Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Årlig sammanfattning 2022 Faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF)

## Revision

### Rapportnummer

ESV 2022:43

### Publiceringsdatum

2022-09-09

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/099d5ba83f104372b999dedcbf125651/2022-43-arlig-sammanfattning-2022-faciliteten-for-aterhamtning-och-resiliens-rrf.pdf?v=8da9250869fb900)

I den årliga sammanfattningen av revisionsresultat, som vi rapporterat till Regeringskansliet, bedömer Ekonomistyrningsverket (ESV) hur inrättade förvaltnings- och kontrollsystem för genomförandet av Sveriges återhämtningsplan fungerar. Återhämtningsplanen utförs inom ramen för EU:s facilitet för återhämtning och resiliens (RRF).

ESV:s bedömning grundas på utförda systemrevisioner med kompletterande substansgranskningar. Europeiska kommissionen har angett särskilt viktiga områden att granska, så kallade nyckelkrav. Vi har granskat samtliga relevanta nyckelkrav och anpassat genomförandet av revisionerna utifrån vår aktuella riskbedömning.

ESV lämnar ett revisionsuttalande utan reservation. Det innebär att ESV i alla väsentliga avseenden bedömer att tilldelade medel har använts för avsett ändamål, att uppgifterna myndigheterna har lämnat tillsammans med begäran om utbetalning är fullständiga, korrekta och tillförlitliga. ESV bedömer också att inrättade kontrollsystem ger tillräckliga garantier för att medlen har förvaltats i enlighet med tillämpliga regler.

Några allvarliga brister som föranleder omedelbara åtgärder har inte iakttagits. Vi har dock lämnat rekommendationer i syfte att stärka förvaltnings- och kontrollsystemet. Dessa kommer vi att följa upp under kommande år.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Frågor om revision av RRF-medel
* [rrf@statskontoret.se](mailto:rrf@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2022-09-09
# Årsredovisning 2021

## Årsredovisning

### Rapportnummer

ESV 2022:19

### Publiceringsdatum

2022-03-04

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/fe9c64de57de4df8b457c12147c17d11/2022-19-arsredovisning-2021.pdf?v=8d9fdd29f776f80)

Senast uppdaterad: 2022-03-04
# Utvärdering av uppföljningssystemet för ungdomspolitiken

Statskontoret har utvärderat uppföljningssystemet för den nationella ungdomspolitiken. Uppdraget har omfattat att analysera och bedöma om uppföljningssystemet är tillfredsställande för att bedöma om det övergripande målet för ungdomspolitiken uppfylls eller inte. Vi har också analyserat om systemet är relevant för staten, kommuner och regioner.

## Utredning

### Rapportnummer

2022:3

### Publiceringsdatum

2022-03-11

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/utvardering-av-uppfoljningssystemet-for-ungdomspolitiken/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2022/2022_3---utskriftsversion.pdf?v=8dbf1304ddb5080)

Vår utvärdering visar att uppföljningssystemet till stora delar är ändamåls­enligt i förhållande till systemets syfte. Syftet är att följa utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor utifrån det övergripande målet. Vi bedömer att uppföljningssystemets målgrupper behöver kunskap om ungdomars levnadsvillkor och att systemet i flera delar svarar mot det behovet. Vår analys visar att resultaten från uppföljningen används, främst som kunskapsunderlag i olika sammanhang. Vi bedömer vidare att systemet är kostnadseffektivt, eftersom kostnaderna är relativt låga samtidigt som systemet ger mervärde i form av samlad kunskap om unga.

Vi bedömer därför att det inte behövs några större förändringar av uppföljnings­systemet, utan att det räcker med att förbättra systemet inom nuvarande ramar. Vi föreslår bland annat att MUCF ska arbeta mer systematiskt med att sprida produkterna samt med att följa upp vilka kunskapsunderlag som målgrupperna behöver och hur de använder dem.

Som det ser ut i dag ska resultaten av uppföljningen användas av många olika målgrupper och uppfylla olika behov. Vår granskning visar att det är svårt för MUCF att möta alla dessa behov. Uppföljningen får därför ett begränsat genomslag på statlig nivå utanför Kulturdepartementets politikområden. Samtidigt bedömer vi att detta begränsade genomslag är en konsekvens av att det ungdomspolitiska målet är brett och sektors­övergripande. För att följa upp det nuvarande målet i sin helhet måste uppföljningen också vara tvärsektoriell.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Enhetschef
* Gabriel Brandström
* [gabriel.brandstrom@statskontoret.se](mailto:gabriel.brandstrom@statskontoret.se)
* [076-877 46 85](tel:+46768774685)

Senast uppdaterad: 2024-11-08
# Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2017–2021

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2022:22

### Publiceringsdatum

2022-03-17

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/697efb690b014512a4daca0ccf4a4ac4/2022-22-utvardering-av-statens-upplaning-och-skuldforvaltning-2017-2021.pdf?v=8da07ff88d40e00)

I denna rapport redovisar ESV uppdraget att utvärdera statens upplåning och skuldförvaltning för perioden 2017–2021, med fokus på 2020 och 2021. Övergripande konstaterar ESV att såväl regeringens riktlinjer som Riksgäldens tillämpning av riktlinjerna i allt väsentligt har legat i linje med målet för statsskuldsförvaltningen, att långsiktigt minimera kostnaden för skulden med beaktande av risk.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Peter Höglund
* [peter.hoglund@statskontoret.se](mailto:peter.hoglund@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2022-03-17
# Analys av Svenska kraftnäts ekonomiska mål

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2021:35

### Publiceringsdatum

2021-10-04

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/a2fdd5b316354959b0b475ac8457d12a/2021-35-analys-av-svenska-kraftnats-ekonomiska-mal.pdf?v=8d9873366f43c80)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har på uppdrag av regeringen analyserat Affärsverket svenska kraftnäts (Svenska kraftnät) ekonomiska mål och lämnat en rekommendation för hur regeringens styrning ska bidra till både samhällsekonomisk och intern effektivitet.

ESV:s analys visar att Svenska kraftnät behöver göra stora investeringar för att nå upp till de övergripande energipolitiska målen. Men investeringarnas omfattning och tillhörande tillståndsprocesser är en stor utmaning för att kunna öka investeringstakten. Svenska kraftnäts ekonomiska mål saknar dessutom styreffekt och bidrar inte nämnvärt till att uppnå intern och samhällsekonomisk effektivitet.

ESV anser att utformningen av regeringens styrning av Svenska kraftnäts investeringar är central för att ge verket bättre förutsättningar att skyndsamt slutföra sina investeringsprojekt. Därför lämnar ESV i första hand förslag på hur regeringen kan tydliggöra styrningen av dessa investeringar.

ESV föreslår bland annat att regeringen bör besluta om en långsiktig investeringsplan och tydliggöra det ekonomiska målet för att styra mot intern och samhällsekonomisk effektivitet.

ESV har också lyft för- och nackdelar med att Svenska kraftnät bedrivs som ett affärsverk, men lämnar inga förslag kopplat till detta.

## Kontakt

![Ulrica Sandstedt](/contentassets/a85c2abcd5d24cb2a5488f4f6aa763aa/ulrica-s.jpg?v=8db449dfb50fc00)

* Utredare
* Ulrica Sandstedt
* [ulrica.sandstedt@statskontoret.se](mailto:ulrica.sandstedt@statskontoret.se)
* [08-690 44 13](tel:+4686904413)

Senast uppdaterad: 2021-10-04
# Årlig rapport med revisionsuttalande Jordbruksfonderna 2022

## Revision

### Rapportnummer

ESV 2022:17

### Publiceringsdatum

2022-04-05

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/d65ee35d2c754f50b6a0fadc48f1a161/2022-17-arlig-rapport-med-revisionsuttalande-jordbruksfonderna-2022.pdf?v=8da175128c2ee80)

I rapporten och uttalandet bedömer Ekonomistyrningsverket (ESV) hur Jordbruksverket har förvaltat de [EU‑medel och den svenska medfinansiering som myndigheten ansvarar för inom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)](/link/e119592e455349d5a34497f4d69484a3.aspx).

Rapporten och ESV:s uttalanden omfattar budgetåret den 16 oktober 2020–15 oktober 2021. ESV har genomfört projektgranskningar inom båda fonderna som har resulterat i en felprocent under 2 procent. Enligt EU‑kommissionen är en felprocent under 2 procent att anse som att hanteringen av EU‑medel är tillfredställande.

ESV lämnar ett revisionsuttalande utan reservation. Det betyder att ESV bedömer att Jordbruksverkets räkenskaper för fonderna är rättvisande, fullständiga och korrekta i alla väsentliga avseenden samt att myndighetens interna kontrollrutiner har fungerat tillfredsställande.

ESV lämnar även ett uttalande om Jordbruksverkets förvaltningsförklaring utan reservation. Detta betyder att det inte har framkommit något i vår granskning som ifrågasätter myndighetens uppgifter.

Senast uppdaterad: 2022-04-05
# Utveckling av den statliga styrningen av kommuner och regioner 2021

Statskontoret kartlägger årligen statens styrning av kommuner och regioner. Denna rapport är vår femte årliga redovisning av hur omfattande den statliga styrningen är och hur den har utvecklats. Kartläggningen omfattar styrning från riksdagen, regeringen och statliga myndigheter.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2022-03-28

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/utveckling-av-den-statliga-styrningen-av-kommuner-och-regioner-2021/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2022/statlig-styrning-2021---utskriftsversion.pdf?v=8dbd4a83d3c1880)

### Kompletterande filer

* [Statsbidragsförteckning 2021](/globalassets/rapporter-pdf/2022/statsbidragsforteckning-2021.xlsx?v=8da489afb9ed380)

Årets kartläggning visar bland annat att det fanns 181 riktade statsbidrag till kommunsektorn under 2021. Det är något färre än under 2020. Men staten har betalat ut betydligt mer medel till kommunsektorn under 2021 jämfört med tidigare år. Ökningen beror till stor del på att staten har tillfört kommunsektorn medel till följd av coronapandemin.

Vår kartläggning visar också att staten har infört 35 nya eller förändrade lagar och förordningar under 2021 som vi bedömer har en betydande påverkan på kommunsektorn. I likhet med tidigare år innebär flera av regleringarna att staten ställer större krav på kommunsektorn eller ger den fler skyldigheter.

### Statsbidragsförteckning

Till rapporten finns en förteckning över samtliga statsbidrag till kommunsektorn. I förteckningen finns bland annat uppgifter om hur mycket medel som staten har betalat ut till kommunsektorn inom ramen för respektive bidrag. (Se Relaterade dokument i vänsterkolumnen).

Senast uppdaterad: 2023-10-24
# Utvärdering av omregleringen av spelmarknaden – Slutrapport

Den svenska spelmarknaden omreglerades den 1 januari 2019 när Sverige fick en ny spelreglering. Statskontoret har på uppdrag av regeringen under 2018–2022 utvärderat effekterna av omregleringen, bland annat när det gäller kanaliseringen och konsumentskyddet på spelmarknaden.

## Utredning

### Rapportnummer

2022:5

### Publiceringsdatum

2022-04-01

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/utvardering-av-omregleringen-av-spelmarknaden--slutrapport/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2022/2022_5---utskriftsversion.pdf?v=8dbf130c9d59880)

Statskontoret bedömer att spelmarknaden fungerar bättre 2021 än 2018. Omregleringen har förbättrat förutsättningarna att nå riksdagens mål för spelområdet om att spelmarknaden ska vara under offentlig kontroll, ha ett starkt konsumentskydd och värna intäkterna från spel till föreningslivet och staten.

Den viktigaste effekten av omregleringen är att den svenska statens kontroll över spelmarknaden har ökat. Efter omregleringen har kanaliseringen – andelen av svenskarnas spelande som sker hos företag med licens i Sverige – ökat betydligt. Det innebär att en större del av spelandet sker hos spelföretag som följer svensk spellagstiftning och betalar skatt i Sverige. Statens ökade kontroll över spelmarknaden innebär också att staten får bättre möjligheter att bland annat motverka matchfixning och reglera innehållet i spelreklamen.

Omregleringen har lett till att konsumentskyddet på spelmarknaden har stärkts. Den nya spelregleringen innebär att det införts hårdare krav för spelföretagen när det gäller spelansvar och marknadsföring. En viktig del i detta är den nya regeln om omsorgsplikt som innebär att spelföretagen ska ta ansvar för att motverka spelproblem bland sina kunder. Trots att konsumentskyddet stärkts så går det att göra mer för att minska de negativa konsekvenserna av spelande. För att omsorgsplikten ska fungera effektivt behövs det mer kunskap om vad åtgärder till följd av omsorgsplikten får för effekter för spelarnas beteende. Det behövs även en tydligare reglering av hur spelföretagen får behandla personuppgifter för att motverka överdrivet spelande.

Omregleringen har i hög grad bevarat förutsättningarna för föreningslivet att ta del av intäkterna från spel, med undantag för de föreningar som står bakom bingohallarna. Även statens förutsättningar att ta del av intäkterna från spel har bevarats i hög grad.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Thomas Ringbom
* [thomas.ringbom@statskontoret.se](mailto:thomas.ringbom@statskontoret.se)
* [076-877 47 30](tel:+46768774730)

Senast uppdaterad: 2023-11-29
# Olika vägar till likvärdig skola – Utvärdering av likvärdighetsbidraget till skolan Slutrapport

Många skolhuvudmän använder likvärdighetsbidraget till insatser på skolor där elever har svårare socioekonomiska förutsättningar, exempelvis genom satsningar på mer och bättre utbildad personal. Det visar Statskontorets utvärdering av bidraget.

## Utredning

### Rapportnummer

2021:2

### Publiceringsdatum

2021-02-03

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/olika-vagar-till-likvardig-skola--utvardering-av-likvardighetsbidraget-till-skolan.-slutrapport/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2021/2021_2---utskriftsversion.pdf?v=8dbf0e5c9fc7680)

Likvärdighetsbidraget syftar till att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen i skolan. Bidraget är socioekonomiskt viktat för att öka resurserna där behoven är som störst. Men huvudmännen har fördelat och använt bidraget på många olika sätt utifrån de behov som de själva ser i verksamheten.

– Vår bedömning är att likvärdighetsbidraget i stort sett fungerar som regeringen avsett. Samtidigt ser vi att bidraget till viss del har fått karaktären av ett allmänt kvalitetshöjande bidrag. Om regeringen vill se en tydligare inriktning mot insatser som kompenserar för socioekonomiska skillnader behöver det bli tydligare i det styrande regelverket, säger Statskontorets generaldirektör Annelie Roswall Ljunggren.

Bidragets breda användningsområde och möjlighet till lokala anpassningar har gjort det lättare för huvudmännen att använda bidraget på ett effektivt sätt. Det innebär samtidigt att hanteringen av bidraget har fungerat olika bra beroende på hur väl utvecklat huvudmännens kvalitetsarbete är. Trots det är Statskontorets övergripande bedömning att bidraget på flera sätt har fått en mer ändamålsenlig konstruktion än de mer insatsspecifika bidrag som har varit vanliga på skolområdet.

Senast uppdaterad: 2023-11-29
# Mäns våld mot kvinnor – en analys av myndigheternas arbete med den nationella strategin

Statskontoret har analyserat myndigheternas arbete med att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Vår utredning visar att myndigheterna har gjort många insatser för att stärka arbetet. Nu behöver myndigheterna arbeta för att den kunskap som finns verkligen kommer till praktisk användning. Men det behövs också mer kunskap om effektiva metoder och arbetssätt för att förebygga mäns våld mot kvinnor.

## Utredning

### Rapportnummer

2021:3

### Publiceringsdatum

2021-03-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/mans-vald-mot-kvinnor--en-analys-av-myndigheternas-arbete-med-den-nationella-strategin/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2021/2021_3---utskriftsversion.pdf?v=8dbf0e5f44e3400)

Vi har undersökt hur ett 20-tal myndigheter och de 21 länsstyrelserna arbetar med frågor som rör mäns våld mot kvinnor och hur de samverkar med varandra. En viktig slutsats är att kunskapskedjan inom området behöver stärkas. Många myndigheter arbetar med att ta fram och sprida kunskap, men det behövs ett mer konkret stöd för att kunskapen ska komma till praktisk användning bland yrkesverksamma inom framför allt kommuner och regioner. Trots att det generellt sett finns mycket kunskap saknas utvärderade metoder och arbetssätt för att förebygga mäns våld mot kvinnor, vilket även gäller hedersrelaterat våld och förtryck och prostitution och människohandel.

– Myndigheter behöver fokusera mer på att se till att kunskap tillämpas så att de våldsutsatta får det skydd och stöd de har rätt till och att våldet i största mån kan undvikas. Här finns utrymme för regeringen att tydligare styra området i rätt riktning, säger Annelie Roswall Ljunggren, generaldirektör på Statskontoret.

Statskontoret bedömer att fortsatt styrning med regeringsuppdrag är avgörande för att myndigheter ska kunna prioritera arbete som rör mäns våld mot kvinnor. Vi lämnar därför flera förslag på hur styrningen kan utvecklas framöver. Det handlar om uppdrag till myndigheter för att få fram fler förebyggande metoder och arbetssätt samt att den kunskap som finns ska komma till praktisk användning. Det handlar också om att Jämställdhetsmyndighetens roll behöver förtydligas, bland annat när det gäller deras roll i att samordna myndigheternas arbete med mäns våld mot kvinnor och i att ge underlag för regeringens styrning.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Registrator
* [registrator@statskontoret.se](mailto:registrator@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2024-11-08
# Modell för uppföljning av förvaltningspolitiken

Målet för den statliga förvaltningspolitiken är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och därigenom bidrar till Sveriges utveckling och ett effektivt EU-arbete.

## Utredning

### Rapportnummer

2021:4

### Publiceringsdatum

2021-03-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/modell-for-uppfoljning-av-forvaltningspolitiken/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2021/2021_4---utskriftsversion.pdf?v=8dbf0e61e9ff180)

Regeringen ska årligen i budgetpropositionen lämna en resultatredovisning om hur den förda politiken bidrar till att uppnå det riksdagsbundna målet. I rapporten lämnar Statskontoret ett förslag på hur regeringens redovisning till riksdagen kan utvecklas.

Vårt förslag till ny uppföljningsmodell innehåller två delar. Den ena delen fokuserar på hur regeringen årligen kan följa utvecklingen i förhållande till det förvaltningspolitiska målet genom ett begränsat antal övergripande indikatorer. Indikatorerna följer upp allmänhetens bedömning av myndigheters arbete, myndigheternas verksamhetskostnader och bedömning av den interna styrningen och kontrollen. Den andra delen handlar om en fördjupad uppföljning av statsförvaltningens utveckling på längre sikt genom en resultatskrivelse där regeringen kan beskriva och redogöra för den förda politiken inom området.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Susanne Johansson
* [susanne.johansson@statskontoret.se](mailto:susanne.johansson@statskontoret.se)
* [076-877 47 79](tel:+46768774779)

Senast uppdaterad: 2023-11-29
# Myndigheternas arbete för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter – stöd, samordning och uppföljning

Statskontoret har haft i uppdrag att analysera och föreslå en långsiktigt hållbar organisation för stöd, samordning och uppföljning av myndigheternas arbete med hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter. I uppdraget har även ingått att föreslå en lämplig aktör för uppdraget och att göra en översiktlig uppskattning av kostnaderna för förslagen.

## Utredning

### Rapportnummer

2021:13

### Publiceringsdatum

2021-09-30

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/myndigheternas-arbete-for-hbtqi-personers-lika-rattigheter-och-mojligheter/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2021/2021_13---utskriftsversion.pdf?v=8dbf0f1df779d80)

Statskontorets samlade bedömning är att det finns ett behov av stöd och samordning av de hbtqi-strategiska myndigheternas arbete. Myndigheterna redovisar i dag sitt arbete var för sig, men det saknas en samlad bild av myndigheternas arbete och dess resultat. Detta försvårar för regeringen att följa och styra arbetet med hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter på ett ändamålsenligt och effektivt sätt.

Vi har identifierat ett antal myndigheter och andra aktörer som kan vara aktuella för uppdraget som stödjande funktion. Vid en sammanvägd bedömning anser vi att Folkhälsomyndigheten bör ges uppdraget som stödjande funktion. Motiven för vårt förslag är bland annat att hälsofrågorna sedan tidigare har varit prioriterade inom regeringens strategi och arbete inom hbtqi-området. Vi kan även konstatera att det finns ett stöd och engagemang för frågorna hos myndighetens ledning. Uppdraget som stödjande funktion överensstämmer också väl med myndighetens instruktionsenliga uppdrag.

Statskontoret bedömer att regeringens styrning av arbetet med strategin och handlingsplanen behöver utgå från en tydligare ansvarsfördelning och tydligare uppgifter till myndigheterna. Likaså behöver regeringen klargöra vad som bör ingå i myndigheternas uppföljning och återkoppla uppnådda resultat till myndigheterna.

Statskontoret har uppskattat att den årliga kostnaden för stödfunktionen uppgår till 2,9 miljoner kronor under de tre första åren. Vi föreslår även att en utvärdering genomförs tre år efter att stödfunktionen inrättats. Vid utvärderingen av stödfunktionen finns även möjlighet att utvärdera regeringens strategi och handlingsplan.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Pia Brundin
* [pia.brundin@statskontoret.se](mailto:pia.brundin@statskontoret.se)
* [076-877 46 12](tel:+46768774612)

Senast uppdaterad: 2023-11-29
# Myndighetsanalys av Svenska kraftnät

Statskontoret har analyserat Svenska kraftnät enligt modellen för myndighetsanalyser. Svenska kraftnäts huvuduppdrag är att förvalta, driva och utveckla Sveriges transmissionsnät och att vara systemansvarig myndighet.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2021:14

### Publiceringsdatum

2021-10-01

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/myndighetsanalys-av-svenska-kraftnat/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2021/2021_14---utskriftsversion.pdf?v=8dbf0f2249bcf80)

Statskontoret bedömer att Svenska kraftnät under perioden 2016–2020 i allt väsentligt har fullgjort sitt uppdrag som rör verksamhetsgrenarna Transmissionsnät och Systemansvar. Men Svenska kraftnät har inte nått sina mål för antalet anställda och investeringarna har varit lägre än planerat.

Samtidigt som Svenska kraftnät har svårt att rekrytera rätt kompetens har organisationen växtvärk. Enheter hinner bli för stora innan ledningen genomför förändringar. Dessutom är centrala funktioner som HR och juridik undanskymda i organisationen vilket hämmar förutsättningarna för en god förvaltningskultur.

Vidare går det inte att bedöma hur effektivt Svenska kraftnät använder sina resurser. Statskontoret har gjort sin bedömning utifrån regeringens ekonomiska mål om att kostnadseffektiviteten i myndigheten ska vara minst lika hög som i jämförbara företag. Det finns flera studier som jämför effektiviteten i Svenska kraftnäts verksamhet med motsvarande företags i andra länder, men resultaten är för svårbedömda för att vi ska kunna dra någon säker slutsats.

Statskontoret lämnar i rapporten ett antal förslag som syftar till att Svenska kraftnät ska kunna fullgöra sitt uppdrag framgent. Vi föreslår bland annat att Svenska kraftnät tar fram en strategi för hur de ska utvecklas och lyckas med sin kompetensförsörjning, placerar funktionerna för HR och juridik närmare ledningen och analyserar hur investeringsprognoserna kan förbättras.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Thomas Ringbom
* [thomas.ringbom@statskontoret.se](mailto:thomas.ringbom@statskontoret.se)
* [076-877 47 30](tel:+46768774730)

Senast uppdaterad: 2024-05-23
# Myndighetsanalys av Statens historiska museer

Statskontoret har genomfört en myndighetsanalys av Statens historiska museer. Vi har undersökt hur myndigheten fullgör sitt uppdrag och hur interna och externa faktorer påverkar möjligheterna att göra det.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2021:8

### Publiceringsdatum

2021-04-23

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/myndighetsanalys-av-statens-historiska-museer/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2021/2021_8---utskriftsversion.pdf?v=8dbf0e6f9f84980)

Statskontoret bedömer att Statens historiska museers verksamhet är framgångsrik och uppskattad, men att myndigheten inte fullgör hela sitt uppdrag inom samlingsförvaltningen. Den publika verksamheten är uppskattad och de digitala besöken ökar. Myndigheten har också en väl fungerande verksamhet när det gäller att tillgängliggöra samlingarna för bland annat forskning och utbildning. Externa parter ser genomgående positivt på verksamhetens resultat och på hur det fungerar att samverka med Statens historiska museer.

Men myndighetens resurser räcker inte för att ta emot allt arkeologiskt material som kommer in och inte heller för att täcka hela de arkeologiska och kulturhistoriska samlingarnas behov av vård. Både myndigheten och regeringen behöver därför agera för att säkerställa att myndigheten kan bevara föremålen i samlingarna på lång sikt.

I januari 2018 inordnades myndigheten Livrustkammaren, Skoklosters slott och Hallwylska museet i Statens historiska museer, som då också fick ett bredare uppdrag. Myndigheten har kommit en bra bit i arbetet med förändringen, trots att sammanslagningen har medfört stora utmaningar. Men Statskontoret bedömer att myndigheten ändå bland annat behöver förtydliga myndighetens mål, införa och tillämpa styrdokument på ett effektivare sätt och på sikt överväga att justera hur verksamheten är organiserad. Statskontoret anser också att Statens historiska museer bör ta fram tydligare strategiska prioriteringar för verksamheten, mot bakgrund av myndighetens ekonomiska utmaningar.

Senast uppdaterad: 2024-05-23
# Utfallet för statens budget – del av ESV:s underlag till årsredovisning för staten 2021

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2022:21

### Publiceringsdatum

2022-03-22

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/6247740ce1d44821a75069491e6e9a9d/2022-21-utfallet-for-statens-budget-2021.pdf?v=8da0c33ddc6b880)

Saldot i statens budget för 2021 blev ett överskott på 78 miljarder kronor. I den ursprungliga budgeten beräknades ett underskott på 67 miljarder kronor, vilket är en skillnad på 145 miljarder kronor.

Inkomsterna i statens budget uppgick till 1 191 miljarder kronor 2021. Det är 85 miljarder kronor högre än beräknat i den budget som riksdagen beslutade i december 2020.

De totala utgifterna i statens budget blev 1 113 miljarder kronor 2021, vilket är 60 miljarder kronor lägre än de beräknade utgifterna i statens ursprungliga budget och 222 miljarder kronor lägre än den totala budgeten, det vill säga vad riksdagen sammantaget anvisade i den ursprungliga budgeten (1 173 miljarder kronor) och ändringsbudgetarna (162 miljarder kronor). De totala utgifterna blev 106 miljarder kronor lägre än 2020.

Riksdagen har fattat beslut om ändringar i statens budget vid 11 tillfällen under 2021. Vanligtvis görs ändringar i statens budget vid 2 tillfällen, i vår- respektive höständringsbudgeten.

## Kontakt

![Eva Engberg](/contentassets/d2976ed59b684b8f9b751da6fc8ee7a4/eva-e.jpg?v=8d52aab7d9a4670)

* Expert statsredovisning
* Eva Engberg
* [eva.engberg@statskontoret.se](mailto:eva.engberg@statskontoret.se)
* [08-690 44 66](tel:+4686904466)

Senast uppdaterad: 2022-03-22
# Uppföljning av vissa insatser inom området mänskliga rättigheter

Statskontoret har på uppdrag av regeringen följt upp och analyserat ändamålsenligheten i regeringens uppdrag till Uppsala universitet respektive Länsstyrelsen i Dalarnas län samt regeringens överenskommelse med Sveriges Kommuner och Regioner om insatser inom området mänskliga rättigheter.

## Uppföljning

### Rapportnummer

2022:13

### Publiceringsdatum

2022-11-30

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/uppfoljning-av-vissa-insatser-inom-omradet-manskliga-rattigheter/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2022/2022_13---utskriftsversion.pdf?v=8dbf13259c81200)

Vår analys visar att de tre aktörernas sammantagna insatser har nått alltför få mottagare i staten, kommuner och regioner. En förklaring är att länsstyrelserna inte har haft tillräckliga resurser för att arbeta med externa insatser mot kommuner och regioner. En annan förklaring är att Uppsala universitets utbildningar inte fullt ut är anpassade för olika målgrupper inom offentlig förvaltning.

Vår analys visar också att aktörernas enskilda uppföljningar och redovisningar av sitt arbete inte ger regeringen en tillräckligt tydlig bild av insatsernas utveckling och resultat. Det försvårar för regeringen att kunna utveckla en sammanhållen och långsiktig styrning av insatserna.

Statskontoret lämnar i rapporten ett antal förslag som syftar till att länsstyrelserna ska få bättre förutsättningar att ge stöd till kommuner och regioner, att Uppsala universitets utbildningar i mänskliga rättigheter ska utvecklas och anpassas mer efter mottagarnas behov samt att aktörernas rapportering till regeringen blir mer enhetlig och tydlig.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Charlotte Andersson
* [charlotte.andersson@statskontoret.se](mailto:charlotte.andersson@statskontoret.se)
* [076-877 4731](tel:+46768774731)

Senast uppdaterad: 2024-05-23
# Underlag till statens finansiella sparande 2022 – kvartal 2

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2022:37

### Publiceringsdatum

2022-08-18

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/d92d4ed8d6984c7bbab07e2f14125dc9/2022-37-underlag-till-statens-finansiella-sparande-2022kvartal-2-2.pdf?v=8da86a2b1abd980)

## Förbättrat sparande med 35 miljarder kronor

Resultatet av beräkningen för andra kvartalet 2022 visade ett positivt finansiellt sparande för staten på 36 miljarder kronor. Jämfört med samma period föregående år var det en förbättring med 35 miljarder kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2022-08-18
# Underlag till statens finansiella sparande 2021 – kvartal 4

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2022:02

### Publiceringsdatum

2022-02-18

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/17215c6e92d04a9e8953a6103a48ddd0/esv-2022-02-underlag-underlag-till-statens-finansiella-sparande-2021-kvartal-4.pdf?v=8d9f2e8f0726880)

## Förbättrat sparande med 33 miljarder krono

Resultatet av beräkningen för fjärde kvartalet 2021 fortsatte präglas av återhämtning från pandemin. Kvartalet visade ett negativt finansiellt sparande för staten på 2 miljarder kronor. Jämfört med samma period föregående år var det en förbättring med 33 miljarder kronor.

För helåret 2021 uppgick det finansiella sparandet till -59 miljarder kronor. Jämfört med föregående år var det en förbättring med 75 miljarder kronor.

[Tabeller för underlaget till statens finansiella sparande](/link/c55ff0e3e9a641e7818129f4c78b00d9.aspx)

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2022-02-18
# Underlag till statens finansiella sparande 2022 – kvartal 3

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2022:47

### Publiceringsdatum

2022-11-17

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/8ab19594b5494199abaad5ab69223567/2022-47-underlag-till-statens-finansiella-sparande-2022-kvartal-3.pdf?v=8dac8a8c4e8d280)

## Försämrat sparande med 4 miljarder kronor

Resultatet av beräkningen för tredje kvartalet 2022 visade ett negativt finansiellt sparande för staten på 4 miljarder kronor. Jämfört med samma period föregående år var det en försämring med 4 miljarder kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2022-11-17
# Underlag till statens finansiella sparande 2022 – kvartal 1

## Utfall

### Rapportnummer

2022:28

### Publiceringsdatum

2022-05-18

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/64085dfe7eb34985aa79ccf9e7e4a73c/underlag-till-statens-finansiella-sparande-2022-kvartal-1.pdf?v=8da38e41e654a00)

## Förbättrat sparande med 12 miljarder kronor

Resultatet av beräkningen för första kvartalet 2022 visade ett negativt finansiellt sparande för staten på 34 miljarder kronor. Jämfört med samma period föregående år var det en förbättring med 12 miljarder kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2022-05-18
# Tidsserier, statens budget m.m. 2021

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2022:30

### Publiceringsdatum

2022-06-09

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/c39a8d18d4a44f51ac07259716b81e83/tidsserier-statens-budget-mm-2021.pdf?v=8da494faa9ce700)

### Kompletterande filer

* [Tabeller för Tidsserier, statens budget m.m. 2021](/contentassets/c39a8d18d4a44f51ac07259716b81e83/tabeller-for-tidsserier-statens-budget-mm-2021.xlsx?v=8daa0a3da5d2f80)

Tidsserier, statens budget m.m. 2021 beskriver det slutliga utfallet för inkomster, utgifter och saldo i statens budget. Statistiken beskriver också viss annan central information som rör statens finanser i form av statistiska tabeller. Tabellerna omfattar som regel utfall för år 1995–2021.

Statistiken avser löpande priser. Alla rubriker på statistiska tabeller är på svenska och engelska. Statistiken för statens budget avser svenska kronor och omfattar statliga budgetenheter.

Tidsserier, statens budget m.m. 2021 ingår i [Sveriges officiella statistik](/link/4ed3cfa0a4834becb1e2abe4fc4def44.aspx).

![svart-logo-350.png](/link/43f1b34a97984a3480cf5fa1d34ce142.aspx)

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2022-06-09
# Stöd för analys av korruptionsrisker – del 1

Inom ramen för Statskontorets uppdrag att främja ett utvecklat arbete mot korruption vid de statliga förvaltningsmyndigheterna utvecklar Statskontoret stöd för arbetet med att analysera korruptionsrisker.

## Vägledning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2022-03-22

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/stod-for-analys-av-korruptionsrisker-del-1/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2022/pm-2020_231_6-del-1---utskriftsversion.pdf?v=8dbd4a9850f6f80)

I denna promemoria redovisar vi grunderna till arbetet med att analysera riskerna för korruption i den egna verksamheten. Ett syfte med stödet är att klargöra varför alla myndigheter bör analysera korruptionsrisker. Ett annat är att ge vägledning till myndigheter som har liten eller ingen erfarenhet av att analysera korruptionsrisker.

Det finns ingen allmän modell för riskanalyser som passar alla myndigheter, utan myndigheter behöver arbeta för att utveckla egna arbetssätt. Men det finns ett antal moment som alla myndigheter kan utgå från för att strukturera arbetet:

* överväg behovet av en analys
* identifiera risker
* prioritera inför vidare hantering
* vidta åtgärder
* dokumentera och följ upp risker och åtgärder.

I framtagandet av denna första del har samverkan skett med de myndigheter som regeringen pekar ut i uppdraget till Statskontoret, exempelvis Brottsförebyggande rådet och Ekonomistyrningsverket. Frågor om stödets upplägg och inriktning har dessutom förankrats i det samverkansforum som finns kopplat till Statskontorets uppdrag.

Den här promemorian utgör den första delen i arbetet med att utveckla stöd för myndigheternas arbete med att analysera korruptionsrisker.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Johan Mörck
* [johan.morck@statskontoret.se](mailto:johan.morck@statskontoret.se)
* [076-877 46 25](tel:+46768774625)

Senast uppdaterad: 2024-11-08
# Statsförvaltningen i korthet 2022

Statskontoret har i uppdrag att följa upp och regelbundet beskriva den offentliga sektorns utveckling. I rapporten Statsförvaltningen i korthet redovisar vi en översiktlig bild av svenska myndigheter.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2022-06-17

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/statsforvaltningen-i-korthet-2022/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2022/sik-2022---utskriftsversion.pdf?v=8dbd4a765774780)

Den första januari 2022 fanns det 343 myndigheter under regeringen. Det är två myndigheter fler än ett år tidigare. Men i ett längre tidsperspektiv har antalet myndigheter minskat.

Flest myndigheter finns inom verksamhetsområdet Samhällsskydd och rättskipning. Förhållandevis många myndigheter finns också inom områdena Näringslivsfrågor, Allmän offentlig förvaltning och Utbildning.

Antalet årsarbetskrafter i myndigheterna under regeringen är i år 241 000, vilket är en ökning med ungefär 3 000 jämfört med föregående år.

Sett till absoluta tal fanns det 2020 flest statligt förvärvsarbetande i Stockholms, Västra Götalands, Skånes och Uppsala län. Högst andel statligt anställda i förhållande till befolkningen hade Uppsala, Gotlands och Norrbottens län.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Registrator
* [registrator@statskontoret.se](mailto:registrator@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2024-09-10
# Stöd för analys av korruptionsrisker del 2 Arbetssätt för att identifiera risker för korruption

Inom ramen för Statskontorets uppdrag att främja ett utvecklat arbete mot korruption vid de statliga förvaltningsmyndigheterna utvecklar Statskontoret stöd för arbetet med att analysera korruptionsrisker.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2022-10-07

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/stod-for-analys-av-korruptionsrisker-del-2---arbetssatt-for-att-identifiera-risker-for-korruption/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2022/pm-2020_231_6-del-2---utskriftsversion.pdf?v=8dbd4a9f4855f00)

I den här promemorian lämnar Statskontoret förslag på hur myndigheter kan arbeta med att identifiera korruptionsrisker på ett strukturerat sätt. Vår bedömning är att det inte finns en specifik modell för att identifiera korruptionsrisker som passar alla myndigheter. Däremot finns det några grundläggande moment för arbetet. Dessa är: *planering och förberedelse, kartläggning av verksamheten, samtal med personalen och sammanställning av underlag.*

Ett centralt budskap i promemorian är att myndigheternas arbete med att identifiera korruptionsrisker kan bli mer träffsäkert om de utgår från ett bredare angreppssätt och involverar både chefer och medarbetare i processen.  Det bidrar också till myndighetens arbete för en god förvaltningskultur. Syftet med Statskontorets föreslagna arbetssätt är bland annat att göra det lättare att identifiera fler konkreta korruptionsrisker och riskfaktorer i hela verksamheten. Dessutom kan arbetet bidra till att:

* öka anställdas medvetenhet om risker med och skadeverkningar till följd av korruption
* stärka medarbetaren i rollen som statsanställd

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Johan Mörck
* [johan.morck@statskontoret.se](mailto:johan.morck@statskontoret.se)
* [076-877 46 25](tel:+46768774625)

Senast uppdaterad: 2023-10-24
# Statens resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys m.m. – del av ESV:s underlag för årsredovisning för staten 2021

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2022:20

### Publiceringsdatum

2022-03-22

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/c590e5792ce844679ee7853224b903a1/2022-20-statens-resultatrakning-balansrakning-och-finansieringsanalys-mm-2021.pdf?v=8da0c3272301b80)

Statens totala intäkter för 2021 blev 1 660 miljarder kronor. Det är en ökning med 182 miljarder kronor jämfört med 2020. Skatteintäkterna ökade med 173 miljarder kronor, vilket främst är en effekt av den ekonomiska återhämtningen under 2021.

Utöver intäkterna ökade resultatet från statens andelar i hel- och delägda företag med 70 miljarder kronor och uppgick sammanlagt till 98 miljarder kronor.

Statens totala kostnader blev 1 668 miljarder kronor för 2021, vilket är en ökning med 65 miljarder kronor jämfört med 2020. Ökningen förklaras främst av statens transfereringar som ökade med 30 miljarder kronor under året.

Övriga driftkostnader i staten ökade med 23 miljarder kronor. Det förklaras delvis av högre kostnader för elpriser hos Affärsverket svenska kraftnät samt kostnadsökningar för försvaret, inköp av vaccin och testning för covid-19.

Statens nettoförmögenhet uppgick till 117 miljarder kronor vid utgången av 2021. Det är en ökning med 144 miljarder kronor jämfört med 2020, då nettoförmögenheten var -27 miljarder kronor.

Statens skuld minskade under året. Mest minskade skulden i utländsk valuta, med 46 miljarder kronor. Det bidrog till att statsskulden minskade med 73 miljarder kronor, och uppgick till 1 145 miljarder kronor vid utgången av 2021.

## Kontakt

![Lena Malmqvist](/contentassets/2532efa9267b47cfb4734eece84e9b26/lena-m.jpg?v=8da0e3552b51080)

* Enhetschef statsredovisning
* Lena Malmqvist
* [lena.malmqvist@statskontoret.se](mailto:lena.malmqvist@statskontoret.se)
* [08-690 43 70](tel:+4686904370)

Senast uppdaterad: 2022-03-22
# Stöd till Försvarets materielverk Fortifikationsverket och Försvarsmakten om ekonomisk styrning

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2022:51

### Publiceringsdatum

2022-10-17

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/97cbe11f0f46468fa59f9c8081a90d91/2022-51-stod-till-forsvarets-materielverk-fortifikationsverket-och-forrsvarsmakten-om-ekonomisk-styrning.pdf?v=8dab05b3f7cc300)

Rapporten är Ekonomistyrningsverkets (ESV:s) avrapportering av uppdraget att stödja Försvarets materielverk, Fortifikationsverket och Försvarsmakten med att utveckla myndigheternas ekonomiska rapportering och resultatredovisning till regeringen.

ESV lämnar inga förslag utan visar på olika överväganden regeringen kan göra i det fortsatta arbetet med att utveckla den ekonomiska styrningen av dessa myndigheter. ESV:s överväganden tar sin utgångspunkt i riksdagens och regeringens bestämmelser om ekonomisk styrning i staten.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Camilla Almgren-Lidman
* [camilla.almgren-lidman@statskontoret.se](mailto:camilla.almgren-lidman@statskontoret.se)
* [08-690 44 45](tel:+4686904445)

Senast uppdaterad: 2022-10-17
# Rättsstaten i den svenska förvaltningen – en forskningsantologi

De rättsstatliga värdena betraktas numera som centrala i en modern demokratisk stat. De brukar sammanfattas med krav på normbunden, opartisk och saklig maktutövning med respekt för allas likhet inför lagen. I den moderna tolkningen ryms även ett krav på ett demokratiskt styrelseskick.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 45

### Publiceringsdatum

2022-12-02

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/rattsstaten-i-den-svenska-forvaltningen--en-forskningsantologi/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2022/oos-45---utskriftsversion-.pdf?v=8dbd4a6504de900)

Förvaltningens roll att upprätthålla och värna rättsstaten får vanligtvis inte särskilt mycket uppmärksamhet i olika förvaltningspolitiska studier. Vi har därför låtit ett urval av rättsstatligt intresserade forskare analysera och diskutera utvecklingstendenser och förändringsbehov i den statliga förvaltningen och i förvaltningspolitiken ur ett rättsligt perspektiv.

I antologin lyfter tio forskare bland annat fram de rättsstatliga utmaningar som hänger samman med förhållandet mellan regeringen och myndigheterna. Frågorna som behandlas är relevanta för såväl regeringen som förvaltningen och tjänstemannagruppen i stort. De olika kapitlen handlar främst om den politik och styrning som riksdagen och regeringen riktar mot den statliga förvaltningen. Men eftersom många viktiga statliga åtaganden genomförs inom hela den offentliga förvaltningen berör texterna även kommunala och regionala verksamheter.

Senast uppdaterad: 2023-10-24
# SiS vård av barn och unga enligt LVU Förutsättningar för en trygg och ändamålsenlig vård

Statskontoret har analyserat förutsättningarna för Statens institutionsstyrelse (SiS) att bedriva en ändamålsenlig vård av barn och unga enligt lagen om vård av unga (LVU). Fokus i Statskontorets analys ligger på vården av flickor. I Statskontorets uppdrag har också ingått att analysera vårdkedjan, det vill säga kommunernas och regionernas ansvar vid placering på SiS.

### Rapportnummer

2022:4

### Publiceringsdatum

2022-03-30

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/sis-vard-av-barn-och-unga-enligt-lvu--forutsattningar-for-en-trygg-och-andamalsenlig-vard/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2022/2022_4---utskriftsversion.pdf?v=8dbf13094c94600)

Barn och unga som placeras vid SiS ungdomshem har ofta komplexa behov som SiS behöver anpassa vården efter. Sju av tio har minst en psykiatrisk diagnos. Flickorna är yngre än pojkarna, har oftare psykiska problem och känner sig mer otrygga än pojkar. Fler flickor än pojkar blir utsatta för tvångsåtgärden avskiljning.

Det tar för lång tid för SiS att åtgärda de brister och missförhållanden som bland annat JO och IVO har uppmärksammat. Det är därför mycket viktigt att SiS noga följer situationen vid ungdomshemmen och skyndsamt vidtar åtgärder om brister och missförhållanden upptäcks.

Statskontoret ger flera förslag på hur både vården av barn och unga som är placerade vid SiS ungdomshem kan bli bättre och hur vårdkedjan kan fungera bättre. I dag får barn och unga som är placerade vid SiS inte alltid den hälso- och sjukvård de behöver. Därför behöver ansvaret för regionerna tydliggöras genom en ändring i hälso- och sjukvårdslagen. Såväl socialtjänstens som SiS ansvar för de unga är tydligt i lag och förordning men respektive aktörs ansvar behöver kommuniceras. Samverkan mellan SiS, socialtjänsten och hälso- och sjukvården behöver fungera bättre. Tillsynen av verksamheten vid ungdomshemmen behöver omfatta hela vårdkedjan, det vill säga hälso- och sjukvården, socialtjänsten och SiS och därför föreslår vi att regeringen ger IVO ett sådant uppdrag.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Lena Sandström
* [lena.sandstrom@statskontoret.se](mailto:lena.sandstrom@statskontoret.se)
* [076-877 46 94](tel:+46768774694)

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Charlotte Andersson
* [charlotte.andersson@statskontoret.se](mailto:charlotte.andersson@statskontoret.se)
* [076-877 4731](tel:+46768774731)

Senast uppdaterad: 2023-11-29