# Svag konjunktur ger ett stort underskott i de offentliga finanserna

2025-06-18 | Pressmeddelande

Den offentliga sektorns finansiella sparande visar ett stort underskott i år. Sparandet försämras i staten, men stärks i kommunsektorn. Det strukturella sparandet ligger på gränsen för en tydlig avvikelse. Den offentliga skulden är i linje med skuldankaret i år, men blir lägre kommande år. Det framgår av Ekonomistyrningsverkets nya prognos.

Konjunkturen i Sverige påverkas av det turbulenta omvärldsläget och är fortfarande svag. Arbetslösheten ligger kvar på en hög nivå i år, men sjunker tillbaka nästa år när BNP växer starkt. Inflationen överstiger tillfälligt målet på 2 procent i år.

Framför allt lågkonjunkturen, men även olika skattesänkningar, bidrar till att skatteintäkterna ökar långsamt i år. Utgifterna i staten ökar samtidigt förhållandevis snabbt. Det beror på stora utgiftsökningar inom framför allt försvaret, rättsväsendet och kommunikationer.

De samlade inkomsterna ökar trots allt mer än utgifterna, vilket gör att det finansiella sparandet i offentlig sektor förstärks med 6 miljarder kronor i år till ett underskott på 90 miljarder kronor. Nästa år stärks sparandet markant, när aktiviteten i ekonomin tilltar och utgifterna ökar långsammare. Underskottet i de offentliga finanserna blir då 24 miljarder kronor.

– De offentliga finanserna visar fortsatt ett stort underskott i år, även om det stärks något. Det är kommunsektorn som står för förstärkningen som en följd av lägre pensionskostnader, medan sparandet försämras i staten, säger Ann-Sofie Öberg, biträdande prognoschef på ESV.

Budgetsaldot visar ett underskott på 94 miljarder kronor i år och 35 miljarder kronor nästa år. Det är i stort sett det samma som underskottet i statens finansiella sparande.

Det strukturella sparandet ligger på gränsen till en tydlig avvikelse från målnivån för överskottsmålet i år. Nästa år stärks sparandet men är fortfarande lägre än målnivån.

Maastrichtskulden ligger i linje med skuldankaret i år, men sjunker kommande år. Skulden ligger inom toleransintervallet samtliga prognosår.

## Prognosen i siffror

| **Vissa nyckeltal** | **2024** | **2025** | **2026** |
| --- | --- | --- | --- |
| **BNP – procentuell utveckling** Fasta priser, kalenderkorrigerad | 1,0 | 1,5 | 2,4 |
| **Arbetslöshet – procent av arbetskraften** | 8,4 | 8,7 | 8,0 |
| **Finansiellt sparande – miljarder kronor** Offentliga sektorn | -96 | -90 | -24 |
| **Finansiellt sparande – procent av BNP** Offentliga sektorn | -1,5 | -1,4 | -0,3 |
| **Strukturellt sparande – procent av potentiell BNP** Offentliga sektorn | 0,1 | -0,2 | 0,1 |
| **Budgetsaldo – miljarder kronor** | -104 | -94 | -35 |
| **Maastrichtskuld – procent av BNP** | 33,8 | 35,2 | 34,4 |
| **Marginal till utgiftstaket – miljarder kronor** | 61 | 77 | 96 |

## Presentation av prognosen

*ESV:s utredare Martin Nilsson Öst summerar prognosen.*

Textbeskrivning av innehållet i filmen

ESV:s utredare Martin Nilsson Öst presenterar prognosen utifrån ett antal diagram och tabeller som visas i bild.

Martin Nilsson Öst berättar:

Hej och välkomna till den här webbsändningen där jag kommer att presentera ESV:s juniprognos som publiceras idag den 18e juni. Jag heter Martin Nilsson Öst och vi som gjort den här prognosen jobbar på enheten för analys och prognos här på ESV.

Vi tar avstamp i vår makroekonomiska bedömning och kikar på tillståndet i svensk ekonomi.

I slutet av förra året såg vi en ljusning i ekonomin men i inledningen av 2025 minskade BNP. Den amerikanska administrationens oklara besked om tullar med finansiell turbulens som följd, har skapat stor osäkerhet bland hushåll och företag – och därmed lagt sordin på framtidsförväntningarna.

BNP växer med 1,5 procent i år men det drivs till stor del av att exporten var tillfälligt hög i början av året, alltså innan de högre tullarna trädde i kraft. Den underliggande tillväxten är svag. Nästa år ökar BNP med 2,4 procent, vilket är en stark tillväxt.

Den svaga ekonomiska utvecklingen gör att vi räknar med att Riksbanken sänker räntan ytterligare i år, trots att inflationen under året tillfälligt överstiger målnivån.

Genom att tillväxten i ekonomin står och stampar är också arbetsmarknaden fortsatt svag och arbetslösheten ligger kvar på nuvarande höga nivå under större delen av året. Först nästa år, när det blir mer drag i ekonomin, sjunker arbetslösheten.
I år blir arbetslösheten 8,7 procent och nästa år 8,0 procent.

Här ser vi statens inkomster och utgifter. Och det är förändringen mellan åren i miljarder kronor som visas.

Statens inkomster och utgifter ökar långsammare i år jämfört med förra året.
Inkomsterna ökar långsammare i år än 2024 eftersom de fortfarande dämpas av lågkonjunkturen och en svag utveckling av kapitalskatterna. Därtill bidrar även skattesänkningar till den svagare utvecklingen.

Utgifterna i staten ökar mycket i år, men de ökar mindre än vad de gjorde ifjol delvis på grund av att de då var tillfällig höga, till följd av ett kapitaltillskott till Riksbanken. Knappt hälften av de ökade utgifterna i år förklaras av fortsatta tillskott till Försvaret, men även utgifterna för Kommunikationer och Rättsväsendet ökar mycket.

Nästa år, när tillväxten i ekonomin tar mer fart, ökar inkomsterna betydligt mer än i år. Utgifterna ökar också men mindre än i år och långsammare än vad inkomsterna gör.

I den här tabellen ses vi hela den offentliga sektorns finansiella sparande vilken visar ett underskott på 90 miljarder kronor i år. Det är en liten förbättring jämfört med förra året.

Underskottet är störst i staten där sparandet försämras i år när inkomsterna utvecklas svagt medan utgifterna fortsätter att öka mycket. Däremot förbättras sparandet i kommunsektorn, vilket framför allt beror på att kommunernas pensionskostnader minskar efter att ha varit tillfälligt höga till följd av inflationen.
Nästa år minskar underskottet till 24 miljarder kronor. Och då är det framför allt sparandet i staten som stärks.

De kommande åren fortsätter kommunsektorn att gå med underskott. Statens sparande fortsätter att förbättras och tillsammans med ålderspensionssystemet bidrar staten till att den offentliga sektorn går med överskott 2027 och 2028.
Förstärkningen av sparandet i staten påverkas dock av att det ännu inte finns en budget för kommande år och att vi inte inkluderar någon bedömning av kommande finanspolitik.

Den offentliga sektorns finansiella sparande visar alltså ett underskott på 90 miljarder kronor i år, vilket motsvarar - 1,4 procent av BNP.

Det strukturella sparandet, alltså det finansiella sparandet rensat för konjunktur- och engångseffekter, ligger på gränsen för en tydlig avvikelse i år. Nästa år övergår det till att bli positivt men det är fortsatt under målnivån.

Maastrichtskulden stiger i år när såväl staten som kommunsektorn går med underskott. Nästa år fortsätter skulden att stiga men den sjunker som andel av BNP då ekonomin väntas växa snabbare. Maastrichtskulden är i nivå med skuldankaret i år men sjunker igen de kommande åren.

Jag vill passa på att tipsa om att vi i vår juniprognos har skrivit en fördjupningsruta om de amerikanska tullarnas effekter på svensk ekonomi.

Tack för att ni har lyssnat. Ni hittar prognosrapporten på vår hemsida esv.se – och hör gärna av er på mejl till prognos@esv.se om ni har några frågor.

## Dela

* [Facebook](https://www.facebook.com/sharer.php?u=https://www.statskontoret.se/om-statskontoret/nyheter/2025/svag-konjunktur-ger-ett-stort-underskott-i-de-offentliga-finanserna/ "Dela den här sidan på Facebook")
* [LinkedIn](https://www.linkedin.com/shareArticle?mini=true&url=https://www.statskontoret.se/om-statskontoret/nyheter/2025/svag-konjunktur-ger-ett-stort-underskott-i-de-offentliga-finanserna/&title=Svag%20konjunktur%20ger%20ett%20stort%20underskott%20i%20de%20offentliga%20finanserna&summary=Den%20offentliga%20sektorns%20finansiella%20sparande%20visar%20ett%20stort%20underskott%20i%20%c3%a5r.%20Sparandet%20f%c3%b6rs%c3%a4mras%20i%20staten,%20men%20st%c3%a4rks%20i%20kommunsektorn.%20Det%20strukturella%20sparandet%20ligger%20p%c3%a5%20gr%c3%a4nsen%20f%c3%b6r%20en%20tydlig%20avvikelse.%20Den%20offentliga%20skulden%20%c3%a4r%20i%20linje%20med%20skuldankaret%20i%20%c3%a5r,%20men%20blir%20l%c3%a4gre%20kommande%20%c3%a5r.%20Det%20framg%c3%a5r%20av%20Ekonomistyrningsverkets%20nya%20prognos.&source=https://www.statskontoret.se/om-statskontoret/nyheter/2025/svag-konjunktur-ger-ett-stort-underskott-i-de-offentliga-finanserna/ "Dela den här sidan på LinkedIn")
* [E-post](mailto:?subject=Tips%20sida%20p%C3%A5%20statskontoret.se&body=Jag%20vill%20tipsa%20dig%20om%20en%20sida%20p%C3%A5%20statskontoret.se:%20https://www.statskontoret.se/om-statskontoret/nyheter/2025/svag-konjunktur-ger-ett-stort-underskott-i-de-offentliga-finanserna/ "Dela denna artikel via e-post")

## ESV:s rapport

[Prognos juni 2025](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2025/prognos-juni-2025/)

## Mer om ESV:s prognos

[Prognos för statens budget och de offentliga finanserna](/analys-och-statistik/prognoser/sammanfattningar/)

## Kontakt

![Ann-Sofie Öberg](/contentassets/5a0b6cf12eff47f286a3cd59480e8769/ann-sofie.jpg?v=8db449eb4afd180)

* Bitr. prognoschef
* Ann-Sofie Öberg
* [ann-sofie.oberg@statskontoret.se](mailto:ann-sofie.oberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 88, 072-205 26 37](tel:+4686904388,0722052637)

Senast uppdaterad: 2025-06-18