Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Den statliga sektorn 2016

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2017:47

### Publiceringsdatum

2017-05-03

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/83885eddfbbe4b53b8b6e8dfb8842c42/2017-47-den-statliga-sektorn-2016.pdf?v=8d660318d5f4940)

### Kompletterande filer

* [Tabell till Den statliga sektorn 2016](/contentassets/83885eddfbbe4b53b8b6e8dfb8842c42/tabell-till-den-statliga-sektorn-2016.pdf?v=8d66031a060db30)

För 2016 var den statliga sektorns nettoförmögenhet 979 miljarder kronor. Det är en ökning med 113 miljarder kronor jämfört med 2015. AP-fondernas egna kapital ökade med 91 miljarder kronor. Bolagens egna kapital däremot minskade med 32 miljarder kronor främst till följd av Vattenfalls nedskrivningar. Utvecklingen av nettoförmögenheten har följt konjunkturutvecklingen, och gick nedåt 2008 för att sedan vända uppåt igen.

Riksbanken har under 2016 köpt ytterligare statsobligationer till ett värde av 135 miljarder kronor. Riksbanken köpte även 2015 statsobligationer för betydande belopp och marknadsvärdet på de svenska statsobligationerna uppgick vid årsskiftet till 299 miljarder kronor. Riksbankens innehav utgjorde cirka 39 procent av Riksgäldens utestående stock av nominella obligationer.

Rapporten visar tillgångar, skulder och nettoförmögenhet för de verksamheter staten har ett väsentligt inflytande över. Den innefattar även AP-fonderna, de statliga bolagen och Riksbanken, och kompletterar därmed statens årsredovisning för myndigheterna och de statliga affärsverken.

Senast uppdaterad: 2017-05-03
# Ekonomiska konsekvenser av att inkorporera barnkonventionen i svensk lag

Statskontoret har gjort en fördjupad analys av effekterna på de offentliga finanserna och de samhällsekonomiska konsekvenserna av att inkorporera barnkonventionen i svensk lag. Ramböll Management Consulting har genomfört analysen på uppdrag av Statskontoret.

## Utredning

### Rapportnummer

2017:19

### Publiceringsdatum

2017-10-31

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/ekonomiska-konsekvenser-av-att-inkorporera-barnkonventionen-i-svensk-lag/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201719.pdf?v=8d99ae43316f780)

Enligt analysen i denna rapport förväntas en inkorporering av barnkonventionen i svensk lag påverka alla offentliga verksamheter som på olika sätt arbetar med barn- och ungdomsfrågor. De totala kostnaderna beror i stor utsträckning på hur implementeringen, med olika insatser, vid offentliga myndigheter ska gå till. Ramböll har i denna rapport analyserat effekterna på de offentliga finanserna enligt tre olika scenarier för insatser vid offentliga myndigheter.

Senast uppdaterad: 2021-11-16
# En analys av processen och förutsättningarna för anställningar hos Samhall AB

Statskontoret har på regeringens uppdrag analyserat hur sammansättningen av de personer som anställs vid Samhall AB har förändrats, hur Samhalls insatser och verksamhet påverkar vilka som kan anvisas till skyddat arbete samt Arbetsförmedlingens process och styrning av anvisningar till skyddat arbete hos Samhall.

## Utredning

### Rapportnummer

2017:7

### Publiceringsdatum

2017-05-24

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/en-analys-av-processen-och-forutsattningarna-for-anstallningar-hos-samhall-ab/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201707.pdf?v=8d99a163ba0fc80)

Statskontoret bedömer att arbetsförmågan bland dem som anvisas till skyddat arbete hos Samhall har ökat. Det beror i huvudsak på Samhalls förändrade verksamhet och krav på försäljningstillväxt. Även om arbetsförmågan har ökat har de som anvisas till Samhall fortfarande en svag ställning på arbetsmarknaden och betydande behov av stöd och handledning.

Senast uppdaterad: 2021-11-10
# Digitaliserad årsredovisning – en förstudie Kan vi effektivisera och digitalisera inlämningen av myndigheternas årsredovisningar?

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2017:76

### Publiceringsdatum

2017-12-21

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/0a2ea403f17846bbb4cf23ca1147ea44/esv-2017-76-digitaliserad-arsredovisning-en-forstudie.pdf?v=8d660337f33be80)

I denna rapport föreslår ESV ett fortsatt arbete kring formerna för statliga myndigheters inlämning av årsredovisningar. Utgångspunkten är att myndigheter ska lämna in årsredovisningar i ett digitalt, maskinläsbart, format till en enda inlämningspunkt. Därutöver föreslår ESV att rutinen för inlämning av årsredovisning ska innehålla funktioner som underlättar myndigheternas arbete med att upprätta årsredovisningen.

ESV:s förslag innebär även att myndigheterna ska kunna underteckna årsredovisningen med elektronisk underskrift. Förutsättningen för att ESV ska kunna genomföra ovan nämnda förslag är att en värdering av nyttor respektive kostnader för utveckling, införande och förvaltning genomförs. Först när en sådan värdering är gjord kan ESV bedöma om förslagen är möjliga att genomföra.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Jerker Jonsson
* [jerker.jonsson@statskontoret.se](mailto:jerker.jonsson@statskontoret.se)
* [08-690 43 98](tel:+4686904398)

Senast uppdaterad: 2017-12-21
# Det kommunalekonomiska utjämningssystemets historik 1993–2017 Rapportering av uppdrag från Utredningen om översyn av kostnadsutjämningen

Statskontoret har haft i uppdrag att till Utredningen om översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting lämna fyra underlag.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2017-06-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/det-kommunalekonomiska-utjamningssystemets-historik-19932017.-rapportering-av-uppdrag-fran-utredningen-om-oversyn-av-kostnadsutjamningen/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/2017105.pdf?v=8d99df5459b7480)

* en historik över utjämningen,
* underlag för beräkningar avseende kostnadsutjämning till följd av flyktinginvandring,
* sammanställning av kommunernas och landstingens synpunkter på kostnadsutjämningen,
* sammanfattning av de förslag som Statskontoret tidigare gjort i sitt uppföljningsuppdrag av utjämningssystemet.

Senast uppdaterad: 2021-11-11
# Ekonomiadministrativ värdering för 2016

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2017:15

### Publiceringsdatum

2017-04-20

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/9273496d6f554960afe0d7a0d896f7cc/2017-15-ekonomiadministrativ-vardering-for-2016.pdf?v=8d66035a0083710)

Ekonomistyrningsverket (ESV) ska årligen fastställa och till regeringen rapportera myndigheternas ekonomiadministrativa värden (EA-värden).

EA-värderingen mäter hur kraven i statliga ekonomiadministrativa regler uppfylls av myndigheterna och omfattar myndigheter under regeringen som är anslutna till den statliga redovisningsorganisationen.

Senast uppdaterad: 2017-04-20
# Den offentliga sektorn i korthet 2017

Statskontoret har till uppgift att löpande följa och redovisa den offentliga sektorns utveckling. I årets rapport Den offentliga sektorn i korthet 2017 redovisar Statskontoret en översiktlig bild av utvecklingen de senaste åren inom ett antal utvalda områden. Fokus ligger på att redovisa det senaste årets utveckling, framför allt inom den statliga förvaltningen.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2017-06-16

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/den-offentliga-sektorn-i-korthet-2017/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/offentliga-sektorn-korthet-2017.pdf?v=8d99a2aa5c39c80)

I rapporten redovisas utvecklingen för den offentliga sektorns finanser, sysselsättningen, antalet myndigheter och årsarbetskrafter i staten samt medborgarnas uppfattningar om kvaliteten i ett antal myndigheter och kommunala verksamheter.

I årets upplaga finns också en tematisk fördjupning om staten som arbetsgivare.

Senast uppdaterad: 2021-11-11
# Översyn av det skatterättsliga företrädaransvaret. Med fokus på befrielse och anstånd

Statskontoret har sett över bestämmelserna i skatteförfarandelagen om hel eller delvis befrielse från företrädaransvar och om anstånd som är till fördel för det allmänna.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:14

### Publiceringsdatum

2018-05-31

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/oversyn-av-det-skatterattsliga-foretradaransvaret.-med-fokus-pa-befrielse-och-anstand/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-14.pdf?v=8d993a7964bb000)

Statskontoret föreslår att lagtexten när det gäller befrielse ändras för att tydligare avspegla lagstiftarens intentioner. Statskontoret bedömer dock att bestämmelsen om anstånd inte behöver förändras och lämnar därför inga förslag om det.

Statskontoret föreslår vidare att Skatteverket förbättrar insynen i myndighetens ärendehantering och att informationsinsatserna från Skatteverket och Boverket förbättras på en rad områden för att stärka rättssäkerheten, öka förutsebarheten och förbättra villkoren för företagande.

Senast uppdaterad: 2021-11-08
# Delat ansvar för fastighetsbildning

Statskontoret har utvärderat hur organiseringen av fastighetsbildningen fungerar utifrån regeringens krav på en enhetlig, rättssäker och effektiv verksamhet. Statskontoret har också utrett vilka åtgärder som Lantmäteriet har genomfört för att förkorta sina handläggningstider.

## Utredning

### Rapportnummer

2017:18

### Publiceringsdatum

2017-10-31

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/delat-ansvar-for-fastighetsbildning/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201718.pdf?v=8d99ae8aae72100)

Det statliga Lantmäteriet och 39 kommunala lantmäterimyndigheter har ett delat ansvar för fastighetsbildningen. Det innebär att de inom olika geografiska områden utför lantmäteri­­förrättningar genom att till exempel stycka av eller föra över mark mellan fastigheter.

Organiseringen av fastighetsbildningen medför att de samlade personalresurserna inte utnyttjas effektivt. Den medför också att fastighetsägare inte behandlas på ett likvärdigt sätt när det gäller det pris de betalar för förrättningen. Men i organisationen finns goda förutsättningar för en enhetlig rättstillämpning.

Lantmäteriets åtgärder för att förkorta handläggningstiderna har ännu inte gett någon effekt. Åtgärderna har varit nödvändiga för att hantera bristen på personal och relevanta för att behandla fastighetsägare mer lika, men har inte varit tillräckligt kraftfullt inriktade på en snabbare handläggning. Myndigheten har också har haft utmaningar i styrningen av åtgärderna.

Senast uppdaterad: 2021-11-17
# Behovsanpassad resultatredovisning Förslag till regeländringar för att synliggöra resultat

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2017:72

### Publiceringsdatum

2017-12-14

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/7696dbb087d84e2b8723b4628bc7fafd/esv-2017-72-behovsanpassad-resultatredovisning.pdf?v=8d660316e0b4440)

ESV föreslår nya regler för myndigheternas resultatredovisning i årsredovisningen. Med avstamp i rapporten Att synliggöra myndigheters resultat (ESV 2016:51) föreslår ESV att bestämmelsen om prestationer ändras. Ändringen innebär att bara de myndigheter som har volymmässigt omfattande prestationer behöver redovisa hur prestationer har utvecklats med avseende på antal och kostnader.

Därutöver har bestämmelser om mål återinförts. I likhet med att regeringen enligt budgetlagen ska redovisa resultat i förhållande till mål till riksdagen ska myndigheterna göra det till regeringen. I förslaget till nya regler ingår dessutom tre syftesformuleringar. Verksamhets- och resultatredovisningen ska förväntas bli använd som ett av flera underlag för regeringens

* redovisning i budgetpropositionen av verksamhetens resultat i förhållande till de av riksdagen beslutade målen
* uppföljning av myndighetens resultat i förhållande av de av regeringen eller riksdagen beslutade målen
* uppföljning av hur den verksamhet myndigheten ansvarar för har genomförts.

Föreslagna bestämmelser ska börja gälla från och med den 1 januari 2019 och tillämpas första gången i årsredovisningen för 2019. För årsredovisningen för 2018 ska nuvarande bestämmelser gälla.

## Kontakt

![Kenneth Eliasson](/contentassets/5e6c8d48755e459299af7ee7e82d2939/kenneth.jpg?v=8d52a9dbe3994f0)

* Utredare
* Kenneth Eliasson
* [kenneth.eliasson@statskontoret.se](mailto:kenneth.eliasson@statskontoret.se)
* [08-690 43 44](tel:+4686904344)

Senast uppdaterad: 2017-12-14
# Avgifter 2016 – om avgiftsbelagd verksamhet i staten

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2017:18

### Publiceringsdatum

2017-05-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/06ba0acf0b204aa09528f4a0e185f169/esv-2017-18-avgifter-2016/?v=8d6601ea3c8b8f0)

Avgifter 2016 – om avgiftsbelagd verksamhet i staten, beskriver ekonomiska
förhållanden för statlig verksamhet som helt eller delvis finansieras med
avgifter.

Senast uppdaterad: 2017-05-16
# Översyn av Expertgruppen för biståndsanalys

Expertgruppen för biståndsanalys (EBA) är en statlig kommitté som sedan 2013 utvärderar och analyserar Sveriges internationella bistånd. Kommittén publicerar cirka 10 rapporter om året i sin ordinarie rapportserie. EBA förmedlar också kunskap från forskning och analyser från andra aktörer.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:16

### Publiceringsdatum

2018-06-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/oversyn-av-expertgruppen-for-bistandsanalys/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-16.pdf?v=8d993aa1d018c80)

Statskontoret har på regeringens uppdrag genomfört en översyn av EBA:s verksamhet. Med utgångspunkt i EBA:s direktiv och produktionsprocess har Statskontoret analyserat om verksamheten har svarat mot regeringens behov och intentioner samt om den är ändamålsenligt organiserad.

Statskontoret bedömer att EBA nu har börjat hitta formerna för verksamheten och att produktionen är hög i förhållande till de tillgängliga resurserna. EBA:s största utmaning är att de kunskapsunderlag som kommittén publicerar ska komma till praktisk användning för regeringen och övriga målgrupper. Vår analys visar också kommittén som organisationsform är ändamålsenlig för verksamheten.

Senast uppdaterad: 2021-11-04
# Översyn av omräkningsmetoden för övriga förvaltningskostnader i pris- och löneomräkningen (PLO)

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2018:55

### Publiceringsdatum

2018-11-01

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/c7c67d72219c4001a33c35702f2268cd/esv-2018-55.pdf?v=8d81de5817b8f80)

Regeringen har givit Ekonomistyrningsverket (ESV) i uppdrag att kartlägga tillämpningen av beräkningsmetoden avseende omräkningstalet för övriga förvaltningskostnader i pris- och löneomräkningen av förvaltningsanslag. ESV ska också analysera metodens ändamålsenlighet och vid behov lämna förslag till justeringar av beräkningsmetoden i syfte att göra den mer ändamålsenlig.

Pris- och löneomräkning (PLO) är den beräkningsmetod som används för att myndigheternas förvaltningsanslag ska vara realt oförändrade över tid, givet en beslutad nivå. Beräkningen bygger bland annat på att omräkningstal fastställs för olika slag av kostnader. ESV lämnar tre alternativa förslag till justeringar av beräkningsmetoden för omräkningstalet. Förslagen sträcker sig från mindre modifieringar till mer långtgående justeringar. Ett val mellan dessa alternativ beror på en samlad värdering av olika faktorer. Justeringar av beräkningsmetoden i syfte att uppnå ökad ändamålsenlighet medför att omräkningstalen i någon omfattning kommer att skilja sig jämfört med nuvarande metod.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Jerker Jonsson
* [jerker.jonsson@statskontoret.se](mailto:jerker.jonsson@statskontoret.se)
* [08-690 43 98](tel:+4686904398)

Senast uppdaterad: 2018-11-01
# Analys av Sametinget Finansiering och intern styrning och kontroll

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2017:6

### Publiceringsdatum

2017-02-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/c4b725b1c31e4f4e84e486c3dc5beb98/2017-6-analys-av-sametinget.pdf?v=8d6601d14d5ae10)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har på regeringens uppdrag analyserat Sametingets arbete med intern styrning och kontroll och hur myndigheten använder statliga medel. Sametinget har en unik konstruktion som både folkvalt parlament och förvaltningsmyndighet inom rennäringens område och för samisk kultur. Myndighetens ledningsform är ovanlig och påverkar Sametingets arbete med intern kontroll och styrning. ESV:s slutsats är att det finns grund för ändringar i ansvarsfördelningen. EVS föreslår regeländringar som bland annat innebär att Sametinget i större utsträckning lyder under myndighetsförordningen (2007:515).

ESV:s analys visar även att det finns otydligheter i Sametingets regleringsbrev kring vilka, och hur stora, förvaltningskostnader som får belasta myndighetens olika sakanslag. ESV redovisar två olika alternativ till hur redovisningen av förvaltningskostnader kan renodlas. ESV konstaterar vidare att det finns behov av en långsiktig lösning för att ge Sametinget bättre förutsättningar att planera och genomföra verksamheten när det gäller anslagsposten Främjande av rennäringen. ESV identifierar i analysen fyra alternativa lösningar för att förbättra situationen.

## Kontakt

![Karolina Larfors](/contentassets/49ebe224831244ddaf23610ded7f3925/karolina-l.jpg?v=8d52a9db21d7420)

* Utredare
* Karolina Larfors
* [karolina.larfors@statskontoret.se](mailto:karolina.larfors@statskontoret.se)
* [08-690 43 55](tel:+4686904355)

Senast uppdaterad: 2017-02-15
# Utvärdering av en samlad styrning med kunskap för hälso- och sjukvård och socialtjänst. Slutrapport

Den 1 juli 2015 inrättade regeringen ett råd med nio myndigheter som har centrala uppgifter för den statliga kunskapsstyrningen för hälso- och sjukvården och socialtjänsten. Rådet ska verka för att statens kunskapsstyrning är samordnad, effektiv och anpassad till patienternas, brukarnas, professionernas och huvudmännens behov.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:23

### Publiceringsdatum

2018-11-01

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/utvardering-av-en-samlad-styrning-med-kunskap-for-halso--och-sjukvard-och-socialtjanst.-slutrapport/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-23.pdf?v=8d993aefabe3d80)

Statskontoret har sedan 2016 följt och utvärderat rådets verksamhet. Vi bedömer att samverkan mellan myndigheterna i rådet och mellan rådet och huvudmännen i kommuner och landsting har fördjupats sedan starten. Men det återstår utmaningar innan kunskapsstyrningen är tillräckligt samordnad, effektiv och behovsanpassad. Myndigheterna i rådet behöver bland annat ta fram en strategi och arbetsplan för sitt fortsatta arbete samt utarbeta en gemensam terminologi och klassificering av sina kunskapsprodukter. De behöver också ta fram en gemensam policy för hur professionerna inom hälso- och sjukvården och socialtjänsten kan involveras på ett bättre sätt i arbetet med att ta fram nya kunskapsprodukter.

Senast uppdaterad: 2021-11-09
# Utvärdering av styrningen av strategin för romsk inkludering

Regeringens strategi för romsk inkludering är en förstärkning av politiken för de nationella minoriteterna. Statskontoret har utvärderat om strukturen för den statliga styrningen varit ändamålsenlig och på ett effektivt sätt bidragit till att uppfylla strategins övergripande mål. I uppdraget har också ingått att granska i vilken utsträckning den romska minoriteten har deltagit i och utövat inflytande över styrningen av strategin.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:13

### Publiceringsdatum

2018-06-01

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/utvardering-av-styrningen-av-strategin-for-romsk-inkludering/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-13.pdf?v=8d993a7edea1b80)

Statskontorets slutsats är att många av regeringens insatser har präglats av kort framförhållning och ett kortsiktigt perspektiv. Länsstyrelsen i Stockholms län, som har en central roll för att samordna strategin, har inte haft tillräckliga förutsättningar för att systematiskt arbeta med sitt uppdrag att sprida kunskaper om arbetet med romsk inkludering.

Strategin sträcker sig fram till 2032 och Statskontoret lämnar ett antal rekommendationer som syftar till att effektivisera regeringens och de statliga myndigheternas framtida arbete med strategin.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2013–2017

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2018:29

### Publiceringsdatum

2018-03-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/d22f0fc52da949af90985ced6def5746/esv-2018-29.pdf?v=8d6601b9282c110)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har på uppdrag av regeringen utvärderat statsskuldsförvaltningen för perioden 2013–2017. ESV konstaterar att såväl regeringens riktlinjer som Riksgäldens tillämpning av riktlinjerna i allt väsentligt har legat i linje med målet för statskuldspolitiken – att långsiktigt minimera kostnaden för statsskulden med beaktande av risk.

Den sjunkande likviditeten på marknaden för statsobligationer utgör ett orosmoment för statsskuldsförvaltningen. Riksgälden har hitintills kunnat hantera situationen tack vare en aktiv marknadsvård. Bland annat har Riksgälden ökat repofaciliten kraftigt under de senaste två åren. Om likviditeten inte förbättras är dock frågan om Riksgälden långsiktigt har det handlingsutrymme de behöver för att upprätthålla en likvid marknad i nominella statsobligationer.

Inför 2015 beslutade regeringen att inriktningen för valutaskulden skulle ändras så att valutaexponeringen i statsskulden gradvis skulle minska under de kommande åren. Minskningen skulle som högst uppgå till 30 miljarder kronor men med inriktning om en årlig minskningstakt om 20 miljarder kronor. Avvecklingen av valutaskulden påbörjas samtidigt som riksbanken vidtar åtgärder för att påverka kronan i syfte att påverka inflationen. Med tanke på valutaskuldens storlek och den avvecklingstakt som är beslutad behövs en relativt kort tid för att avveckla valutaskulden. Sett i det perspektivet anser ESV att en avveckling av valutaskulden i ett mer normalt penningpolitiskt läge varit att föredra.

Regeringen har under senare år minskat Riksgäldens möjligheter att ta positioner, både i den svenska kronan och i utländsk valuta. ESV kan konstatera att regeringen och Riksgälden ser olika på hur mandaten, framför allt mandatet för positioner i kronans valutakurs, ska se ut. Båda argumenterar för att minska risken. Regeringen vill behålla ett mindre mandat medan Riksgälden menar att ett större mandat ökar möjligheten att bedriva en effektiv förvaltning av statsskulden med fokus på risk och kostnad. Vid en plötslig försvagning av kronan räcker det nuvarande mandatet i kronans växelkurs till att skjuta upp inväxlingen av valutaskulden under 4,5 månader.

ESV delar Riksgäldens uppfattning att storleken på mandatet måste anses som lågt mot bakgrund av att Riksgälden inte kan ta några taktiska positioner i kronans valutakurs inom ramenför den löpande förvaltningen. Riksgäldens föreslagna höjning av mandatet framstår därför som rimlig.

Senast uppdaterad: 2018-03-15
# ESV:s årsredovisning 2017

## Årsredovisning

### Rapportnummer

ESV 2018:16

### Publiceringsdatum

2018-02-23

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/7781cdaa674b410f81bc12d99c092f5b/esv-arsredovisning-2017.pdf?v=8d6601c34ed6db0)

Senast uppdaterad: 2018-02-23
# Utvärdering av regeringens utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i myndigheter. Delrapport

Statskontoret har i uppdrag av regeringen att utvärdera regeringens utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM). JiM-programmet består av två delar – uppdrag till 60 myndigheter att utveckla sitt arbete med jäm­ställd­hetsintegrering och uppdrag till en nationell stödfunktion att stödja myndigheterna i arbetet med jäm­ställdhetsintegrering.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:17

### Publiceringsdatum

2018-06-20

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/utvardering-av-regeringens-utvecklingsprogram-for-jamstalldhetsintegrering-i-myndigheter.-delrapport/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-17.pdf?v=8d993aa681b9f80)

I denna delrapport har Statskontoret kartlagt det stöd som det nationella sekretariatet för genusforskning vid Göteborgs universitet har erbjudit JiM-myndigheterna. Statskontoret redovisar även exempel på resultat som JiM har lett till på ett urval av myndigheter.

Statskontoret bedömer att sekretariatet har erbjudit myndig­heterna ett brett och uppskattat stöd, särskilt i arbetet med att planera JiM. JiM-arbetet tycks också ha stärkt arbetet med jämställdhetsintegrering på de studerade myndigheterna, om än i varierande grad.

Senast uppdaterad: 2021-11-04
# Utvärdering av rättsintygsreformen

Statskontoret har utvärderat rättsintygsreformen som infördes 2006. Huvudsyftet med reformen var att höja kvaliteten på rättsintygen och att stärka rättssäkerheten i rättsprocessen, genom att rättsintyg i högre grad utfärdas av rättsläkare vid Rättsmedicinalverket.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:4

### Publiceringsdatum

2018-02-28

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/utvardering-av-rattsintygsreformen/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-4.pdf?v=8d97f450ac83600)

Statskontorets slutsats är att den övervägande majoriteten av rättsintyg under perioden 2007–2016 har utfärdats av Rättsmedicinalverket. Men sedan 2008 har antalet rättsintyg från myndigheten minskat med cirka en tredjedel. Även antalet rättsintyg från offentliga och privata vårdmottagningar har minskat under senare år. Fram till 2017 hade Rättsmedicinalverket tillgång till ett antal särskilt kontrakterade läkare som också utfärdade rättsintyg i myndighetens namn. Under senare år blev dessa läkare allt färre, vilket ledde till färre utfärdade rättsintyg.

Det är framför allt omständigheterna i den enskilda brottsutredningen samt tillgängligheten till rättsmedicinsk kompetens som avgör om polis och åklagare hämtar in rättsintyg och vem de i så fall vänder sig till för intygen. Vår utredning visar att det har blivit allt vanligare att framför allt förundersökningsledare inom Polisen enbart begär patientjournaler, istället för rättsintyg.

Statskontoret lämnar i rapporten ett antal förslag som syftar till att fler rättsintyg av hög kvalitet ska utfärdas i hela landet.

Senast uppdaterad: 2021-11-08
# Utvärdering av omregleringen av spelmarknaden. Delrapport 1. Indikatorer för att följa omregleringens effekter

Den 1 januari 2019 omregleras den svenska spelmarknaden. Omregleringen innebär bland annat att alla företag som tillhandahåller spel i Sverige ska ha en licens. Det huvudsakliga motivet för licenssystemet är att staten ska få kontroll över det spel som i dag sker online hos företag utan tillstånd. Statskontoret har fått i uppdrag av regeringen att följa upp och utvärdera omregleringen av spelmarknaden. Uppdraget ska redovisas årligen till regeringen fram till 2022.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:22

### Publiceringsdatum

2018-11-01

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/utvardering-av-omregleringen-av-spelmarknaden.-delrapport-1.-indikatorer-for-att-folja-omregleringens-effekter/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-22.pdf?v=8d993ae8a172100)

I denna första delrapport redovisar vi vilka verktyg och indikatorer vi kommer att använda oss av för att följa effekterna av omregleringen. Verktygen och indikatorerna ryms inom nio olika områden. Dessa är marknadsutvecklingen, kanaliseringen på spelmarknaden, statens intäkter från spel, kostnadsutvecklingen hos statliga myndigheter, allmännyttiga organisationers finansiering, konsumentskyddet på spelmarknaden, folkhälsa och spelande, den personliga integriteten samt och brottslighet och det brottsförebyggande arbetet.

Senast uppdaterad: 2021-11-09
# Utvärdering av regeringens åtgärder mot våldsbejakande extremism 2014–2017

Statskontoret har utvärderat regeringens åtgärder för att förebygga våldsbejakande extremism mellan åren 2014–2017. Åtgärderna har varit att tillsätta en nationell samordnare mot våldsbejakande extremism och att ge särskilda uppdrag till 11 myndigheter.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:29

### Publiceringsdatum

2018-12-13

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/utvardering-av-regeringens-atgarder-mot-valdsbejakande-extremism-20142017/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-29.pdf?v=8d993b3a8335000)

Det övergripande målet med regeringens åtgärder har varit att skapa ett samhälle som är mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. Åtgärderna som genomförts har främst handlat om att öka kunskapen och att förbättra samverkan mellan berörda myndigheter. Flera av åtgärderna har varit riktade mot kommunerna.

Statskontoret har analyserat och bedömt regeringens satsning i tre på varandra följande led: regeringens styrning av åtgärderna, myndigheternas och samordnarens genomförande av dem och åtgärdernas resultat.

Statskontoret gör bedömningen att regeringens åtgärder har bidragit till att öka samhällets motståndskraft. Detta beror till stor del på den nationella samordnarens och myndigheternas arbete med att höja kunskapsnivån och stötta kommunerna i deras arbete.

Senast uppdaterad: 2021-11-09
# Utvärdering av Delegationen för unga och nyanlända till arbete

Statskontoret har utvärderat Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua). Dua har i uppdrag att främja lokal samverkan mellan kommunerna och Arbetsförmedlingen i syfte att minska arbetslösheten bland unga och nyanlända.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:21

### Publiceringsdatum

2018-10-26

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/utvardering-av-delegationen-for-unga-och-nyanlanda-till-arbete/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-21.pdf?v=8d993adfc3b3600)

Statskontoret bedömer att Dua har genomfört sitt uppdrag på ett ändamålsenligt sätt och bidragit till utvecklingen av samverkansprocesser i enlighet med de mål som regeringen har satt för verksamheten.

Duas huvudsakliga verktyg har varit stöd till frivilliga lokala överenskommelser mellan kommunen och Arbetsförmedlingen. Ett omfattande kommunikationsarbete, lokal närvaro ute i landet och tillgänglighet för råd och stöd har skänkt legitimitet till Duas arbete. Arbetet har också fått ökad tyngd genom Duas möjlighet att fördela statsbidrag.

Duas konstruktion som fristående kommitté har fungerat väl för att stimulera samverkan. I det mer långsiktiga arbetet behöver dock både regeringen och de samverkade parterna utveckla de reguljära formerna för styrning av samverkan.

Senast uppdaterad: 2021-11-09
# Underlag till statens finansiella sparande 2018 – kvartal 3

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2018:54

### Publiceringsdatum

2018-11-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/08647636c5594ef1aad1e0305c62190c/underlag-till-statens-finansiella-sparande-2018-kvartal-3.pdf?v=8d81de6c3590580)

### Kompletterande filer

* [Tabeller](/analys-och-statistik/utfall/underlag-till-statens-finansiella-sparande/tabeller/)

Resultatet av den preliminära beräkningen för tredje kvartalet 2018 visar ett positivt finansiellt sparande för staten på 20 miljarder kronor. Därmed har det varit överskott i statens finansiella sparande 11 kvartal i rad. Jämfört med motsvarande period föregående år försämrades det finansiella sparandet med 7 miljarder kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2018-11-16
# Utvärdering av det nya klagomålssystemet inom hälso- och sjukvården. Delrapport

Den 1 januari 2018 började nya bestämmelser att gälla som ska bidra till en mer ändamålsenlig hantering av patientklagomål mot hälso- och sjukvården. I det nya klagomålssystemet ska patienter snabbare få svar på sina klagomål och vårdgivare kunna förebygga vårdskador tidigare. Inspektionen för vård och omsorg (IVO) ska kunna bedriva mer riskbaserad tillsyn som utgår från patienternas erfarenheter. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att följa upp och utvärdera reformen. Detta är den första delrapporten.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:26

### Publiceringsdatum

2018-11-30

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/utvardering-av-det-nya-klagomalssystemet-inom-halso--och-sjukvarden.-delrapport/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-26.pdf?v=8d993b28be2e380)

Statskontoret bedömer att vårdgivare, patientnämnder och IVO överlag har infört det nya klagomålssystemet på ett bra sätt. Men det är ännu för tidigt att säga vilka effekter de nya bestämmelserna kommer att få för patienterna och förutsättningarna att förebygga vårdskador.

I rapporten rekommenderar Statskontoret bland annat att IVO ska konkretisera när resurser ska kunna tillföras den riskbaserade tillsynen samt att IVO tillsammans med andra aktörer ska utvärdera om den information som finns om klagomålssystemet är samstämmig och tillräckligt tydlig.

Senast uppdaterad: 2021-11-04
# Utveckling av den statliga styrningen av kommuner och landsting 2017

Statskontoret redovisar och analyserar översiktligt utvecklingen av statens styrning av kommuner och landsting och deras verksamheter.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2018-05-31

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/utveckling-av-den-statliga-styrningen-av-kommuner-och-landsting-2017/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/utveckling-av-den-statliga-styrningen-av-kommuner-och-landsting-2017.pdf?v=8d993a67c5d9d80)

I rapporten redovisas riksdagens, regeringens och statliga myndigheters styrning genom bland annat lagar, statsbidrag, överenskommelser och föreskrifter. Vi redogör även för utredningar samt riksdagens och Lagrådets yttranden som rör statens styrning av kommuner och landsting. Syftet är att ge en samlad bild av statens styrning av kommuner och landsting.

Rapporten är den första i en planerat årligt återkommande rapportering från Statskontoret.

Senast uppdaterad: 2021-11-02
# Utvecklad intern styrning och kontroll – förslag till förordningsändringar om intern styrning och kontroll

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2018:20

### Publiceringsdatum

2018-02-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/b0f36be1a29b4f2185926ef0281bdad5/esv-2018-20-utvecklad-intern-styrning-och-kontroll.pdf?v=8d6601c7a1b63b0)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har haft i uppdrag att lämna förslag till förordningsändringar utifrån de bedömningar som ESV har redovisat i en tidigare rapport (ESV 2017:65). ESV föreslår följande ändringar i förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll:

* En bestämmelse införs i 2 § om att intern styrning och kontroll är myndighetsledningens process.
* En ändring införs i 2 § om att den interna styrningen och kontrollen syftar till att myndigheten med rimlig säkerhet fullgör sina uppgifter och når verksamhetens mål.
* Ett tillägg görs i 2 § om att myndighetsledningen ska upprätthålla en god intern miljö som en del av processen för den interna styrningen och kontrollen.
* Ett tillägg görs i 2 § om att processen för intern styrning och kontroll ska bedrivas så att verksamheten skyddas mot korruption, otillbörlig påverkan, bedrägeri eller annan oegentlighet.
* En ändring görs i 3 § så att riskanalysen ska göras i syfte att identifiera omständigheter som utgör väsentlig risk för att myndigheten inte fullgör sina uppgifter eller når verksamhetens mål. Riskanalysen får även beakta omständigheter som ger ökad möjlighet att fullgöra myndighetens uppgifter och nå verksamhetens mål.
* Begreppet kontrollåtgärder ändras till åtgärder i rubriken i 4 §.
* Kravet på dokumentation i 6 § ändras så att riskanalys och åtgärder ska dokumenteras i den utsträckning som myndigheten behöver för uppföljning och bedömning av om det finns en betryggande intern styrning och kontroll.

ESV föreslår även ändringar i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag och internrevisionsförordningen (2006:1228).

Bestämmelserna föreslås gälla från och med den 1 januari 2019.

Förslagen syftar till att underlätta myndigheternas tillämpning av berörda förordningar och effektivisera deras arbete med intern styrning och kontroll.

## Kontakt

![Karolina Larfors](/contentassets/49ebe224831244ddaf23610ded7f3925/karolina-l.jpg?v=8d52a9db21d7420)

* Utredare
* Karolina Larfors
* [karolina.larfors@statskontoret.se](mailto:karolina.larfors@statskontoret.se)
* [08-690 43 55](tel:+4686904355)

![Tomas Kjerf](/contentassets/5c2e44838c76491c89828a5c73fce6e2/tomas.jpg?v=8db449e1facd880)

* Utredare
* Tomas Kjerf
* [tomas.kjerf@statskontoret.se](mailto:tomas.kjerf@statskontoret.se)
* [08-690 44 59](tel:+4686904459)

Senast uppdaterad: 2018-02-15
# Uppföljning av moderna beredskapsjobb i staten Redovisning 2

Statskontoret har ett regeringsuppdrag att följa upp satsningen på moderna beredskapsjobb i staten. Den övergripande slutsatsen från denna andra uppföljning är att satsningen uppfyller regeringens intentioner. De stora myndigheterna som står för merparten av beredskapsjobben erbjuder enkla jobb till långtidsarbetslösa och nyanlända.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2018-05-31

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/uppfoljning-av-moderna-beredskapsjobb-i-staten.-redovisning-2/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-103.pdf?v=8d993a6cd6d9180)

Under perioden 1 januari 2017–31 mars 2018 har 133 myndigheter anställt närmare 1 500 personer i moderna beredskapsjobb. Två tredjedelar av myndigheterna med uppdraget att inrätta moderna beredskapsjobb har nu anställt beredskapsjobbare.

Fyra av tio personer som har fått beredskapsjobb finns hos Arbetsförmedlingen (600 jobb). Andra myndigheter som har anställt många beredskapsjobbare är Skogsstyrelsen (243), Kronofogden (75) och Försäkringskassan (55).

Regeringens ambition om 2 000 moderna beredskapsjobb 2018 ser ut att överträffas. Satsningen på jobb inom gröna näringar har stor betydelse för detta. Skogsstyrelsen planerar att ha 1 300 beredskapsjobbare inom gröna näringar vid utgången av 2018.

Statskontoret lyfter fram några frågor inför den fortsatta satsningen på moderna beredskapsjobb, bland andra:

* Fler män än kvinnor får moderna beredskapsjobb (57 respektive 43 procent). Det är viktigt att bevaka att kvinnor och män för möjlighet att delta på lika villkor i satsningen på moderna beredskapsjobb.
* Få lågutbildade får moderna beredskapsjobb. Regeringen behöver förtydliga om detta följer intentionerna med satsningen.
* Många mindre myndigheter har svårt att erbjuda enkla arbetsuppgifter för beredskapsjobben. Statskontoret föreslår att Arbetsförmedlingen tar fram en vägledning om hur myndigheterna kan ta fram enkla arbetsuppgifter.
* För att öka sannolikheten att nå målet om 5 000 moderna beredskapsjobb 2020 bedömer Statskontoret att de största myndigheterna behöver anställa ännu fler beredskapsjobbare.

Senast uppdaterad: 2021-11-08
# Uppföljnings- och utvärderingssystemet av kultursamverkansmodellen – en översyn

Kulturrådet, Kulturanalys och landstingen genomför idag uppföljningar eller utvärderingar av kultursamverkansmodellen. Statskontoret har analyserat nuvarande uppföljnings- och utvärderingsstruktur och kommit fram till att systemet på en övergripande nivå är rimligt utformat mot bakgrund av de intentioner som ligger till grund för kultursamverkansmodellen.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:15

### Publiceringsdatum

2018-06-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/uppfoljnings--och-utvarderingssystemet-av-kultursamverkansmodellen--en-oversyn/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-15.pdf?v=8d993a8f0994080)

Statskontoret bedömer dock att det finns utrymme för förenklingar och förbättringar i syfte att göra uppföljnings- och utvärderingssystemet mer effektivt. Statskontoret anser även att uppföljnings- och utvärderingssystemet bör utvecklas för att ge bättre underlag för omprövningar av verksamheter.

Senast uppdaterad: 2021-11-09
# Utfallet för statens budget – del av ESV:s underlag till årsredovisning för staten 2017

## Utfall

### Rapportnummer

2018:32

### Publiceringsdatum

2018-03-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/ecaada88526f4207b986ee63915e2b3a/2018-32-utfallet-for-statens-budget-2017.pdf.pdf?v=8d81de5d5867400)

Saldot i statens budget för 2017 blev ett överskott på 62 miljarder kronor. I den ursprungliga budgeten beräknades ett överskott på 7 miljarder kronor. Överskottet blev därmed 54 miljarder kronor högre än beräknat.

Inkomsterna i statens budget uppgick till 1 001 miljarder kronor. Det är 22 miljarder kronor högre än beräknat i statens ursprungliga budget och 1 miljard kronor lägre än 2016. De totala utgifterna i statens budget blev 940 miljarder kronor 2017. Det är 33 miljarder kronor lägre än beräkningen i statens ursprungliga budget. I förhållande till den totala budgeten, det vill säga vad riksdagen sammantaget anvisade i den ursprungliga budgeten och ändringsbudgetarna blev utgifterna 49 miljarder kronor lägre. I ändringsbudgetarna anvisades 16 miljarder kronor. Utgifterna blev 22 miljarder kronor högre än 2016.

Enligt riksdagens beslut uppgick utgiftstaket för staten till 1 274 miljarder kronor för 2017. De statliga utgifterna som omfattades av utgiftstaket uppgick till 1 229 miljarder kronor. Taket för statens utgifter 2017 underskreds alltså med 45 miljarder kronor.

*Alla siffror är avrundade till hela miljarder kronor. I rapporten finns exakta siffor*.

## Kontakt

![Eva Engberg](/contentassets/d2976ed59b684b8f9b751da6fc8ee7a4/eva-e.jpg?v=8d52aab7d9a4670)

* Expert statsredovisning
* Eva Engberg
* [eva.engberg@statskontoret.se](mailto:eva.engberg@statskontoret.se)
* [08-690 44 66](tel:+4686904466)

Senast uppdaterad: 2018-05-02
# Statliga myndigheters lokaler i Stockholm, Solna och Sundbyberg 2016 och 2017

## Uppföljning

### Rapportnummer

2018:51

### Publiceringsdatum

2018-09-03

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/f379442a5333437fa1dbb7fdfe3ee625/statliga-myndigheters-lokaler-i-stockholm-solna-och-sundbyberg-2016-och-2017.pdf?v=8d66016fd4d9150)

Ekonomistyrningsverket redovisar en uppföljning av myndigheternas lokaler i Stockholm, Solna och Sundbyberg 2016 och 2017 med en framåtblick till 2019.

Myndigheterna i Stockholm, Solna och Sundbyberg har ökat både sin lokalarea och hyreskostnad mellan 2016 och 2017. Ökningen har främst skett i Stockholm utanför tullarna samt i Solna och Sundbyberg, medan myndigheternas lokaler fortsätter att minska i Stockholm innanför tullarna.

ESV:s analys visar att det finns en markant geografisk skillnad mellan var befolkningen bor och var myndigheterna är lokaliserade. Befolkningen är relativt jämt fördelad mellan den norra och den södra delen medan myndigheterna till stor del är lokaliserade i den norra delen.

Senast uppdaterad: 2018-09-03
# Strategier och handlingsplaner Ett sätt för regeringen att styra?

Regeringen har presenterat strategier och handlingsplaner på en rad områden. I den här rapporten har Statskontoret studerat knappt 60 strategier från perioden 2010 till 2016. Syftet har varit att undersöka motiven till att ta fram strategier och vilken roll de kan spela i regeringens styrning.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 33

### Publiceringsdatum

2018-02-14

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/strategier-och-handlingsplaner.-ett-satt-for-regeringen-att-styra/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/oos33.pdf?v=8d97f4435fe5580)

Strategierna skiljer sig mycket åt, både till form och innehåll. De spänner dock ofta över flera sektorer och riktar sig till olika aktörer. Trots att strategier inte är några formella styrinstrument så kan de bidra till en bättre styrning. De kan bland annat skapa överblick och beskriva sambanden mellan olika åtgärder och aktörer.

Detta är Statskontorets tredje studie på temat otraditionella styrformer. De två tidigare handlade om nationella samordnare (2014) respektive överenskommelser mellan regeringen och Sveriges kommuner och landsting (2015).

Senast uppdaterad: 2023-09-18
# Underlag till statens finansiella sparande 2018 – kvartal 1

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2018:39

### Publiceringsdatum

2018-05-17

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/31961da7423b4e38a99e1c1b40563ff0/esv-2018-39-underlag-till-statens-finansiella-sparande-2018-kvartal-1.pdf?v=8d66019763e09d0)

### Kompletterande filer

* [Tabeller](/analys-och-statistik/utfall/underlag-till-statens-finansiella-sparande/tabeller/)

Resultatet av den preliminära beräkningen för första kvartalet 2018 visar ett negativt finansiellt sparande för staten på -5 miljarder kronor. Inte sedan fjärde kvartalet 2015 har staten redovisat ett negativt finansiellt sparande. Jämfört med motsvarande period föregående år försämrades det finansiella sparandet med drygt 10 miljarder kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2018-05-17
# Underlag till statens finansiella sparande 2018 – kvartal 2

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2018:49

### Publiceringsdatum

2018-08-23

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/c087e0d2617c495ca90e5514fe5ac737/esv-2018-49.pdf?v=8d660177864f360)

### Kompletterande filer

* [Tabeller](/analys-och-statistik/utfall/underlag-till-statens-finansiella-sparande/tabeller/)

Resultatet av den preliminära beräkningen för andra kvartalet 2018 visar ett positivt finansiellt sparande för staten på 35 miljarder kronor. Revideringar av det första kvartalet har gjort att även detta visar ett litet överskott. Därmed har det varit överskott i statens finansiella sparande 10 kvartal i rad. Jämfört med motsvarande period föregående år försämrades det finansiella sparandet med 1,3 miljarder kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2018-08-23
# Tillsyn enligt NIS-direktivet – kostnader och finansiering

Statskontoret har utrett de ekonomiska konsekvenserna för de myndigheter som enligt det så kallade NIS-direktivet ska utföra tillsyn av leverantörer av samhällsviktiga och digitala tjänster.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:7

### Publiceringsdatum

2018-03-14

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/tillsyn-enligt-nis-direktivet--kostnader-och-finansiering/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-7.pdf?v=8d97f45fafd2180)

Statskontorets analys visar att myndigheternas initiala kostnader för tillsynen uppgår till drygt 17 miljoner kronor och de löpande kostnaderna till nästan 60 miljoner kronor per år. Till detta ska läggas årliga kostnader om cirka 14 miljoner kronor som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) kommer ha för att samordna myndigheternas tillsynsarbete.

Statskontoret föreslår att tillsynen enligt NIS-direktivet ska finansieras med anslag och inte med avgifter. I uppdraget har det dock också ingått att föreslå hur en eventuell avgiftsfinansiering kan utformas för varje sektor i direktivet. Om så sker föreslår Statskontoret att avgiftskonstruktionen bör vara så enhetlig som möjligt och bestå av en fast årlig avgift. Denna avgift bör vara densamma för samtliga tillsynsobjekt inom respektive sektor.

Senast uppdaterad: 2021-11-08