# Det offentliga sparandet stärks i år

2025-03-25 | Pressmeddelande

Den offentliga sektorns finansiella sparande visar ett underskott på
51 miljarder kronor i år. Men jämfört med 2024 förstärks sparandet, särskilt i kommunsektorn. Nästa år stärks sparandet ytterligare, då främst i staten. Det strukturella sparandet ligger nära målnivån för överskottsmålet både i år och nästa år. Samtidigt är skulden i offentlig sektor låg. Det framgår av Ekonomistyrningsverkets nya prognos.

BNP-tillväxten blev svag 2024. Men återhämtningen i ekonomin tar fart i år och nästa år ökar BNP i snabb takt. Arbetsmarknaden är fortfarande svag och arbetslösheten ligger kvar på en hög nivå i år. Nästa år minskar arbetslösheten som en följd av starkare efterfrågan i ekonomin. Det turbulenta omvärldsläget gör att osäkerheten kring utvecklingen i ekonomin är stor.

Både lågkonjunkturen och olika skattesänkningar bidrar till att skatteintäkterna ökar långsamt i år. Utgifterna ökar samtidigt förhållandevis snabbt i staten. Det beror på stora utgiftsökningar inom försvaret, rättsväsendet och kommunikationer.
De samlade utgifterna ökar trots det mindre än inkomsterna vilket gör att det finansiella sparandet i offentlig sektor stärks i år. Kommunsektorn står för den största förstärkningen till följd av lägre pensionskostnader. Nästa år stärks sparandet ytterligare, men visar ändå ett underskott på 19 miljarder kronor. Nästa år är det främst statens sparande som stärks, när skatteintäkterna ökar snabbare än i år.

– Sparandet i den offentliga sektorn förstärks tydligt under 2025, från ett underskott på 94 miljarder kronor till ett underskott på 51 miljarder kronor. Särskilt i kommunsektorn, som dragits med stora underskott, förbättras sparandet i år. Det strukturella sparandet ligger nära målnivån för överskottsmålet i år, säger Helena Kaplan, prognoschef på ESV.

Budgetsaldot visar ett underskott på 56 miljarder kronor i år, vilket är ungefär lika stort som underskottet i det finansiella sparandet i staten som blir 58 miljarder kronor. Nästa år blir budgetunderskottet något mindre, men saldot stärks inte lika mycket som sparandet. Det beror främst på att skatteperiodiseringar leder till att skatteinkomsterna ökar mindre än skatteintäkterna.

Maastrichtskulden ligger under skuldankaret, men inom toleransintervallet, både i år och nästa år.

## Prognosen i siffror

| **Vissa nyckeltal** | **2024** | **2025** | **2026** |
| --- | --- | --- | --- |
| **BNP – procentuell utveckling** Fasta priser, kalenderkorrigerad | 1,0 | 2,2 | 2,8 |
| **Arbetslöshet – procent av arbetskraften** | 8,4 | 8,5 | 7,9 |
| **Finansiellt sparande – miljarder kronor** Offentliga sektorn | -94 | -51 | -19 |
| **Finansiellt sparande – procent av BNP** Offentliga sektorn | -1,5 | -0,8 | -0,3 |
| **Strukturellt sparande – procent av potentiell BNP** Offentliga sektorn | 0,1 | 0,1 | 0,0 |
| **Budgetsaldo – miljarder kronor** | -104 | -56 | -49 |
| **Maastrichtskuld – procent av BNP** | 33,7 | 34,3 | 33,5 |
| **Marginal till utgiftstaket – miljarder kronor** | 61 | 91 | 91 |

## Presentation av prognosen

*ESV:s utredare Lina Landström summerar prognosen.*

Textbeskrivning av innehållet i filmen

ESV:s utredare Lina Landström presenterar prognosen utifrån ett antal diagram och tabeller som visas i bild.

Lina Landström berättar:

Hej och välkomna till den här webbsändningen där jag ska presentera ESV:s marsprognos 2025. Jag heter Lina Landström och vi som gjort den här prognosen jobbar på enheten för analys och prognos här på ESV.

Vi tar som vanligt avstamp i vår makroekonomiska bedömning och kikar på tillståndet i svensk ekonomi. Som vi kan se så blev BNP-tillväxten svag 2024, men tillväxten tar mer fart i år och än mer nästa år.

Återhämtningen stöttas av lägre räntor och lägre inflation, men även en expansiv finanspolitik bidrar. BNP växer med 2,2 procent i år och med 2,8 procent nästa år. 2027 befinner vi oss i ett normalt konjunkturläge igen.

Vi har haft några överraskande höga inflationsutfall och inflationen överstiger tillfälligt inflationsmålet i år. Vi räknar med att Riksbanken lämnar räntan oförändrad under hela prognosperioden.

Arbetsmarknaden är fortsatt svag och arbetslösheten ligger kvar på ungefär samma höga nivå som i fjol. Först nästa år, när det blir än mer drag i ekonomin, sjunker arbetslösheten tillbaka. I år blir arbetslösheten 8,5 procent och nästa år 7,9 procent.

Det turbulenta omvärldsläget gör att osäkerheten kring utvecklingen i ekonomin är stor. Vad gäller de amerikanska tullarna och motåtgärder är det svårt att bedöma effekterna för svensk ekonomi men vi räknar i nuläget med att de blir små.

Här ser vi statens inkomster och utgifter – och det är förändringen mellan åren i miljarder kronor som visas. Jämfört med förra året ökar både statens utgifter och inkomster långsammare i år.

Särskilt utgifterna bromsar in. Det beror till viss del på att de var tillfälligt höga förra året på grund av ett kapitaltillskott till Riksbanken. Men andra utgifter ökar också mindre i år. Utgifterna för försvaret och rättsväsendet fortsätter dock att öka mycket och även utgifterna för kommunikationer ökar mycket i år.

Inkomsterna ökar som sagt också långsammare i år än förra året. De dämpas fortfarande av lågkonjunkturen men det är skattesänkningar och en svagare utveckling av kapitalskatterna som gör att de växer långsammare jämfört med i fjol. Men trots allt så ökar inkomsterna mer än utgifterna.

Nästa år, när tillväxten i ekonomin tar mer fart, ökar inkomsterna betydligt mer än i år. Utgifterna ökar också mer men fortfarande långsammare än inkomsterna.

Tabellen här visar hela den offentliga sektorns finansiella sparande. Sparandet stärks med drygt 40 miljarder kronor i år, till ett underskott på 51 miljarder kronor. Det är främst i kommunsektorn som förstärkningen sker. Att sparandet i kommunsektorn förbättras beror framför allt på att kommunernas pensionskostnader minskar efter att ha varit tillfälligt höga till följd av inflationen.

Underskottet blir störst i staten. Men som vi såg på förra bilden så ökar statens inkomster mer än statens utgifter i år. Och även sparandet i staten stärks alltså i år. Nästa år minskar underskottet till 19 miljarder kronor. Och då är det framför allt sparandet i staten som stärks.

De kommande åren fortsätter kommunsektorn att gå med underskott, medan statens sparande fortsätter att förbättras. Tillsammans med ålderspensionssystemet bidrar staten till att den offentliga sektorn går med överskott 2027. Förstärkningen av sparandet i staten påverkas dock av att det ännu inte finns en budget för kommande år och att vi inte gör en bedömning av kommande finanspolitik.

Den offentliga sektorns finansiella sparande visar alltså ett underskott på 51 miljarder kronor i år, vilket motsvarar -0,8 procent av BNP. Det strukturella sparandet, alltså det finansiella sparandet rensat för konjunktur- och engångseffekter, är däremot nära målnivån för överskottsmålet både i år och nästa år.

Det betyder att underskottet i det finansiella sparandet till största del beror på lågkonjunkturen som Sverige befinner sig i. Maastrichtskulden stiger i år och nästa år. Men eftersom ekonomin växer mer sjunker den som andel av BNP nästa år. Skulden ligger under målnivån hela prognosperioden, men inom toleransintervallet.

Tack för att ni har lyssnat. Ni hittar prognosrapporten på vår hemsida esv.se. Och hör gärna av er på mejl till prognos@esv.se om ni har några frågor.

## Dela

* [Facebook](https://www.facebook.com/sharer.php?u=https://www.statskontoret.se/om-statskontoret/nyheter/2025/det-offentliga-sparandet-starks-i-ar/ "Dela den här sidan på Facebook")
* [LinkedIn](https://www.linkedin.com/shareArticle?mini=true&url=https://www.statskontoret.se/om-statskontoret/nyheter/2025/det-offentliga-sparandet-starks-i-ar/&title=Det%20offentliga%20sparandet%20st%c3%a4rks%20i%20%c3%a5r&summary=Den%20offentliga%20sektorns%20finansiella%20sparande%20visar%20ett%20underskott%20p%c3%a5%c2%a0%0a51%20miljarder%20kronor%20i%20%c3%a5r.%20Men%20j%c3%a4mf%c3%b6rt%20med%202024%20f%c3%b6rst%c3%a4rks%20sparandet,%20s%c3%a4rskilt%20i%20kommunsektorn.%20N%c3%a4sta%20%c3%a5r%20st%c3%a4rks%20sparandet%20ytterligare,%20d%c3%a5%20fr%c3%a4mst%20i%20staten.%20Det%20strukturella%20sparandet%20ligger%20n%c3%a4ra%20m%c3%a5lniv%c3%a5n%20f%c3%b6r%20%c3%b6verskottsm%c3%a5let%20b%c3%a5de%20i%20%c3%a5r%20och%20n%c3%a4sta%20%c3%a5r.%20Samtidigt%20%c3%a4r%20skulden%20i%20offentlig%20sektor%20l%c3%a5g.%20Det%20framg%c3%a5r%20av%20Ekonomistyrningsverkets%20nya%20prognos.&source=https://www.statskontoret.se/om-statskontoret/nyheter/2025/det-offentliga-sparandet-starks-i-ar/ "Dela den här sidan på LinkedIn")
* [E-post](mailto:?subject=Tips%20sida%20p%C3%A5%20statskontoret.se&body=Jag%20vill%20tipsa%20dig%20om%20en%20sida%20p%C3%A5%20statskontoret.se:%20https://www.statskontoret.se/om-statskontoret/nyheter/2025/det-offentliga-sparandet-starks-i-ar/ "Dela denna artikel via e-post")

## ESV:s rapport

[Prognos mars 2025](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2025/prognos-mars-2025/)

## Mer om ESV:s prognos

[Prognos för statens budget och de offentliga finanserna](/analys-och-statistik/prognoser/sammanfattningar/)

## Kontakt

![Helena Kaplan](/contentassets/e0c3d785f9874e658fa96944e1d7ebbf/helena.jpg?v=8dbc9ac2ed00600)

* Enhetschef
* Helena Kaplan
* [helena.kaplan@statskontoret.se](mailto:helena.kaplan@statskontoret.se)
* [08-690 43 07](tel:+4686904307)

Senast uppdaterad: 2025-03-25