Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Organisatoriska konsekvenser av Gymnasiereformen 2011 En uppföljning av kommunernas planeringsförutsättningar

## Uppföljning

### Rapportnummer

2012:23

### Publiceringsdatum

2012-09-06

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201223.pdf?v=8da05a468f4de00)

Statskontoret har på regeringens uppdrag följt upp organisatoriska konsekvenser av 2011 års gymnasiereform (Gy 2011) för kommunala huvudmän.

I propositionen (2008/09:199) Högre krav och kvalitet i nya gymnasieskolan bedömde regeringen att gymnasiereformen kommer att förbättra förutsättningarna när det gäller gymnasieskolornas planering och schemaläggning och att gymnasieskolorna kommer att kunna fylla undervisningsgrupperna bättre. Statskontorets undersökning visar dock att en betydande andel av gymnasieskolorna bedömer att de har fått försämrade förutsättningar att fylla undervisningsgrupperna som en följd av gymnasiereformen. Försämringen gäller främst yrkesprogrammen men också de högskoleförberedande programmen. Kommunerna förklarar detta med bland annat att Gy 2011 innebär fler nationella program och inriktningar och ett mer differentierat och specialiserat kursinnehåll på utbildningarna.

Denna uppföljning genomförs dock tidigt i reformen vilket påverkar Statskontorets möjligheter att urskilja och belägga reformens konsekvenser. Det har inte varit möjligt att skilja reformens konsekvenser från andra förhållanden som påverkar de kommunala huvudmännens och gymnasieskolornas planeringsförutsättningar, bland annat minskande elevkullar och förändrade sökmönster med en förskjutning av elever från yrkesprogram till de högskoleförberedande programmen. Alla delar av reformen är ännu inte implementerade och gymnasieskolorna arbetar med parallella gymnasiesystem. Endast den första årskursen i Gy 2011 har genomförts.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Prissättning av statistik

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2012:5

### Publiceringsdatum

2012-02-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/bc2ad66d12874ec0b36fa2dbef28f561/prisattning-av-statistik.pdf?v=8d24000c137d2a0)

ESV har på uppdrag av Statistikutredningen 2012 (Fi 2011:05) beskrivit och analyserat tänkbara prissättningsprinciper för produktion och tillhandahållande av statistik. Rapporten innehåller även en beskrivning av riktlinjer för avgiftsbelagd verksamhet och beställar-/utförarmodellen som tillämpas i det nuvarande statistiksystemet. Vidare redovisar ESV överväganden och förslag om prissättning och finansiering av statistiktjänster.

Senast uppdaterad: 2017-08-18
# Myndighetsanalys av Statens veterinärmedicinska anstalt

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2012:9

### Publiceringsdatum

2012-03-12

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201209.pdf?v=8da05a45f6b7600)

Statskontoret har på regeringens uppdrag analyserat Statens veterinärmedicinska anstalt, SVA, enligt modellen för myndighetsanalyser som Statskontoret tagit fram. Statskontoret har också granskat SVA:s uppdragsverksamhet, med särskilt fokus på de delar där privata alternativ finns och gjort en bedömning av en miniminivå för SVA:s konkurrensutsatta analysverksamhet.

SVA:s instruktion ger enligt Statskontoret utrymme för en mycket vid tolkning av vad som är prioriterade uppgifter, utan att regeringen på annat sätt närmare preciserar hur myndigheten ska prioritera mellan olika uppgifter i sin verksamhet.

SVA bemyndigades år 1982, genom en ändring i regelverket, att disponera avgifter för diagnostiska och andra tjänster. Resultatet har blivit en större myndighet med kvalificerad analysverksamhet men också med ett stort beroende av extern finansiering. Dock planar tillväxten i avgiftsintäkterna ut och är nu negativ. Statskontoret bedömer att myndighetens nuvarande strategiska inriktning att försöka bevara nuvarande omfattning av verksamhet och intäkter istället för att anpassa sig till nya förutsättningar, inte är ändamålsenlig. Myndigheten bör ompröva sin nuvarande strategiska inriktning i syfte att minska sin sårbarhet för dessa förändringar.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Olika men ändå lika En uppföljning av stiftelseformens betydelse inom högskolan

## Uppföljning

### Rapportnummer

2012:37

### Publiceringsdatum

2012-12-20

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201237.pdf?v=8da05a45c708580)

Statskontoret har på regeringens uppdrag analyserat vilka för- och nackdelar Chalmers tekniska högskola och Högskolan i Jönköping har haft av att ha bedrivits i stiftelseform sedan 1994.

I rapporten redovisas de skillnader som finns i regleringen av hur stiftelsehögskolor och statliga lärosäten får bedriva sin verksamhet. Vidare redovisas hur stiftelsekapitalet, som sammanlagt uppgick till 1,7 miljarder kronor vid bildandet, har använts. Dessutom redovisas hur statens möjligheter till styrning och uppföljning påverkas av stiftelseformen.

Initialt hade stiftelsehögskolorna en fördel av inte omfattas av den statliga regleringen av högskolornas verksamhet. Olika reformer har genomförts i syfte att minska regleringen av statliga lärosäten. Enligt Statskontorets bedömning finns det inte längre några avgörande skillnader mellan stiftelsehögskolors och myndighetshögskolors möjlighet att utforma sin organisation, att välja former för kompetensförsörjning eller att besluta hur medel för utbildning och forskning ska fördelas vid lärosätet. Vissa skillnader kvarstår. Beslut som stiftelsehögskolor fattar kan, med vissa undantag, inte överklagas utanför högskolan. Stiftelsehögskolor har större befogenhet att finansiera samverkansinsatser och verksamhet som syftar till att kommersialisera forskningsresultat.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Om internrevisionen

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2012:48

### Publiceringsdatum

2013-01-21

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/c1aec6a6871b42b7826a0138a4ce02ca/2012-48-rapport-om-internrevisionen.pdf?v=8d24000e7e4cb10)

Internrevisionen är en del av den ekonomiska styrningen i statsförvaltningen och omfattas av det förvaltningspolitiska målet. Internrevisionens organisering, uppgifter och profession ska därmed tolkas och förstås inom denna ram. Uppgiften att utveckla och förvalta samt samordna den statliga internrevisionen har sin givna plats inom ramen för ESV:s allmänna uppgifter att utveckla och förvalta den ekonomiska styrningen av statlig verksamhet.

Mot bakgrund av den översyn som genomförts lämnar ESV tre förslag i syfte att stärka internrevisionen i staten:

1. För att internrevisionen i staten ska kunna bli mer effektiv föreslår ESV att regeringen beslutar om en ny internrevisionsförordning som står mer i överensstämmelse med myndighetsförordningen (2007:515). ESV anser att den nuvarande internrevisionsförordningen inte är tillräckligt precis för att motsvara behovet av tydlig reglering av bland annat internrevisionens organisering, internrevisionens uppdragsgivare och internrevisionens uppgifter och föreslår därför att en ny förordning för internrevision utarbetas. I den nya förordningen bör ett förtydligande och precisering göras av:

* vilken verksamhet som ska omfattas av internrevision,
* vem som är internrevisionens uppdragsgivare samt
* vad som är internrevisionens uppgift.

2. ESV föreslår att ESV:s uppdrag i instruktionen om att varje år till regeringen lämna en redovisning över den statliga internrevisionen tas bort och att den årliga rapporten därmed avvecklas.

3. ESV föreslår därför att regeringen preciserar de generella och specifika kriterier och eventuella andra motiv som ligger till grund för beslut om att myndigheten ska tillämpa internrevisionsförordningen.

Senast uppdaterad: 2013-01-21
# Nya tider – nya anslag? En analys av Folke Bernadotteakademins anslag och ekonomiadministration

## Utredning

### Rapportnummer

2012:32

### Publiceringsdatum

2012-10-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201232.pdf?v=8da05a461cdd000)

Statskontoret har på regeringens uppdrag genomfört en analys av Folke Bernadotteakademins anslagsstruktur. I uppdraget har det även ingått att analysera myndighetens interna budgetering och kostnadsredovisning, att granska om verksamhetskostnaderna belastar rätt anslagspost samt att bedöma om myndighetens ekonomiadministrativa rutiner och budgetprocesser är tillfredställande.

Statskontorets analys visar att Folke Bernadotteakademins nuvarande anslagstilldelning i kombination med den komplicerade redovisningsstrukturen försvårar möjligheterna att se om myndigheten belastar sina verksamhetskostnader på rätt anslagspost. Detta innebär risker för den interna styrningen och kontrollen samt begränsar regeringens möjligheter att följa upp verksamheten och avgöra om den har en rimlig finansiering.

Statskontorets rapport visar att den nuvarande anslagsstrukturen innebär merarbete för både regeringen och Folke Bernadotteakademin. Detta merarbete orsakas dels av att det saknas tydliga formella anvisningar från regeringen om anslagsposternas användning, dels på att olika verksamhetsdelar får finansiering från flera anslagsposter utan att grunderna för detta har klargjorts. Enligt Statskontoret skulle en förändrad anslagsstruktur kunna bidra till att optimera regeringens styrning och uppföljning. Det skulle också skapa bättre incitament till att effektivisera myndighetens verksamhet.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Det tillfälliga konjunkturstödet

## Utredning

### Rapportnummer

2012:7

### Publiceringsdatum

2012-02-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201207.pdf?v=8da05a45e3a4900)

Statskontoret har haft i uppdrag att undersöka hur kommuner och landsting agerade till följd av finanskrisen 2008 samt följa upp hur de tillfälliga konjunkturstöden på 20 miljarder kronor till kommunsektorn som tillfördes 2010 och 2011 har använts.

Statskontoret har genomfört en enkät- och intervjustudie till kommuner och landsting som visar att nio av tio kommuner och landsting använde stöden till att förbättra resultatet för åren 2010 och 2011. Ungefär en lika stor andel kommuner och landsting menar att konjunkturstöden bidrog till minskade sparkrav och till att servicenivån i verksamheten kunde hållas oförändrad. Fyra av fem kommuner och tre fjärdedelar av landstingen anser att konjunkturstöden bidrog positivt till sysselsättningen under perioden. Enligt Statskontoret föreligger inte några tydliga skillnader i hur olika grupper av kommuner använde konjunkturstöden.

Sammantaget kan konstateras att samtliga landsting och nästan alla kommuner anger att konjunkturstöden överbryggade en period med lägre skatteintäkter än vad som ursprungligen prognostiserades.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Den effektiva staten En antologi från Statskontoret

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 15

### Publiceringsdatum

2012-05-10

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/om-offentlig-sektor-15_effektivitet.pdf?v=8da05a44fec2d00)

Statskontoret är regeringens utrednings- och utvärderingsmyndighet. Uppgiften är att se till att regeringen och departementen får beslutsunderlag som är relevanta, konkreta och användbara. Vi har ett tydligt effektivitetsperspektiv i vårt arbete. Underlagen ska kunna användas för omprövning och effektivisering av den statliga verksamheten.

Statskontoret har också ett förvaltningspolitiskt uppdrag som innebär att följa upp och beskriva den offentliga sektorns utveckling. Inom ramen för detta uppdrag arbetar vi också med mer generella frågor om förvaltningens organisering, styrning, kompetensförsörjning m.m. Vi författar publikationer – varav denna skrift är ett exempel – och håller seminarier om dessa frågor.

Vårt arbete utgår bland annat från den förvaltningspolitiska propositionen 2009/10:175. Där anges också målet för förvaltningspolitiken: En innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättsäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till Sveriges utveckling och ett effektivt EU-arbete.

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# Ekonomistyrningsverkets fristående analys inom ramen för Samverkansuppdraget

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2012:19

### Publiceringsdatum

2012-03-08

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/4d6b7617b42b4d66b05f9dc881e1f02d/esv-fristaende-analys-samverkansuppdraget.pdf?v=8d24000c3c0c770)

Samverkansuppdraget är ett treårigt uppdrag som innebär att elva myndigheter tillsammans med kommuner och arbetslöshetskassor ska samverka kring ett antal områden för utveckla metoder för och redovisning av resultatet av arbetet mot felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen.

ESV har därutöver genomfört en från samverkansprojektet fristående analys, en nulägesanalys, av arbetet i förhållande till regeringens beslut om åtgärder med anledning av den så kallade FUT-delegationens förslag. Den fristående analysen som redovisas i denna rapport har utgått ifrån samverkansuppdragets rapporter samt regeringens initiativ och åtgärder i övrigt för att komma tillrätta med problemet med felaktiga utbetalningar ur välfärdssystemen.

Resultatet av analysen är ett förslag till hur samverkan mellan de myndigheter och organisationer som är berörda av arbetet mot felaktiga utbetalningar ur välfärdssystemen kan institutionaliseras.

Senast uppdaterad: 2012-03-09
# Det kommunala utjämningssystemet – en beskrivning

## Uppföljning

### Rapportnummer

2012:21

### Publiceringsdatum

2012-06-07

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201221.pdf?v=8da05a457133b00)

En ny upplaga av denna publikation är planerad att utkomm under våren 2014.

---

Statskontoret har regeringens uppdrag att svara för en löpande uppföljning av det kommunala utjämningssystemet.

Statskontoret har uppmärksammat att det har saknats en samlad och detaljerad beskrivning av utjämningssystemet. Detta gäller särskilt de olika modellerna i kostnadsutjämningen. Mot denna bakgrund har Statskontoret tagit fram och sammanställt information om det nu gällande utjämningssystemet.

Syftet med utjämningssystemet är att ge kommuner och landsting ekonomiska förutsättningar att kunna tillhandahålla sina invånare likvärdig service, oberoende av kommuninvånarnas inkomster och andra strukturella förhållanden. Utjämningssystemet består i dag av fyra olika delar: inkomstutjämning, kostnadsutjämning, strukturbidrag och regleringsbidrag/-avgift.

De fyra delarna i det nuvarande utjämningssystemet beskrivs i rapporten. Tyngdpunkten har emellertid lagts på att beskriva de olika modellerna i den kommunala kostnadsutjämningen. För varje delmodell i kostnadsutjämningen beskrivs hur standardkostnaden eller motsvarande beräknas, vilka värden som ingår i respektive modell, hur ofta de olika värdena uppdateras samt vilka källor som ligger till grund för de olika variablerna och konstanterna. Även förändringar och uppdateringar av modellerna beskrivs kortfattat.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Centrala studiestödsnämnden – finansiering och fortsatta effektiviseringar

## Utredning

### Rapportnummer

2012:8

### Publiceringsdatum

2012-02-23

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201208.pdf?v=8da05a44e226980)

Statskontoret har på regeringens uppdrag analyserat Centrala studiestödsnämndens (CSN) ekonomiska situation och finansiering. I rapporten analyseras för- och nackdelar med CSN:s nuvarande finansieringsmodell och med alternativa modeller. CSN finansieras huvudsakligen genom anslag och administrativa avgifter. Avgiftsintäkterna specialdestineras till verksamheten och får disponeras av myndigheten. Statskontoret föreslår att den nuvarande finansieringsmodellen ersätts med hel anslagsfinansiering. Ett skäl till detta är att den nuvarande modellen endast till viss del uppfyller de krav som riksdagen och regeringen har formulerat för att belastande avgifter ska kunna specialdestineras till en viss verksamhet.

Statskontoret har även analyserat möjligheter till effektiviseringar av CSN:s operativa och administrativa verksamhet. I rapporten lämnar Statskontoret förslag på några områden där det enligt vår bedömning finns potential att ytterligare effektivisera verksamheten. Statskontoret pekar bland annat på att myndighetsledningens styrning av IT-verksamheten behöver stärkas och att organiseringen av denna verksamhet behöver göras mer effektiv. De förslag till effektiviseringar som lämnas i rapporten kommer enligt Statskontorets bedömning till viss del att åtgärdas i den nya organisation som successivt kommer att införas fram till 2014.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Ekonomiadministrativa värden för 2011

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2012:18

### Publiceringsdatum

2012-04-30

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/0ced644e1d7c47e8af749eeef57613b5/ekonomiadministrativa-varden-for-2011.pdf?v=8d24000cb470c70)

Den här rapporten redovisar fastställda ekonomiadministrativa värden för myndigheter under regeringen som är anslutna till den statliga redovisningsorganisationen. ESV ska årligen fastställa och rapportera ekonomiadministrativa värden.

Det ekonomiadministrativa värdet visar hur väl en myndighet följer ekonomiadministrativa bestämmelser. De ekonomiadministrativa värdena är ett instrument för regeringen och för myndigheterna att löpande följa upp den ekonomiadministrativa standarden. De ger också underlag för jämförelser mellan myndigheter och över tiden.

De ekonomiadministrativa värdena har faställts sedan den nya redovisningsmodellen för statliga myndigheter infördes i början av 1990-talet.

## Kontakt

![Tomas Kjerf](/contentassets/5c2e44838c76491c89828a5c73fce6e2/tomas.jpg?v=8db449e1facd880)

* Utredare
* Tomas Kjerf
* [tomas.kjerf@statskontoret.se](mailto:tomas.kjerf@statskontoret.se)
* [08-690 44 59](tel:+4686904459)

Senast uppdaterad: 2012-05-02
# Den statliga sektorn 2011

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2012:25

### Publiceringsdatum

2012-04-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/f34f0e7832ae489badc1ede1e543259a/2012-25-rapport-den-statliga-sektorn-2011.pdf?v=8d24000ca76eb30)

### Kompletterande filer

* [Tabell statliga bolag 2011](/contentassets/f34f0e7832ae489badc1ede1e543259a/2012-25-tabell-statliga-bolag-2011.pdf?v=8d24000ca9373e0)

Ekonomistyrningsverket överlämnar årligen underlag till årsredovisning för staten till regeringen. Årsredovisningen för staten omfattar de statliga myndigheterna inklusive affärsverken. Genom ägarintressen i bolag och genom att Riksbanken och AP-fonderna faller utanför den avgränsning som görs för statens konsoliderade balans- och resultaträkningar i årsredovisningen för staten är den statliga sektorn i realiteten större. Därför görs denna sammanställning i syfte att ge en samlad och översiktlig bild över samtliga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över.

Tidigare ingick denna sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över i årsredovisningen för staten men nu publiceras den separat på Ekonomistyrningsverkets hemsida.

Senast uppdaterad: 2012-04-16
# Efteråt är allting för sent - Om utredningar av vissa dödsfall

## Utredning

### Rapportnummer

2012:33

### Publiceringsdatum

2012-11-05

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201233.pdf?v=8da05a461353980)

Socialstyrelsen har ansvaret för att genomföra utredningar när ett brott har begåtts mot ett barn och barnet har avlidit med anledning av brottet, eller när en kvinna eller man har avlidit med anledning av brott av en närstående eller tidigare närstående person. Syftet med utredningsverksamheten är att ge underlag för förslag till åtgärder som förebygger att barn far illa.

Statskontoret ska på regeringens uppdrag följa upp och utvärdera utredningsverksamheten under perioden 2008-2014. I uppdraget ingår bland annat att utreda om syftet med dödsfallsutredningarna har uppnåtts.

Statskontoret konstaterar i rapporten att Socialstyrelsen lägger stora ansträngningar på att få in allt material vid varje dödsfall, men att analysarbetet inte är lika utvecklat. De rapporter som Socialstyrelsen har presenterat är i många fall okända för de kommuner och myndigheter som är mest berörda. De aktörer som känner till rapporterna har hittills inte haft någon nytta av dem. Statskontoret föreslår att regeringen ger Socialstyrelsen ett utvidgat uppdrag för att kunna göra djupare analyser. Regeringen bör även förtydliga vad rapporterna ska användas till. Statskontoret föreslår också att Socialstyrelsen gör en förnyad analys av det uppdrag som myndigheten har och hur det ska utföras

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Vad händer i den offentliga sektorn En översikt över utvecklingen 2000–2011

Den offentliga sektorns utveckling 2012

## Uppföljning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2012-06-07

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/offentliga-sektorns-utveckling_oversikt_2011.pdf?v=8da05a465f9ed80)

Statskontoret har till uppgift att löpande följa och redovisa den offentliga sektorns utveckling. I årets rapport *Den offentliga sektorn i korthet 2012* redovisar Statskontoret en översiktlig bild av den offentlig sektors omfattning och organisation med särskilt fokus på utvecklingen av den statliga förvaltningen under de senaste två åren.

I rapporten beskrivs utvecklingen av den offentliga sektorns omfattning mätt i pengar och personal, organisations- och strukturförändringar inom statlig verksamhet och medborgarnas uppfattning om kvaliteten i ett antal offentliga och offentligt finansierade verksamheter.

SOM-institutet har för Statskontorets räkning sammanställt en rapport om medborgarnas bedömning om kvaliteten i offentlig verksamhet.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# ESV:s årsredovisning 2012

## Årsredovisning

### Rapportnummer

ESV 2013:17

### Publiceringsdatum

2013-02-22

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/3edb3c69616c4a75ada4e275d83bc3c9/2013-17-esv-arsredovisning-2012.pdf?v=8d24000f2af1780)

Senast uppdaterad: 2013-02-22
# Bidrag till försvarshistoriska museiverksamheter – en översyn

## Utredning

### Rapportnummer

2012:26

### Publiceringsdatum

2012-10-08

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201226.pdf?v=8da05a454184a80)

Statskontoret har på regeringens uppdrag genomfört en översyn av statsbidraget till försvarshistoriska museiverksamheter. Under nuvarande ordning delas ansvaret för bidragsgivning och stöd till museiverksamheterna inom nätverket Sveriges militärhistoriska arv mellan två statliga myndigheter. Sedan införandet av statsbidraget år 2008 har statens hantering av bidraget och nätverket befunnit sig i ett uppbyggnadsskede. Statskontorets bedömning är att det nu finns behov av att skapa tydligare och fastare former för hanteringen av statsbidraget.

I rapporten lämnar Statskontoret förslag om förändringar av regeringens styrning, ansvarsfördelningen inom staten och bidragshanteringen. Förändringarna syftar till att åstadkomma ett effektivare och mer transparent statsbidrag som ger bättre förutsättningar för försvarshistoriska museiverksamheter med lokal och regional förankring.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Avgifter 2011

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2012:32

### Publiceringsdatum

2012-06-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/621335ab807a45a4bc60cff32e6b8f87/esv-2012-32-rapport-avgifter-2011.pdf?v=8d24000cd716680)

Rapporten Avgifter 2011 – om avgiftsbelagd verksamhet i staten, beskriver ekonomiska förhållanden för statlig verksamhet som helt eller delvis finansieras med avgifter.

Senast uppdaterad: 2012-06-15
# Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader. Kartläggning, analys och förslag till förbättrad redovisning

## Utredning

### Rapportnummer

2012:16

### Publiceringsdatum

2012-05-11

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201216.pdf?v=8da05a4672b1a80)

Statskontoret har på regeringens uppdrag kartlagt och analyserat Arbetsförmedlingens användning av förvaltningsresurser. Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag ökade från drygt 5,9 miljarder kronor år 2011 till nästan 7,2 miljarder kronor år 2012. Det ökade anslaget ska användas till att förstärka stödet till långtidsarbetslösa samt öka uppföljningen av arbetssökande.

Arbetsförmedlingen använder uppgifter om kontakter med arbetssökande och arbetsgivare för att redovisa hur förvaltningsresurserna används. Statskontoret bedömer att dessa kundkontakter är ett rimligt val av prestation, men att redovisningen behöver utvecklas.

Antalet kundkontakter säger i sig inte något om innehållet i kontakterna och hur de kan bidra till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Statskontoret lämnar ett antal förslag på hur redovisningen av Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader kan utvecklas och kompletteras med bland annat kvalitetsmått.

###

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Ändrade förutsättningar för PRV:s verksamhet och finansiering

## Utredning

### Rapportnummer

2013:13

### Publiceringsdatum

2013-06-28

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201313.pdf?v=8da05a43cd95d00)

Statskontoret har på uppdrag av regeringen analyserat vad som har föranlett Patent- och registreringsverkets (PRV) ekonomiska underskott och förutsättningarna att fortsättningsvis finansiera verksamheten med avgifter från bland annat patent och varumärkesskydd.

Efterfrågan på varumärken och patent utfärdade av PRV har minskat under lång tid. Omfattningen på patentverksamheten har mer än halverats sedan 2000. Företag väljer i ökad utsträckning att skydda sina produkter via stora internationella patentmyndigheter. Inom några år beräknas EU införa ett nytt patent som ger företag möjlighet att ansöka om ett patent som gäller i en majoritet av unionens medlemsländer. Förutsättningarna för PRV:s verksamhet och finansiering kommer därmed att ändras.

Statskontoret föreslår att regeringen tar ställning till vilken inriktning PRV:s verksamhet ska ha i framtiden. En utredning bör få i uppdrag att lämna förslag på hur statens immaterialrättsliga verksamhet bäst kan organiseras och finansieras i framtiden. Statskontoret föreslår också att PRV:s verksamhet redan nu bör finansieras med anslag beslutade av riksdagen. Därmed förbättras riksdagens och regeringens möjligheter att styra och följa upp PRV:s verksamhet och möta de förändringar som ett nytt enhetligt patent inom EU kommer att innebära.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Översyn av hälso- och sjukvårdsmodellen i kostnadsutjämningen för landsting

## Utredning

### Rapportnummer

2013:9

### Publiceringsdatum

2013-06-18

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201309.pdf?v=8da05a4334ff500)

Statskontoret har genomfört en översyn av hälso- och sjukvårdsmodellen i kostnadsutjämningen för landsting. Detta har skett inom ramen för myndighetens instruktionsenliga uppdrag att följa upp systemet för kommunalekonomisk utjämning.

Statskontoret har prövat en alternativ metod för att samla in kostnadsdata. Metoden bygger på att man tar fram uppgifter om vårdinsatser i patientregistret som sedan kombineras med de kostnadsuppgifter som tas fram genom systemen för DiagnosRelaterade Grupper (DRG) och Kostnad Per Patient (KPP). Med denna metod får man ett underlag för kostnadsmatrisen i modellen som bygger på uppgifter från samtliga sjukvårdshuvudmän. Detta till skillnad från den nuvarande metoden som endast bygger på kostnadsdata från ett landsting.

I rapporten konstaterar Statskontoret att det finns ett antal både principiella och praktiska problem med den nuvarande modellen. Statskontoret anser att dessa brister sammantaget är så betydande att man i framtiden bör använda den alternativa insamlingsmetoden när man tar fram kostnadsmatrisen för hälso- och sjukvårdsmodellen, även om den också har begränsningar.

Statskontoret prövar också om de nuvarande variablerna (inkomst, ålder, kön, civilstånd, sysselsättning och boende) klarar av att fånga in de regionala kostnadsskillnaderna på ett korrekt sätt samt hur man i modellen kan hantera effekterna av gränspendling.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Överlåtelse av försvarsfastigheter och fastställande av avkastningskrav

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2013:33

### Publiceringsdatum

2013-04-24

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/a3bc76f68f174775a23fc8f3693742a0/2013-33-rapport-forsvarsfastighetsutredningen.pdf?v=8d24000094e5f10)

Utredningen Omstrukturering av statens försvarsfastigheter har uppdragit åt Ekonomistyrningsverket att belysa hur överföring av Fortifikationsverkets fastigheter påverkar statens budget och att beskriva vilka regler som gäller för överlåtelse av tillgångar och disposition av försäljningsinkomster. I uppdraget ingår även att belysa hur en ny modell skulle kunna se ut för att fastställa avkastningskrav på statens fastighetsförvaltning.

ESV anser att den nuvarande finansieringsmodellen och redovisningsprinciperna för fastigheter bör ses över i samband med att FortV:s fastigheter eventuellt förs över antingen till en annan myndighet eller till ett statligt bolag.

## Kontakt

![Curt Johansson](/contentassets/8f7d6960ccea416fbb620561352338fc/curt.jpg?v=8d52a9cfe19ed50)

* Expert redovisning och finansiering
* Curt Johansson
* [curt.johansson@statskontoret.se](mailto:curt.johansson@statskontoret.se)
* [08-690 43 74](tel:+4686904374)

Senast uppdaterad: 2013-04-24
# Tidsserier, statens budget m.m. 2012

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2013:38

### Publiceringsdatum

2013-06-13

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/bae86536b9484aa88b54465cc7668836/2013-38-tidserier-statens-budget-2012.pdf?v=8d240000da62070)

### Kompletterande filer

* [Tabeller](/contentassets/bae86536b9484aa88b54465cc7668836/tabell-1-26-2012-publ.xlsx?v=8d240000dbf26b0)

Tidsserier, statens budget m.m. 2012 ingår i Sveriges officiella statistik. Statistiken beskriver det slutliga utfallet avseende statens budget inkomster, utgifter och saldo samt viss annan central information rörande statens finanser i form av statistiska tabeller. Tabellerna omfattar som regel utfall för år 1995–2012. Statistiken avser löpande priser. Alla rubriker på statistiska tabeller är på svenska och engelska. Statistiken för statens budget avser svenska kronor och omfattar statliga budgetenheter. Ekonomistyrningsverket (ESV) sammanställer den officiella statistiken inom detta område.

Senast uppdaterad: 2013-06-13
# Utvärdering av Havsmiljöinstitutet

## Utredning

### Rapportnummer

2013:21

### Publiceringsdatum

2013-12-20

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201321.pdf?v=8da05a43814a900)

Statskontoret har på regeringens uppdrag utvärderat Havsmiljöinstitutet. Institutets uppgift är att öka användningen av den svenska havsmiljöforskningen. Institutet bildades 2008 och är ett samarbete mellan Göteborgs universitet, Linnéuniversitetet, Stockholms universitet och Umeå universitet. Institutet har sitt kansli vid Göteborgs universitet.

Statskontorets utvärdering visar att institutets verksamhet har skapat ett mervärde för havsmiljöförvaltningen. Verksamheten är efterfrågad och institutet levererar underlag med god kvalitet. Statskontorets utvärdering visar dock att endast en fjärdedel av institutets projekt genomförs i samarbete mellan de olika universiteten. Utvärderingen visar även att samarbetet i kommunikationsfrågor är mycket svagt. Bristerna i samverkan har lett till en ineffektiv användning av statliga medel både inom institutet och inom havsmiljöforskningen.

För att öka Havsmiljöinstitutets mervärde föreslår Statskontoret bland annat att: universitetens medverkan i samarbetet finansieras och synliggörs genom Havsmiljöinstitutet. Det ekonomiska överskott som kansliet upparbetat bör användas för att finansiera de regionala enheternas medverkan i samverkansprojekt. Havsmiljöinstitutet har i sitt uppdrag en rad olika uppgifter. Samtidigt finns det många olika aktörer som är verksamma inom havsmiljöområdet. Institutets mervärde skulle öka ytterligare om man renodlade verksamheten till syntes och tvärvetenskaplighet. Institutet ska vidare sträva efter att lämna fler förslag till åtgärder i sina analyser och synteser. Havsmiljöförvaltningen saknar tydliga förslag om vilka åtgärder som behöver genomföras för att förbättra miljötillståndet i haven och hur man ska prioritera effektivt mellan sådana åtgärder.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Utfallet för statens budget Statens resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys m.m. 2012

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2013:23

### Publiceringsdatum

2013-03-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/5a05807613924ff1b93a11e28d6f291a/utfallet-for-statens-budget-del-av-esvs-underlag-for-arsredovisning-for-staten-2012.pdf?v=8d2400003997eb0)

Ekonomistyrningsverket överlämnar årligen underlag till årsredovisning för staten till regeringen i enlighet med 27§ förordningen (2010:1764) med instruktion för Ekonomistyrningsverket. Enligt 3§ förordningen (2011:231) om underlag för årsredovisning för staten ska underlaget avse sex olika delar där denna rapport innehåller tre:

* En uppföljning av utgiftstaket.
* Utfallet på budgetens inkomsttitlar och anslag samt av statens lånebehov.
* En redovisning av bemyndiganden.

Utfallet redovisas per utgiftsområde, anslag, inkomsttyp och inkomsttitel. Analysen jämför utfallet dels med statens budget, dels med föregående år.

## Kontakt

![Eva Engberg](/contentassets/d2976ed59b684b8f9b751da6fc8ee7a4/eva-e.jpg?v=8d52aab7d9a4670)

* Expert statsredovisning
* Eva Engberg
* [eva.engberg@statskontoret.se](mailto:eva.engberg@statskontoret.se)
* [08-690 44 66](tel:+4686904466)

Senast uppdaterad: 2013-03-15
# Utvärdering av uppföljningssystemet för den nationella folkhälsopolitiken

## Utredning

### Rapportnummer

2013:4

### Publiceringsdatum

2013-03-22

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201304.pdf?v=8da05a446fb5b80)

Statskontoret har på regeringens uppdrag utvärderat uppföljningssystemet för den nationella folkhälsopolitiken. Målet för den nationella folkhälsopolitiken är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Resultatet från uppföljningen presenteras bland annat i en folkhälsopolitisk rapport och i den webbaserade databasen Folkhälsodata.

Statskontoret bedömer i denna rapport att det finns brister i den folkhälsopolitiska uppföljningen. Till exempel saknas delmål för den nationella folkhälsopolitiken och antalet indikatorer som ligger till grund för uppföljningen är alltför omfattande. Detta försvårar bedömningen av om det nationella folkhälsomålet nås. Statskontoret menar också att mervärdet av uppföljningen bör öka genom att öka användningen i Regeringskansliet. Statskontoret lämnar i rapporten ett antal förslag för att utveckla den folkhälsopolitiska uppföljningen.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Uppdrag att kartlägga kommunernas och Arbetsförmedlingens insatser för personer med ekonomiskt bistånd som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2013-04-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/2013100.pdf?v=8da05a442cf3e00)

Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att kartlägga kommunernas och Arbetsförmedlingens insatser för personer som får ekonomiskt bistånd och som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen.

Regeringen har angett att i vissa delar ska uppdraget utföras med granskning av klienters akter. Statskontoret har därför begärt av Statistiska centralbyrån (SCB) att få ut uppgifter för att kunna genomföra denna aktgranskning. SCB avslog dock denna begäran. Statskontorets överklagan till regeringen bifölls inte.

Med tillgängligt kunskapsunderlag och i frånvaro av uppgifterna från aktgranskningen kan Statskontorets uppdrag inte besvaras på ett tillförlitligt sätt. Under de senaste åren har dessutom flera andra rapporter publicerats inom det aktuella området. Statskontoret förväntar sig därför inte, med de förutsättningar som nu gäller, att kunna bidra med någon ny eller fördjupad kunskap i förhållande till vad som redan är känt.

I denna promemoria redovisas skälen till att Statskontoret inte har kunnat besvara uppdraget fullt ut tillsammans med en intervjusammanställning bland företrädare för kommuner och Arbetsförmedlingen. Intervjuerna ger en bild av de inblandade tjänstemännens uppfattningar om vilka insatser och vilken samverkan som sker på detta område.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Transaktionsdatabasen – för vem och till vad?

## Utredning

### Rapportnummer

2013:18

### Publiceringsdatum

2013-10-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201318.pdf?v=8da05a438ad3f80)

Regeringen gav i april 2013 Statskontoret i uppdrag analysera behovet av Ekonomistyrningsverkets transaktionsdatabas (TDB) och föreslå en framtida hantering. Fokus för uppdraget har varit att kartlägga hur TDB används samt att analysera om databasen kan avvecklas eller om det finns skäl som talar för att bevara och utveckla databasen. Statskontorets bedömning av den framtida hanteringen har utgått från frågorna vem som ska använda databasen och vad den är till för.

I rapporten redogör Statskontoret för hur databasen används samt i vilken mån den uppfyller de krav som kan ses som centrala för en databas för inköpsstatistik. TDB har i dag flera brister och används endast i begränsad utsträckning. Statskontoret bedömer att nyttan med databasen är låg och att databasen därför bör avvecklas.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Trafikverkets tertialrapporter Den ekonomiska rapporteringen och det inre effektiviseringsarbetet

## Utredning

### Rapportnummer

2013:5

### Publiceringsdatum

2013-03-27

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201305.pdf?v=8da05a44cf13c80)

Regeringen gav i augusti 2011 Statskontoret i uppdrag att stödja regeringen i arbetet med att följa Trafikverkets ekonomiska utfall och interna effektivitet. Uppdraget har fokuserat på Trafikverkets tertialrapport till regeringen.

I Statskontorets rapport presenteras hur Trafikverket rapporterar kring det ekonomiska utfallet och den interna effektiviteten i myndighetens tertialrapport, samt hur Statskontoret anser att denna rapportering kan utvecklas ytterligare inom ramen för tertialrapporten. I rapporten pekar Statskontoret även på betydelsen av tydliga mål och återrapporteringskrav för olika typer av effektiviseringsarbeten.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Stärk kedjan! Erfarenheter från tjugo analyser av statlig styrning och organisering

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 17

### Publiceringsdatum

2013-02-14

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/om-offentlig-sektor_17_stark-kedjan.pdf?v=8da05a445ca2e80)

Statskontoret redovisar i denna Om offentlig sektor rapport erfarenheter och iakttagelser av styrning och organisering inom staten. Underlaget för vår redovisning består av de 20 myndighetsanalyser som Statskontoret har genomfört på regeringens uppdrag under de senaste fyra åren.

I rapporten tar vi sikte på två aspekter av styrning och organisering: regeringens styrning av myndigheterna respektive de analyserade myndigheternas interna styrning och organisering. Dessa båda aspekter ska inte ses som isolerade från varandra, utan ingår i en styrkedja där länkarna bland annat utgörs av instruktioner, regleringsbrev, organisering av verksamheter, uppföljning och resultatredovisning.

Titeln på denna studie är Stärk kedjan! Ett starkt imperativ kan det tyckas, men ett av huvudbudskapen i rapporten är betydelsen av att såväl politiker som tjänstemän i staten ser styrningen som en helhet. Enligt vår analys finns mer att göra i detta avseende.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Scener ur ett Filminstitut

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2013:8

### Publiceringsdatum

2013-05-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201308.pdf?v=8da05a427643300)

Statskontoret har på regeringens uppdrag genomfört en analys av Filminstitutet. Analysen visar att Filminstitutet under de senaste åren har stramat upp delar av sin verksamhet. Vissa brister kvarstår dock. Dessa brister riskerar att påverka måluppfyllelsen och effektiviteten på ett negativt sätt.

Filminstitutet operationaliserar för närvarande inte regeringens mål på ett tydligt sätt. Dessutom redovisar de få effekter av sin verksamhet och kopplar sällan resultat till resurser. Filminstitutets interna styrkedja behöver således stärkas. Detta för att säkerställa att de gör rätt saker och att möjliggöra en bedömning av verksamhetens måluppfyllelse.

Statskontorets analys visar att Filminstitutet arbetar med filmavtalet i större utsträckning än vad filmavtalet finansierar. Detta innebär att statens filmkulturella anslag inte fullt ut går till den verksamhet det är avsett för. Statskontoret rekommenderar därför Filminstitutet att säkerställa att insatserna för filmavtalet motsvarar finansieringen. Statskontoret rekommenderar också Filminstitutet att formulera tydliga kriterier för beviljande av produktionsstöd och motiveringar till avslag för att öka transparensen.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Styrning av offentligrättsliga avgifter

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2013:53

### Publiceringsdatum

2013-11-28

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/b1d18c53bb614d54b92338fe9d04c8d4/2013-53-styrning-av-offentligrattsliga-avgifter-webb.pdf?v=8d24000187ec4c0)

ESV har på uppdrag av regeringen utrett hur de offentligrättsliga avgifterna som redovisas mot inkomsttitel (bruttoredovisade avgifter) uppfyller kravet på full kostnadstäckning. Vidare har ESV tagit fram ett antal förslag till förbättringar av dels hanteringen av bruttoredovisade avgifter, dels användningen av avgiftsbudgeten i regleringsbrevet.

Bakgrunden till uppdraget är att de bruttoredovisade avgifterna inte följs upp och omprövas i önskvärd grad. Myndigheterna har inte lika stort intresse av dessa avgifter som av de avgifter som de disponerar och Regeringskansliet har fokus på utgiftssidan på statsbudgeten.

Av rapporten framgår att en del myndigheter uppvisar väsentliga avvikelser från målet om full kostnadstäckning. För att komma tillrätta med problemen har ESV tagit fram ett tiotal förslag som berör både regeringen, Regeringskansliet och myndigheterna. Förslagen handlar bland annat om regeringsbeslut, öronmärkning av anslag, myndigheternas återrapportering och styrningen via regleringsbreven.

Senast uppdaterad: 2017-08-18
# Styrningen av Polisens IT-verksamhet

## Utredning

### Rapportnummer

2013:23

### Publiceringsdatum

2013-12-20

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201323.pdf?v=8da05a43b0f9980)

Rikspolisstyrelsens IT-verksamhet är omfattande. År 2013 omsluter IT-budgeten cirka 1,3 miljarder kronor, det vill säga 5 procent av Polisens anslag. De senaste åren har Rikspolisstyrelsen genomfört en omfattande satsning på IT-verksamheten, där en allt större andel av budgeten har lagts på utveckling av nya IT-stöd.

Statskontoret har på regeringens uppdrag granskat Rikspolisstyrelsens styrning av IT-verksamheten. I uppdraget har bland annat ingått att utreda om styrningen har organiserats på ett ändamålsenligt sätt, om ansvaret för åtgärder och beslut är tydligt kopplat till roller i organisationen och hur kompetensfrågorna hanteras för att stödja en effektiv IT-styrning.

Statskontoret visar i rapporten på flera problem som kan kopplas till styrningen av IT-verksamheten. Det handlar om krångliga och ibland överlappande styrprocesser, kortsiktig och alltför flexibel budgethantering och otillräcklig styrning av konsulter och externa leverantörer. Arbetet med att prioritera mellan olika initiativ har inte fungerat och det har heller inte funnits utrymme för att hantera nya behov och krav. Utvärderingen visar att det saknas en roll i organisationen som tar helhetsansvar för hela utvecklingsprocessen.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Statens lokalförsörjning

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2013:36

### Publiceringsdatum

2013-05-02

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/933edcdbbec944aa997afa7505cf1500/2013-36-statens-lokalforsorjning.pdf?v=8d2400009e2d6e0)

I rapporten Statens lokalförsörjning redovisar Ekonomistyrningsverket en kartläggning av myndigheternas lokaler i Stockholm och en enkätundersökning för att undersöka myndigheternas skäl till sin lokalisering till Stockholm innanför tullarna.

ESV redovisar en beräkning av den teoretiska besparingspotentialen vid en utflyttning från området innanför tullarna till området utanför tullarna. ESV redovisar vidare metoder för att begränsa myndigheternas lokalisering till centrala Stockholm. ESV föreslås få rätt att utfärda föreskrifter angående begäran om yttrande från ESV.

ESV anser att tillgängligheten till ESV:s databas med information om myndigheternas hyresavtal kan förbättras samt att det finns möjlighet att förbättra uppföljningen av den statliga lokalförsörjningen. ESV redovisar ett förslag till ändring av texten i 9 § förordningen (1993:52) om statlig lokalförsörjning. Slutligen bedömer ESV att en annonstavla kan utvecklas för att kunna matcha myndigheternas övertaliga lokaler med andra myndigheters lokalbehov.

Senast uppdaterad: 2013-05-02
# Statens resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys m.m. – del av ESV:s underlag för årsredovisning för staten 2012

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2013:24

### Publiceringsdatum

2013-03-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/48324b2820e9449b80b10371e5cd4e60/statens-resultatrakning-balansrakning-och-finansieringsanalys-mm-del-av.esvs-underlag-for-arsredovisning-for-staten-2012.pdf?v=8d24000036a3150)

Underlag till årsredovisning för staten 2012. Regeringen lämnar varje år en årsredovisning för statens hela verksamhet till riksdagen. Ekonomistyrningsverket tar fram ett underlag till årsredovisning för staten som består av sex olika delar, varav denna rapport innehåller tre:

* En resultaträkning, en balansräkning, en finansieringsanalys och noter.
* En redovisning av utvecklingen på statsskulden.
* En resultaträkning och en balansräkning avseende EU-medel samt en kassamässig redovisning av anslag och inkomsttitlar avseende in- och utbetalningar till och från Europeiska unionen.

I regeringens årsredovisning för staten 2012 som överlämnades till riksdagen 15 april har uppgifterna om statsskulden reviderats, se vidare kapitel 4 i [Årsredovisning för staten 2012](http://www.regeringen.se/sb/d/108/a/214365).

## Kontakt

![Lena Malmqvist](/contentassets/2532efa9267b47cfb4734eece84e9b26/lena-m.jpg?v=8da0e3552b51080)

* Enhetschef statsredovisning
* Lena Malmqvist
* [lena.malmqvist@statskontoret.se](mailto:lena.malmqvist@statskontoret.se)
* [08-690 43 70](tel:+4686904370)

Senast uppdaterad: 2013-06-12
# Sjukfrånvaro i staten år 2012 Myndigheter och sektorer

## Uppföljning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2013-04-29

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/2013101.pdf?v=8da05a449f64c00)

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Statskontorets förvaltningspolitiska arbete åren 2013–2014 (PM)

Statskontoret har i uppdrag att följa upp och regelbundet beskriva den offentliga sektorns utveckling. I en rapport till Regeringskansliet presenteras en analys av förvaltningspolitiska utvecklingsområden och Statskontorets prioriterade insatser under 2013–2014.

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2013-06-04

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/2013103.pdf?v=8da05a423381580)

Statskontoret har i uppdrag att följa upp och regelbundet beskriva den offentliga sektorns utveckling. I en rapport till Regeringskansliet presenteras en analys av förvaltningspolitiska utvecklingsområden och Statskontorets prioriterade insatser under 2013 – 2014.

De fem förvaltningspolitiska utvecklingsområden Statskontoret identifierar under de kommande fem åren är:

* Styrning av statlig förvaltning
* Statlig organisering
* Verksamhetsutveckling i staten
* Statsanställdas kompetens
* Staten och marknaderna

Statskontorets prioriterade insatser på det förvaltningspolitiska området under 2013 och 2014 har fokus på publicering av skrifter, seminarieverksamhet och internationella samarbeten

Senast uppdaterad: 2022-03-14