitr. prognoschef
* Ann-Sofie Öberg
* [ann-sofie.oberg@statskontoret.se](mailto:ann-sofie.oberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 88, 072-205 26 37](tel:+4686904388,0722052637)

Senast uppdaterad: 2021-11-17
# Prognos juni 2021 Statens budget och de offentliga finanserna

## Prognos

### Rapportnummer

ESV 2021:30

### Publiceringsdatum

2021-06-22

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/d1997d41d332417caa8938104cdf8978/prognos-juni-2021.pdf?v=8d935a0287dac00)

### Kompletterande filer

* [Prognostabeller juni 2021](/contentassets/d1997d41d332417caa8938104cdf8978/prognostabeller-juni-2021.xlsx?v=8d9355dbd12ea80)
* [Detaljerade tabeller juni 2021](/contentassets/d1997d41d332417caa8938104cdf8978/detaljerade-tabeller-statens-budget-juni-2021.xlsx?v=8d9355db7b5a000)

Starka indikatorer, högt sparande bland hushållen, expansiv finans- och penningpolitik och lättade restriktioner när fler och fler blir vaccinerade, talar för en stark återhämtning under 2021. BNP ökar med 4,1 procent i år. Omfattande utgiftsökningar och skattesänkningar leder dock till att underskottet i de offentliga finanserna blir ungefär lika stort i år som förra året, trots en stark tillväxt i ekonomin. Underskottet uppgår till 150 miljarder kronor (-2,8 procent) i år.

Ekonomistyrningsverkets prognos baseras på beslutade och aviserade reformförslag per den 8 juni, vilket innebär att samtliga förslag som presenterats i den åttonde extra ändringsbudgeten inte har beaktats.

## Kontakt

![Ann-Sofie Öberg](/contentassets/5a0b6cf12eff47f286a3cd59480e8769/ann-sofie.jpg?v=8db449eb4afd180)

* Bitr. prognoschef
* Ann-Sofie Öberg
* [ann-sofie.oberg@statskontoret.se](mailto:ann-sofie.oberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 88, 072-205 26 37](tel:+4686904388,0722052637)

Senast uppdaterad: 2021-06-22
# Prisnivå för samhällsinvesteringar i myndigheternas budgetunderlag

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2021:42

### Publiceringsdatum

2021-11-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/4439158892334984a24d242239075167/2021-42-prisniva-for-samhallsinvesteringar-i-myndigheternas-budgetunderlag.pdf?v=8d9a8e647316600)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har på uppdrag av regeringen utrett förutsättningarna för att berörda myndigheter ska kunna lämna uppgifter om så kallade samhällsinvesteringar i löpande priser, i stället för i prisnivån för det år då budgetunderlaget lämnas. ESV har också gjort en motsvarande bedömning av beställningsbemyndiganden för de anslag som används för att finansiera dessa investeringar.

ESV föreslår bland annat att de berörda myndigheterna ska lämna sina investeringsplaner med utgångspunkt i den förväntade prisnivån för det år då investeringarna ska genomföras.

ESV föreslår också att regeringen anger planeringsförutsättningarna för de berörda myndigheterna i regleringsbreven eller genom informationssystemet Hermes.

För beställningsbemyndiganden föreslår ESV att åtaganden som avser beställningar av varor eller tjänster ska redovisas till förväntad prisnivå.

ESV:s föreskrifter och allmänna råd till förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag bör förtydligas när det gäller hur myndigheter ska följa upp och kommentera förändringar av investeringsplanerna och avvikelser från investeringsbudget.

ESV anser även att regeringen bör överväga att ändra förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag i syfte att klargöra vilka prisnivåer som bör gälla generellt vid upprättande av budgetunderlag.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Jerker Jonsson
* [jerker.jonsson@statskontoret.se](mailto:jerker.jonsson@statskontoret.se)
* [08-690 43 98](tel:+4686904398)

Senast uppdaterad: 2021-11-16
# Prognos mars 2021 Statens budget och de offentliga finanserna

## Prognos

### Rapportnummer

2021:15

### Publiceringsdatum

2021-03-25

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/551230b0a5d7478988240b274b938a6a/prognos-mars-2021.pdf?v=8d8f42ee45e8d80)

### Kompletterande filer

* [Prognostabeller mars 2021](/contentassets/551230b0a5d7478988240b274b938a6a/prognostabeller-mars-2021.xlsx?v=8d8ef6791389680)
* [Detaljerade tabeller statens budget mars 2021](/contentassets/551230b0a5d7478988240b274b938a6a/detaljerade-tabeller-statens-budget-mars-2021.xlsx?v=8d8ef67a3b2d000)

Återhämtningen i ekonomin tar fart igen under de kommande månaderna och BNP ökar med 4,0 procent i år. Fortsatt höga utgifter och ytterligare skattesänkningar leder dock till att underskottet i det offentliga sparandet blir lika stort i år som förra året. Underskottet uppgår till 166 miljarder kronor (3,2 procent av BNP).

Ekonomistyrningsverkets prognos beaktar förslagen i de fem ändringsbudgetar som presenterats av regeringen under 2021.

## Kontakt

![Ann-Sofie Öberg](/contentassets/5a0b6cf12eff47f286a3cd59480e8769/ann-sofie.jpg?v=8db449eb4afd180)

* Bitr. prognoschef
* Ann-Sofie Öberg
* [ann-sofie.oberg@statskontoret.se](mailto:ann-sofie.oberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 88, 072-205 26 37](tel:+4686904388,0722052637)

Senast uppdaterad: 2021-03-25
# Perspektiv på omprövning

Statskontoret lyfter i skriften frågan om varför statliga åtaganden regelbundet behöver omprövas. Omprövning innebär att ifrågasätta och hitta alternativ både vad gäller frågan om vad staten fördelar resurser till och hur resurserna används. Genom skriften vill vi förmedla några perspektiv som vi menar är viktiga för att kunna få till en mer systematisk och regelbunden diskussion om omprövning i förvaltningen.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 43

### Publiceringsdatum

2021-12-16

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/perspektiv-pa-omprovning/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2021/oos-43---utskriftsversion.pdf?v=8dbd4a6cce0c780)

Ofta kommer omprövning till stånd till följd av någon form av kris, stora omvärldsförändringar eller genom ett starkt politiskt tryck. Men med tanke på de många samhällsutmaningar som staten står inför menar vi att det är viktigt att diskutera frågor om det statliga åtagandet regelbundet och systematiskt. I skriften presenterar vi några idéer om hur sådan omprövning kan komma till stånd i praktiken.

Statskontoret menar exempelvis att de olika myndigheternas uppgifter behöver relateras till hela det statliga åtagandet, och inte enbart till behoven inom ett enskilt utgiftsområde. Ett sätt att åstadkomma en mer systematisk omprövning är att regelmässigt pröva nya åtaganden efter en viss tid. Befintliga uppgifter kan omprövas genom att ställa dem i relation till de ursprungliga motiven för det statliga åtagandet.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Susanne Johansson
* [susanne.johansson@statskontoret.se](mailto:susanne.johansson@statskontoret.se)
* [076-877 47 79](tel:+46768774779)

Senast uppdaterad: 2023-10-24
# Praktik i staten – En fördjupad uppföljning

Statskontoret har på regeringens uppdrag följt upp myndigheternas arbete med satsningen Praktik i staten. Mellan 2016 och 2020 har drygt 200 myndigheter haft i uppdrag att för praktik ta emot nyanlända personer och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Regeringen har nu förlängt uppdragen till och med 2023.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2021-04-30

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/praktik-i-staten--en-fordjupad-uppfoljning/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2021/pm-2016_29_5-2016_33_5---utskriftsversion.pdf?v=8dbf1333a7db480)

Satsningen har inte uppnått regeringens mål om att myndigheterna ska ta emot minst 1 000 praktikanter ur varje målgrupp i genomsnitt per år. Myndigheterna har under hela perioden 2016–2020 tagit emot ungefär 3 000 nyanlända praktikanter och 1 000 praktikanter med funktionsnedsättning, vilket är lägre än målet på totalt 10 000 praktikanter under perioden. Uppföljningen visar också att myndigheterna har tagit emot färre praktikanter för varje år under hela perioden.

Statskontorets uppföljning visar att bland de främsta hindren för att myndigheter ska ta emot praktikanter är att många myndigheter har haft svårt att hitta lämpliga arbetsuppgifter och avsätta resurser för uppdragen. Statskontoret drar också ett antal slutsatser som regeringen och myndigheterna kan ta hjälp av i det fortsatta arbetet med satsningen.

Senast uppdaterad: 2023-11-29
# Organiseringen av den internationella adoptionsverksamheten

Statskontoret har sett över organiseringen av den internationella adoptionsverksamheten i Sverige och övervägt om organiseringen bör förändras.

## Utredning

### Rapportnummer

2021:1

### Publiceringsdatum

2021-01-29

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/organiseringen-av-den-internationella-adoptionsverksamheten/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2021/2021_1---utskriftsversion.pdf?v=8dbf0e58a358f00)

I dag delar kommuner, ideella föreningar och staten på ansvaret för internationella adoptioner. Kommuner utreder, ideella föreningar förmedlar och staten utövar tillsyn.

Statskontoret bedömer att nuvarande organisering är ändamålsenlig och ger bäst förutsättningar för att säkerställa barnrättsperspektivet och rättssäkerheten i den internationella adoptionsverksamheten. Andra organiseringsalternativ, som att staten övertar förmedlingsansvaret, skulle tillgodose rättssäkerheten och barnrättsperspektivet i lägre utsträckning samtidigt som kostnaderna för verksamheten skulle bli högre.

Internationella adoptioner har efter hand blivit allt mer säkra och trygga, både för barnen och för de som adopterar. Samtidigt finns det vissa risker med adoptionsverksamheten. Det är svårt att fullt ut garantera rättssäkerheten och barnrättsperspektivet i varje enskilt adoptionsfall. Förmedlingarna riskerar också avveckling om antalet adoptioner fortsätter att minska. Statskontoret bedömer därför att det finns ett utrymme för alla inblandade aktörer att ytterligare förbättra sitt arbete. Statskontoret lämnar bland annat förslag på hur kommunerna kan förbättra sina medgivandeutredningar och hur tillsynsmyndigheten MFoF kan förbättra sin tillsyn.

Senast uppdaterad: 2023-11-29
# Kommunernas mottagande av nyanlända

Statskontorets kartläggning av kommunernas verksamhet för att ta emot nyanlända visar att det oftast är socialnämnden eller kommunstyrelsen som har det övergripande organisatoriska ansvaret. Kommunernas verksamhet avser främst insatser som de är skyldiga att erbjuda, såsom svenska för invandrare (sfi), samhällsorientering och stödinsatser för nyanlända elever. Kartläggningen visar också att de flesta kommunerna erbjuder insatser efter de nyanländas individuella behov snarare än utifrån vilken kategori som de nyanlända tillhör.

## Utredning

### Rapportnummer

2021:6

### Publiceringsdatum

2021-03-29

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/kommunernas-mottagande-av-nyanlanda/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2021/2021_6---utskriftsversion.pdf?v=8dbf0e681918880)

Statskontoret bedömer att kunskaperna om insatsernas betydelse för de nyanländas integration skulle kunna öka genom att en enhetlig och heltäckande statistik togs fram för att underlätta uppföljningen av deltagandet i kommunala insatser för nyanlända.

Kommunerna är ålagda att ta emot nyanlända för bosättning efter anvisning från Migrationsverket och tar därtill emot nyanlända som ordnar bosättning på egen hand, anhöriga till redan bosatta samt ensamkommande barn. Staten ersätter kommunerna för kostnader för mottagandet genom i första hand en schablonersättning per mottagen nyanländ.

Senast uppdaterad: 2023-11-29
# Internrevision och intern styrning och kontroll 2021 Redovisning över den statliga internrevisionen och myndigheternas interna styrning och kontroll under 2020

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2021:14

### Publiceringsdatum

2021-03-30

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/b05edf0ab21f4034bc2f8d0bb348c1b2/esv-2021-14-internrevision-och-intern-styrning-och-kontroll-2021.pdf?v=8d8f356865e7700)

Ekonomistyrningsverket lämnar årligen en rapport om den statliga internrevisionen och myndigheternas interna styrning och kontroll till regeringen. Denna redovisning avser 2020.

ESV bedömer att den interna styrningen och kontrollen är betryggande. Den statliga internrevisionen fungerar väl och är till nytta för myndighetsledningen. Myndighetsledningarna har fortsatt i mycket hög utsträckning beslutat om åtgärder med anledning av internrevisionens rekommendationer.

Senast uppdaterad: 2021-03-30
# Ekonomisk styrning i staten

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2021:19

### Publiceringsdatum

2021-04-28

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/d982324f80284d6db9bcfca8de92822c/esv-2021-19-ekonomisk-styrning-i-staten.pdf?v=8d90a4303a70580)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har på uppdrag av regeringen tagit fram en rapport om den ekonomiska styrningen i staten, som redovisar vad den omfattar, hur den har utvecklats över tid samt vilka utmaningar den står inför. Rapporten ska vara en kunskapskälla och ett diskussionsunderlag som utgår från myndigheternas, regeringens och riksdagens perspektiv.

Enligt uppdraget består den ekonomiska styrningen av fyra delar: resultatstyrning, finansiell styrning, intern styrning och kontroll samt internrevision. Denna styrning har utvecklats i ett sammanhang där följande förändringar i statsförvaltningen har varit särskilt viktiga för den samlade utvecklingen:

* Ökat fokus på effektivitet, god hushållning och resultat i den statliga budgetprocessen.
* Delegering och decentraliseringen av ansvar och befogenheter.
* Ökat fokus på uppföljning och redovisning av resultat.

ESV drar slutsatsen att den ekonomiska styrningen som helhet är omfattande men motiverad. ESV:s analys visar också att styrningen fungerar bra överlag och att den är accepterad i statsförvaltningen.

ESV har även identifierat ett antal utmaningar som kan fungera som en grund för den fortsatta utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten.

I denna rapport finns en kortare analys av hur regeringens tillämpning av resultatstyrning har förändrats och utvecklats över tid. I [en kompletterande rapport (ESV 2021:18)](/link/a444707184a94f9ba0262232a66d34c2.aspx) redovisas en mer omfattande analys av denna studie.

## Kontakt

![Karolina Larfors](/contentassets/49ebe224831244ddaf23610ded7f3925/karolina-l.jpg?v=8d52a9db21d7420)

* Utredare
* Karolina Larfors
* [karolina.larfors@statskontoret.se](mailto:karolina.larfors@statskontoret.se)
* [08-690 43 55](tel:+4686904355)

Senast uppdaterad: 2021-04-28
# God förvaltningskultur i praktiken

Statskontoret har undersökt hur myndigheterna arbetar för att uppnå en god förvaltningskultur och vilka utmaningar som myndigheterna ställs inför i det arbetet. Enligt Statskontorets samlade erfarenhet är faktorerna samsyn om uppdraget, intern styrning, ledarskap och medarbetarskap samt utbildning och fortbildning centrala i arbetet.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 42

### Publiceringsdatum

2021-01-22

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/god-forvaltningskultur-i-praktiken/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2021/oos-42---utskriftsversion.pdf?v=8dbd4a6f00b7700)

Vår studie visar att myndigheterna använder diskussioner mellan ledning och medarbetare för att skapa samsyn om uppdraget. De använder även verksamhetens organisation som verktyg för att skapa enhetlighet i verksamheten. Men det kan vara en svår balansgång att hitta en organisations- och styrmodell som leder till ökad samsyn, enhetlighet eller samarbete.

Myndigheterna använder också interna styrdokument för att skapa en god förvaltningskultur. Men för att interna styrdokument ska kunna bidra till en god förvaltningskultur måste de vara välkända, lättillgängliga, enkla att förstå samt anpassade till den specifika verksamheten.

Vår studie visar också att en god förvaltningskultur måste vara en integrerad del av ledarskapet. Närvarande chefer som kan stötta medarbetare i deras arbete har också bättre förutsättningar att motverka korruption. En av våra lärdomar är att chefer behöver tid och kunskap för att kunna vara närvarande.

Den fjärde faktorn är att såväl medarbetare som chefer behöver kunskap om förutsättningarna för att arbeta i en statlig myndighet. Myndigheterna har ofta information om den statliga värdegrunden i sina introduktionsutbildningar. Men det är inte säkert att kvaliteten på dessa motsvarar behoven i staten, och fortbildning inom detta område är ovanligt.

Senast uppdaterad: 2023-10-24
# En utvärdering av systemet för spårbarhet av vissa fiskeri- och vattenbruksprodukter

Statskontoret har utvärderat det svenska systemet för spårbarhet av fiskeri- och vattenbruksprodukter. Systemet är en databas som har tagits fram av Havs- och vattenmyndigheten (HaV), som ett led i att uppfylla bestämmelser om spårbarhet i EU:s fiskerikontrollförordning (förordning nr 1224/2009).

## Utredning

### Rapportnummer

2021:12

### Publiceringsdatum

2021-09-28

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/en-utvardering-av-systemet-for-sparbarhet-av-vissa-fiskeri--och-vattenbruksprodukter/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2021/2021_12---utskriftsversion.pdf?v=8dbf0f1a808f100)

Vår övergripande slutsats är att spårbarhetssystemet inte är ändamålsenligt i förhållande till dess syfte. HaV:s ambitioner om en automatiserad, smidig lösning för att möta fiskerikontrollförordningens krav har inte infriats. Systemet kräver en hel del manuell hantering, men säkerställer ändå inte att kraven på spårbarhet uppfylls. Därtill medför spårbarhetssystemet onödigt krångel för företagen samtidigt som det i vissa delar inte fungerar ihop med branschens standarder.

Statskontoret föreslår att spårbarhetssystemet endast ska vara obligatoriskt i första delen av spårbarhetskedjan, mellan landning och första försäljning. Här kan det göra mest nytta ur ett miljöhänseende. Vi föreslår också att regeringen ger HaV och Livsmedelsverket i uppdrag att i dialog med branschen ta fram förslag på hur spårbarhetskraven kan uppfyllas. Ansvarsfördelningen mellan HaV och myndigheter inom livsmedelskontrollen behöver också förtydligas och myndigheterna behöver utveckla en rutin för informationsöverföring.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Nejra Wiklund
* [nejra.wiklund@statskontoret.se](mailto:nejra.wiklund@statskontoret.se)
* [076-877 46 23](tel:+46768774623)

Senast uppdaterad: 2024-05-23
# En översyn av Jordbruksverkets förvaltningsanslag och hantering av EU-stöd

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2021:11

### Publiceringsdatum

2021-03-01

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/027e64a47bea4d3180d13057014f92ee/esv-2021-en-oversyn-av-jordbruksverkets-forvaltningsanslag-och-hantering-av-eu-stod.pdf?v=8d8dc8f89027980)

Denna rapport är ESV:s avrapportering för regeringsuppdraget att se över Jordbruksverkets ekonomiadministrativa processer och rutiner, med fokus på anslagshantering och prognoser för utbetalningar av EU stöd.

I rapporten lämnar ESV förslag som kan bidra till en mer ändamålsenlig styrning, uppföljning och återrapportering till regeringen, med tydligare samband mellan myndighetens ekonomi och verksamhet.

Sammanfattningsvis föreslår ESV att Jordbruksverket behöver införa en mer aktiv ekonomi- och it-styrning samt lämna tydligare underlag till regeringen. Samtidigt bör regeringens finansiella styrning av myndigheten bli mer stabil och långsiktig.

Senast uppdaterad: 2021-03-01
# En analys av organisationsstrukturen för museimyndigheterna

Statskontoret har analyserat museimyndigheternas organisationsstruktur. Vi har analyserat resultat och lärdomar av ett urval av tidigare organisationsförändringar, för- och nackdelar med den nuvarande organisationsstrukturen, och om organisations­förändringarna har gett museimyndigheterna bättre förutsättningar att verka som fria kunskaps­institutioner.

## Utredning

### Rapportnummer

2021:15

### Publiceringsdatum

2021-11-26

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/en-analys-av-organisationsstrukturen-for-museimyndigheterna/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2021/2021_15---utskrifsversion.pdf?v=8dbf0f257de5e80)

Vi föreslår att regeringen ska ta fram tydliga mål som ger en långsiktig strategisk viljeinriktning för det statliga museiområdet. Vi bedömer att sådana långsiktiga mål skulle underlätta för regeringen att styra det statliga museiområdet och för museimyndigheterna att prioritera inom sina verksamheter.

Vår analys visar att regeringens förberedelser inför omstruktureringar inom museiområdet ofta har varit otillräckliga. Vi bedömer att detta har lett till att utmaningarna i förändringsarbetet har blivit större än de annars hade behövt vara. Vi föreslår hur regeringen bättre kan förbereda och följa upp eventuella framtida omstruktureringar.

Museimyndigheterna genomför snabbt aktiviteter i linje med regeringens syfte med förändringarna i organisationsstrukturen. I vissa fall har det försämrat måluppfyllelsen för delar av verksamheten under en period vid förändringen.

Det finns för- och nackdelar med alla organisationsstrukturer och det är svårt att hålla isär dessa från andra aspekter som kan påverka myndighetens resultat. Vi kan konstatera att det inte finns något optimalt antal museer i en myndighet.

Vi har inte kunnat se att förändringar i organisationsstrukturen påverkar museimyndigheternas förutsättningar att verka som fria kunskapsinstitutioner.

De myndigheter som har ingått i vår analys av omstruktureringar är ArkDes, Moderna museet, Statens historiska museer, Statens maritima och transporthistoriska museer, Statens museer för världskultur och Statens musikverk.

Senast uppdaterad: 2024-05-23
# Finansiell styrning av Trafikverket Slutrapport

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2021:21

### Publiceringsdatum

2021-04-19

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/03f846c3b1944f27b285b6bd275ca98c/esv-2021-21-finansiell-styrning-av-trafikverket-slutrapport.pdf?v=8d90345fe143600)

Rapporten är slutredovisningen av Ekonomistyrningsverkets (ESV:s) regeringsuppdrag om att göra en översyn av den finansiella styrningen av Trafikverket. I rapporten lämnar ESV ett antal förslag för hur regeringens styrning och uppföljning kan utvecklas. Förslagen bygger vidare på [ESV:s delrapport](/link/c0f7904be26d4911ba967f2a1093206e.aspx) med förslag på att förändra Trafikverkets anslagsstyrning, utveckla myndighetens investeringsplan och integrera den med nationella planen för transportinfrastruktur.

ESV föreslår bland annat att Trafikverkets investeringsplan utvecklas genom att utöka planen från att innehålla den statliga transportinfrastruktur som Trafikverket förvaltar till att omfatta hela den nationella transportinfrastruktur som Trafikverket finansierar, och som regeringen styr genom nationella och regionala planer. Därutöver föreslår ESV att investeringsplanen utökas med utgifter för underhåll och att objektstrukturen anpassas till detaljnivån i regeringens beslut om nationell plan. ESV anser också att uppföljningen av Trafikverket behöver utvecklas för att ge regeringen en förstärkt uppföljning av investeringar i transportinfrastruktur.

Senast uppdaterad: 2021-04-19
# EA-uppföljning 2020 Uppföljning av myndigheternas efterlevnad av det ekonomiadministrativa regelverket

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2021:1

### Publiceringsdatum

2021-04-22

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/de1c0925ed4f4bdda74b1cc45166d54a/esv-2021-1-ea-uppfoljning-2020.pdf?v=8d9a9e97e3c7000)

Resultatet av Ekonomistyrningsverkets ekonomiadministrativa uppföljning för 2020 visar att myndigheterna fortsätter att följa de ekonomiadministrativa bestämmelserna väl. Vissa områden har dock mer omfattande avvikelser från reglerna: statliga fodringar, e-beställningar och att lämna hyresavtal till ESV i tid.

ESV ser även en förbättringspotential inom andra områden, exempelvis för redovisning av ansvarsförbindelser i årsredovisningarna, hantering av beställningsbemyndiganden, betalning av indragna anslagsmedel och rapportering på S-koder.

## Kontakt

![Anna Kindberg](/contentassets/8880179c27a745b5b0f159696127f75b/anna-k.jpg?v=8db449dac0acb80)

* Utredare
* Anna Kindberg
* [anna.kindberg@statskontoret.se](mailto:anna.kindberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 33](tel:+4686904333)

Senast uppdaterad: 2021-04-22
# Behovet av internrevision En ändamålsenlig och samordnad statlig internrevision

### Rapportnummer

ESV 2021:4

### Publiceringsdatum

2021-02-01

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/03fd75c88f0c421d9724a16d7db16c0d/esv-2021-4-behovet-av-internrevision.pdf?v=8d8c475e24f7100)

Med denna rapport redovisar vi ESV:s uppdrag i regleringsbrevet för 2020 som bland annat omfattar att utreda om urvalet av de myndigheter som i dag ska följa internrevisionsförordningen (2006:1228) är ändamålsenligt.

ESV bedömer att det inte är ett fullt ändamålsenligt urval av myndigheter som omfattas av internrevisionsförordningen. ESV föreslår därför att regeringen bör justera urvalet med utgångspunkt i ledningsform och omsättning.

ESV föreslår också att kravet på att internrevisionen ska ledas av en chef som är anställd i myndigheten bör omformuleras till att internrevisionen ska ledas av en chef som är anställd i en myndighet som ska följa internrevisionsförordningen. Därmed kan myndigheter samordna internrevisionen med varandra om de bedömer att det finns ett sådant behov.

Vidare bör all granskning av EU-medel som omfattar regional- och socialfonden organiseras med en internrevision. ESV föreslår att Tillväxtverket får ett utökat ansvar för en sådan internrevision.

Senast uppdaterad: 2021-02-01
# Avgifter 2020 Om avgiftsbelagd verksamhet i staten

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2021:22

### Publiceringsdatum

2021-04-28

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/d2b52f6a93dc44128276f4fa1240d7f8/esv-2021-22-avgifter-2020.pdf?v=8d90a3adbb3a400)

### Kompletterande filer

* [Tabeller till Avgifter 2020](/contentassets/d2b52f6a93dc44128276f4fa1240d7f8/tabeller-till-avgifter-2020.xlsx?v=8d90a3bc4c18180)

ESV sammanställer årligen en avgiftsrapport för att ge regeringen en överblick av den avgiftsbelagda verksamheten i staten. Rapporten beskriver ekonomiska förhållanden för statlig verksamhet som helt eller delvis finansieras med avgifter. Redovisningen baseras på uppgifter som myndigheterna rapporterat till ESV.

De totala intäkterna i statens avgiftsbelagda verksamhet uppgick till 68 miljarder kronor för 2020, vilket är en minskning med 5 miljarder kronor jämfört med 2019. Det beror främst på att de utomstatliga avgifterna minskade, delvis med anledning av coronapandemin.

## Kontakt

![Thea Palm](/contentassets/c3d14c3d81894240a5859dab16ef3b79/thea.jpg?v=8db449e318e7b80)

* Utredare
* Thea Palm
* [thea.palm@statskontoret.se](mailto:thea.palm@statskontoret.se)
* [073-096 27 85](tel:+46730962785)

Senast uppdaterad: 2021-04-28
# Den statliga sektorn 2020

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2021:20

### Publiceringsdatum

2021-06-23

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/2b8327099d19404b956a25abb8855974/esv-2021-20-den-statliga-sektorn-2020.pdf?v=8d9365f026b1100)

### Kompletterande filer

* [Tabellbilaga Statliga bolag 2020](/contentassets/2b8327099d19404b956a25abb8855974/tabellbilaga-statliga-bolag-2020.pdf?v=8d93660de103400)

Den statliga sektorns nettoförmögenhet för 2020 blev 1 818 miljarder kronor, efter att inomstatliga mellanhavanden eliminerats. Det är en minskning med 18 miljarder kronor jämfört med 2019. Det visar Ekonomistyrningsverkets sammanställning av den statliga sektorn samlade tillgångar, skulder och kapital.

Denna årliga sammanställning publiceras endast på esv.se och redogör för den statliga sektorns nettoförmögenhet (skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde). Rapporten ger en översiktlig bild av samtliga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över: de statliga myndigheterna, affärsverken och bolagen, AP-fonderna, Riksbanken samt Allmänna arvsfonden.

Senast uppdaterad: 2021-06-23
# Arbetsmiljöverkets interna styrning och tillsynens effektivitet efter resursförstärkningen

Statskontoret har på regeringens uppdrag analyserat Arbetsmiljöverkets tillsyn, interna styrning och uppföljning samt myndighetens samråd med arbetsmarknadens parter.

## Utredning

### Rapportnummer

2021:7

### Publiceringsdatum

2021-04-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/arbetsmiljoverkets-interna-styrning-och-tillsynens-effektivitet-efter-resursforstarkningen/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2021/2021_7---utskriftsversion.pdf?v=8dbf0e6c3baca00)

Statskontoret bedömer att Arbetsmiljöverket har förstärkt sin tillsynsverksamhet på det sätt som regeringen förväntade sig med de höjda anslagen till myndigheten 2015–2018. Tillsynen har sedan dess också blivit effektivare. Arbetsmiljöverket har förbättrat sin interna styrning sedan Statskontoret analyserade myndigheten 2014. Däremot analyserar myndigheten fortfarande sina resultat och kostnader i för liten utsträckning. Det ger regeringen sämre möjligheter att bedöma verksamheten. Myndigheten har också gjort flera insatser för att förbättra samråden med arbetsmarknadens parter, men kan göra mer.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Registrator
* [registrator@statskontoret.se](mailto:registrator@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2024-11-08
# Automatisk budgetförstärkning – ABF Förändring av det konjunkturjusterade sparandet vid oförändrade regler

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2021:43

### Publiceringsdatum

2021-12-10

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/a6dff4b6c7024de2b31bb352fad5989a/2021-43-automatisk-budgetforstarkningabf.pdf?v=8d9bbc08b9be300)

Analysen visar hur de offentliga finanserna vid oförändrade regler stärks över tid. Den årliga förstärkningen beror framför allt på reglerna för uppräkningen av de statliga anslagen. Effekten uppgår till 0,37 procent av BNP årligen, vilket motsvarar närmare 20 miljarder kronor.

För att effekten skall realiseras krävs emellertid att den uppskattade trendmässiga BNP-tillväxten nås. Om BNP växer långsammare blir effekten mindre eller uteblir.
I jämförelse med den beräkning som ESV redovisade 2013 är uppskattningen nu något lägre.

Senast uppdaterad: 2021-12-10
# Myndigheternas förvaltning av stöd för att lindra effekterna av det nya coronaviruset

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2021:39

### Publiceringsdatum

2021-10-18

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/e45cc51417904f4ba203c3751f72466a/2021-39-myndigheternas-forvaltning-av-stod-for-att-lindra-effekterna-av-det-nya-coronaviruset.pdf?v=8d992486e920600)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har på regeringens uppdrag följt upp hur de stöd som har införts eller förändrats med anledning av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 förvaltas hos de myndigheter som betalar ut stöden.

ESV bedömer att myndigheterna har förvaltat stöden väl utifrån rådande omständigheter. De har haft en begränsad tid på sig att ställa om verksamheten för att hantera stöden, men har beaktat kraven som ställs på förvaltningen, balanserat mål och risker kopplat till hanteringen och gett målgrupperna tillgång till stöden.

För att klara den snabba förändringen har myndigheterna frångått det traditionella sättet att arbeta med planering och uppföljning. I stället har de arbetat situationsanpassat med agila och iterativa besluts- och utvecklingsprocesser. Myndigheterna har också samverkat och hjälpt varandra i genomförandet.

## Kontakt

![Patrick Freedman](/contentassets/b0adb63093b849ca88c4c6fd5134ed1b/patrick.jpg?v=8db449e7d412500)

* Utredare
* Patrick Freedman
* [patrick.freedman@statskontoret.se](mailto:patrick.freedman@statskontoret.se)
* [08-690 44 29](tel:+4686904429)

Senast uppdaterad: 2021-10-18