Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Utveckling av Försvarsmaktens interna styrning och kontroll

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2010:28

### Publiceringsdatum

2010-10-13

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/02a9b5d1725f4d7cac3fd08e1ba68009/utveckling-av-forsvarsmaktens-interna-styrning-o-kontroll.pdf?v=8d24000a24a0980)

ESV har haft regeringens uppdrag att följa upp Försvarsmaktens arbete med att stärka den interna styrningen och kontrollen. Arbetet utgår ifrån de förslag till förbättringar som ESV lämnade 2008. Försvarsmakten har bland annat tagit fram en ny arbetsordning för ledande befattningshavare för att komma till rätta med otydligheter i ansvarsfördelning och befogenheter.

Senast uppdaterad: 2011-06-08
# Ökad sjöstödssamverkan? (PM)

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2010-11-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/2010109.pdf?v=8da05a40dc2eb80)

I en delrapport diskuterar Statskontoret möjligheter till ökad samverkan mellan sjöverkande myndigheter avseende vissa stödfunktioner.

Statskontoret redovisar en delrapport till Försvarsdepartementet enligt regeringsuppdraget att analysera möjligheter till kostnadsreduceringar och rationaliseringsvinster genom ökad samverkan mellan sjöverkande myndigheter avseende vissa stödfunktioner. Uppdraget ska slutrapporteras senast den 1 april 2011.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Urban utveckling En utvärdering av statliga myndigheters medverkan i de lokala partnerskapen

## Utredning

### Rapportnummer

2010:20

### Publiceringsdatum

2010-10-27

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/201020.pdf?v=8da05a4161b2680)

Statskontoret har på uppdrag av regeringen utvärderat statliga myndigheters medverkan i det urbana utvecklingsarbetet i kommuner som har tecknat lokala utvecklingsavtal med staten. Statskontorets övergripande slutsats är att de statliga myndigheterna har en otydlig roll i det urbana utvecklingsarbetet. Det är därtill svårt att påvisa några konkreta effektivitetsvinster inom de statliga myndigheterna som helt och hållet kan härledas till deras medverkan i det urbana utvecklingsarbetet. De statliga myndigheterna har inte heller etablerat några särskilda strukturer eller någon särskild organisation för det urbana utvecklingsarbetet.

Statskontoret föreslår bl.a. att de statliga myndigheterna bör ges förutsättningar för att delta mer aktivt vid framtagandet av de strategiska stadsdelsplaner som fungerar som styrdokument för det urbana utvecklingsarbetet. De statliga myndigheternas roll i arbetet bör vidare förtydligas, bl.a. genom att myndigheternas ledningar tydligare anger hur det urbana utvecklingsarbetet på lokal nivå ska prioriteras i förhållande till övrig verksamhet. Statskontoret anser också att regeringen bör se över hur det urbana utvecklingsarbetets målområden överensstämmer med verksamheten för de statliga myndigheter som bör ha en aktiv roll i arbetet. Därutöver bedömer Statskontoret att samordningen av arbetet inom Regeringskansliet bör stärkas, t.ex. genom inrättandet av en interdepartemental arbetsgrupp.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Uppföljning av prestationsbaserat statsbidrag till insatser för äldre Delrapport 1

## Uppföljning

### Rapportnummer

2010:22

### Publiceringsdatum

2010-11-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/201022.pdf?v=8da05a408fe3780)

Staten och Sveriges Kommuner och Landsting har under år 2010 ingått en överenskommelse om prestationsbaserat statsbidrag till insatser för äldre. Statskontoret har regeringens uppdrag att under fyra år följa upp och utvärdera denna överenskommelse.

I denna första delrapport ger Statskontoret en beskrivning av hur arbetet har kommit igång och vissa förslag på hur överenskommelsen kan utformas framöver.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Underlag till årsredovisning för staten 2009

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2010:10

### Publiceringsdatum

2010-03-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/6eee4d79beba4258b9c377b377fc7302/esv-2010-10.pdf?v=8d24000f4975f80)

### Kompletterande filer

* [Statlig sektor 2009](/contentassets/6eee4d79beba4258b9c377b377fc7302/statlig-sektor-2009.pdf?v=8d24000f4adcdb0)
* [Nyckeltal för statliga bolag 2009](/contentassets/6eee4d79beba4258b9c377b377fc7302/nyckeltal-for-statliga-bolag-2009.xls?v=8d24000f4a28310)

Underlaget till årsredovisning för staten innehåller konsoliderad resultat- och balansräkning samt finansieringsanalys med noter för staten enligt den avgränsning som regeringen beslutat samt kompletterande beskrivningar och analys.

Resultaträkningen visar ett överskott på 29 miljarder kronor, vilket är 63 miljarder kronor mindre än föregående år. Skatteintäkterna har minskat med 61 miljarder kronor och kostnaden för transfereringar har ökat 22 miljarder kronor. Till att resultaträkningen ändå visar överskott bidrog att nettokostnaden för statsskulden minskade med 70 miljarder kronor.

Kostnaderna för statens verksamhet har ökat med 8 miljarder kronor. Statens personalkostnader har ökat med drygt 5 miljarder. Det avser främst pensionskostnader medan knappt 1 miljard kronor avser ökade lönekostnader.

## Kontakt

![Lena Malmqvist](/contentassets/2532efa9267b47cfb4734eece84e9b26/lena-m.jpg?v=8da0e3552b51080)

* Enhetschef statsredovisning
* Lena Malmqvist
* [lena.malmqvist@statskontoret.se](mailto:lena.malmqvist@statskontoret.se)
* [08-690 43 70](tel:+4686904370)

Senast uppdaterad: 2013-02-26
# Uppföljning av återetableringsstödet

## Uppföljning

### Rapportnummer

2010:4

### Publiceringsdatum

2010-03-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/201004.pdf?v=8da05a3fd127580)

För att kunna bedöma behovet av en eventuell förlängning av det så kallade återetableringsstödet har Statskontoret på regeringens uppdrag genomfört en uppföljning. Stödet är tidsbegränsat till år 2010 och syftar till att underlätta återvändande för personer till länder som på grund av svåra motsättningar har begränsade förutsättningar för återetablering av återvändande.

Återetableringsstödet underlättar inte återvändandet på så sätt att personer i ökad utsträckning väljer att återvända efter en avslagen asylansökan. Däremot kan Statskontoret konstatera att ett finansiellt stöd sannolikt underlättar för de individer som återvänder genom att det ger en initial finansiering vid återkomsten till hemlandet. Statskontoret anser att om regeringen väljer att förlänga stödet bör fördjupade uppföljningar genomföras och kunskapen om finansiella stöd på området bör utökas genom en utredning eller ett forskningsuppdrag.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Stockholm Environment Institute (SEI) Nytta och värde för regeringen

## Utredning

### Rapportnummer

2010:3

### Publiceringsdatum

2010-02-16

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/201003.pdf?v=8da05a3f97eee80)

Statskontoret har utvärderat nyttan och värdet av Stockholm Environment Institute (SEI) för regeringen. SEI anlitas i hög grad av regeringen för att ge stöd och underlag från miljö- och klimatforskningen. Regeringen är i huvudsak nöjd med SEI:s insatser. Regeringen har dock, trots att det finns andra aktörer med liknande kompetens, delvis blivit beroende av stödet från SEI.

I utredningen har Statskontoret identifierat vissa kritiska omständigheter i SEI:s organisation och ekonomi. Statskontorets samlade bedömning är att SEI med dagens förutsättningar inte kommer att kunna vara en säker leverantör av det stöd som regeringen efterfrågar. Oavsett om det går att lösa SEI:s organisatoriska problem på ett tillfredsställande sätt, bör regeringen enligt Statskontoret minska sitt beroende av SEI som leverantör inom klimat- och miljöområdet. Statskontoret föreslår i rapporten hur regeringen kan säkra tillgången av underlag och stöd inom miljö- och klimatområdet. Förslag ges även till SEI hur institutet kan förbättra sin interna styrning och kontroll.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Sidas arbete med intern styrning och kontroll

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2010:14

### Publiceringsdatum

2010-05-17

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/1dc10a180f3644609f991338c8247515/sida-delrapport-1.pdf?v=8d2400043a18de0)

På regeringens uppdrag har ESV identifierat brister och föreslagit åtgärder för Sidas interna styrning och kontroll. Den övergripande slutsatsen är att Sida behöver tydligare prioritera arbetet och se över ansvarsförhållanden, kompetensprofiler och interna styrprocesser.

ESV:s rekommendationer är ett steg i arbetet med att stödja Sidas ledning för att förbättra och säkerställa den interna styrningen och kontrollen.

Senast uppdaterad: 2011-05-16
# Sjukfrånvaron i staten 2009 Myndigheter och sektorer (PM)

## Uppföljning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2010-05-12

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/2010104.pdf?v=8da05a3ef5cf000)

Statistiken visar att sjukfrånvaron i staten fortsätter att minska. Jämfört med år 2008 har sjukfrånvaron sjunkit med 0,3 procentenheter och ligger nu på 3,1 procent av den tillgängliga arbetstiden. Sett över tiden har sjukfrånvaron de senaste fem åren sjunkit i jämn takt, från 4,3 procent, med i genomsnitt 0,3 procentenheter per år.

Kvinnors sjukfrånvaro är väsentligt högre än männens men har minskat betydligt snabbare de senaste åren. På motsvarande sätt har sjukfrånvaron för grupperna anställda från 50 år och uppåt respektive 30–49 år varit högre de senaste åren men stadigt sjunkit. Sjukfrånvaron i åldersgruppen under 30 år har i stort sett varit oförändrad under flera år.

Av 197 myndigheter var det 139 (71 procent) som hade samma eller lägre sjukfrånvaro och 58 som hade högre sjukfrånvaro år 2009 än föregående år. (För några av myndigheterna som är nybildade finns inga tidigare jämförelsetal.)

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Statsbudgetens utfall 2009

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2010:9

### Publiceringsdatum

2010-03-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/46b154e29f664e56921f10e4ff693f33/esv-2010-9.pdf?v=8d23fffff98b6f0)

ESV sammanställer Statsbudgetens utfall för föregående år. Utfallet ingår i regeringens årliga skrivelse till riksdagen i Årsredovisning för staten.

Utfallet bygger på myndigheternas inrapportering av utfall i statens informationssystem Hermes och på riksdagens beslut om statsbudget. Myndigheterna avslutar sin redovisning i februari efter räkenskapsåret. ESV lämnade det slutliga utfallet till regeringen den 15 mars.

Utfallet innehåller bland annat:

* redovisning av utfall per utgiftsområde
* redovisning per inkomstområde

## Kontakt

![Eva Engberg](/contentassets/d2976ed59b684b8f9b751da6fc8ee7a4/eva-e.jpg?v=8d52aab7d9a4670)

* Expert statsredovisning
* Eva Engberg
* [eva.engberg@statskontoret.se](mailto:eva.engberg@statskontoret.se)
* [08-690 44 66](tel:+4686904466)

Senast uppdaterad: 2013-03-05
# Statens institutionsstyrelses styrning och finansieringsmodell

## Utredning

### Rapportnummer

2010:7

### Publiceringsdatum

2010-03-31

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/201007.pdf?v=8da05a3f71c9480)

I rapporten analyseras styrning och finansieringsmodell för verksamheten vid Statens institutionsstyrelse (SiS). SiS bedriver tvångsvård av vuxna missbrukare och ungdomar med psykosocial problematik samt verkställer sluten ungdomsvård. Ungdoms- och missbruksvården finansieras delvis via myndighetens ramanslag och delvis via vårdavgifter. Avgifterna betalas av de kommuner som placerar individer vid SiS institutioner. Den slutna ungdomsvården är däremot helt anslagsfinansierad.

Enligt Statskontoret bör möjligheter att förbättra finansieringsmodellen i dagsläget sökas inom ramen för en bevarad grundmodell. Detta kan handla om att regeringen ger SiS en större anslagskredit och/eller rätt att disponera ett större anslagssparande, än vad som normalt gäller för myndigheter.

År 2009 gick SiS med ett relativt stort underskott. Om denna utveckling fortsätter under de närmaste åren bör regeringen överväga att göra en mer genomgripande förändring av finansieringsmodellen. I sådana fall förordar Statskontoret att dagens modell byts mot att SiS verksamhet blir helt anslagsfinansierad, i kombination med vårdavgifter som inlevereras till statskassan, istället för att avgifterna som i dag disponeras av SiS.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Statens regionala företrädare – trender och scenarier

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 5

### Publiceringsdatum

2010-08-18

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/om-offentlig-sektor-1-11/om-offentlig-sektor-5.pdf?v=8da05a410bddc00)

Den regionala nivåns organisering, liksom ansvarsfördelningen mellan de olika aktörerna där, är något av en evig förvaltningspolitisk fråga i vårt land. Hyllmetrar av böcker, utredningar och debattartiklar har producerats från mitten av förra seklet fram till i dag. Just nu utreds hur den statliga regionala förvaltningen kan bli tydligare, mer samordnad och ändamålsenlig.

De statliga verksamheterna med regional anknytning har organiserats på olika sätt inom olika områden. På vissa områden ansvarar statliga sektorsmyndigheter för verksamheten. På andra områden ligger ansvaret på länsstyrelsen. Det finns dock bara en myndighet som regeringen benämner "statens regionala företrädare" och det är länsstyrelsen. I denna skrift beskriver Statskontoret den statliga regionala förvaltningens utveckling över tid och skisserar tre möjliga framtida scenarier för statens regionala företrädare

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# Stadig eller flexibel kurs? Om sjöfartspolitik i sex länder

## Utredning

### Rapportnummer

2010:17

### Publiceringsdatum

2010-07-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/201017.pdf?v=8da05a413203600)

Statskontoret har gjort en jämförande studie av andra länders åtgärder för att stärka sjöfartens konkurrenskraft. Vi har kartlagt sjöfartspolitiska åtgärder i Storbritannien, Tyskland, Nederländerna Danmark, Finland och Norge. Nästan alla länder har haft en stor eller mycket stor inflaggning i sina fartygsregister särskilt under senare år. Med utgångspunkt från främst förhållandena i Danmark som haft en omfattande inflaggning, och Norge där utvecklingen gått åt andra hållet, har vi analyserat orsaker till in- och utflaggning.

Till de mer enskilt avgörande orsakerna hör enligt vår mening skillnader i flaggregistrens stabilitet och flexibilitet. En minst lika avgörande faktor verkar vidare vara politiskt stöd för införda åtgärder. Ett regelverk som fått sin utformning redan från början och samtidigt är tillräckligt flexibelt, t.ex. vad gäller regler kring den verksamhet som får bedrivas i registret, ger utrymme för långsiktig utveckling. Man vet vad man har att hålla sig till och kan planera därefter.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Statens finanser 2009 Med jobbskatteavdraget som fördjupning

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2010:21

### Publiceringsdatum

2010-06-21

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/8ce07efa52c543c6b08560c7160910f2/statens-finanser-2009.pdf?v=8d2400041002f10)

Skriften beskriver kortfattat statens ekonomi 2009, vilka inkomster och utgifter staten har och hur statens inkomst- och utgiftsstruktur ser ut. Den innehåller också det finansiella sparandet för hela den offentliga sektorn -staten, kommunerna och ålderspensionssystemet. Hur jobbskatteavdraget är konstruerat, hur det påverkar statens inkomster samt den enskilde individens inkomstskatt beskrivs i ett fördjupningsavsnitt.

Skriften innehåller också en förteckning över de viktigaste statsfinansiella händelserna under 2009 och några ekonomiska nyckeltal per individ.

Senast uppdaterad: 2011-05-16
# Reforming Norways welfare administration

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 3

### Publiceringsdatum

2010-06-03

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/om-offentlig-sektor-1-11/om-offentlig-sektor-3.pdf?v=8da05a3f7b52b00)

Denna skrift beskriver den mest omfattande reformen någonsin inom det norska välfärdsområdet, den s.k. NAVreformen. NAV står för Ny arbeids- og velferdsforvaltning och innebär en ny organisering såväl på departementsnivå som i mötet mellan förvaltning och medborgare. Avsikten är bland annat att komma till rätta med problemet att medborgare skickas fram och tillbaka mellan myndigheterna utan att få ändamålsenlig hjälp. Problemet finns också i Sverige och i debatten har tankar förts fram om en liknande reform hos oss.

Statskontoret har därför uppdragit åt två norska forskare, professor Tom Christensen vid Universitetet i Oslo och professor Per Lægreid vid Universitetet i Bergen, att beskriva reformen, reformprocessen och dess möjliga effekter. De bedriver tillsammans med flera kolleger ett flerårigt forskningsprojekt om reformen.

Vi har också bett två svenska forskare, ek. dr. Martin Fransson och
 ek. dr. Johan Quist vid Karlstads universitet, att introducera skriften genom att sätta in de norska erfarenheterna i ett svenskt sammanhang.

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# SCB:s pågående kvalitetsarbete ) En delredovisning (PM

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2010-10-28

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/2010107.pdf?v=8da05a3f3890d80)

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Public management reform during financial austerity

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 2

### Publiceringsdatum

2010-02-24

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/om-offentlig-sektor-2.pdf?v=8da05a3f7b52b00)

Denna skrift behandlar tre frågor:

* Vilka är sambanden mellan perioder av finansiell åtstramning och förvaltningspolitiska reformer?
* Vilka typer av reformer kan användas för att uppnå besparingar?
* Vilka hänsyn bör under nuvarande omständigheter styra de beslut som fattas och de råd som ges av ledare inom den offentliga förvaltningen?

Skriften bygger på en presentation och diskussion vid generaldirektörsmötet inom det europeiska förvaltningspolitiska nätverket (EUPAN) i december 2009 under det svenska ordförandeskapet i den Europeiska unionen.

Författare är professor Christopher Pollitt, Public Management Institute, Katholieke Universiteit Leuven.

Professor Pollitt är mångårig rådgivare i styrnings- och uppföljningsfrågor till internationella organisationer såsom Europeiska kommissionen, OECD och Världsbanken samt till ett stort antal nationella regeringar. Han har även varit verksam som tjänsteman i brittiska Whitehall.

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# När flera blir en – om nyttan med enmyndigheter

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 1

### Publiceringsdatum

2010-02-24

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/om-offentlig-sektor-1.pdf?v=8da05a4187d8080)

En av de större förvaltningspolitiska reformerna under de senaste femton åren har inneburit att lokala och regionala fristående myndigheter och den centrala myndigheten inom samma verksamhetsområde har ombildats till sammanhållna så kallade enmyndigheter. Ombildningarna har t.ex. rört försvarsmakten, skatteförvaltningen, socialförsäkringsadministrationen och arbetsförmedlingen. Den mest påtagliga konsekvensen av denna utveckling har varit att antalet statliga myndigheter har minskat.

De resultat som regeringen önskade uppnå med reformerna var sammanfattningsvis en tydligare ledning och styrning, ökad flexibilitet i verksamheten, ett mer effektivt resursutnyttjande samt ökad rättssäkerhet och enhetlighet. I denna rapport följer Statskontoret upp hur verksamheten i enmyndigheterna har utvecklats i förhållande till regeringens avsikter med respektive reform.

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# Sektorsövergripande GMO-frågor – styrning och samordning

## Utredning

### Rapportnummer

2010:2

### Publiceringsdatum

2010-02-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/201002.pdf?v=8da05a413b8cc80)

Statskontoret har på regeringens uppdrag utrett hur sektorsövergripande frågeställningar om etik och riskbedömningar på ett bättre sätt än i dag kan beaktas när svenska ståndpunkter i EU-processer tas fram i GMO-ärenden. Statskontoret har analyserat hur de berörda sektorsmyndigheterna samt Gentekniknämnden och Naturvårdsverket bör samordna sitt arbete för att säkerställa en sådan ordning. Statskontoret har även undersökt hur Gentekniknämndens och Naturvårdsverkets särskilda uppgifter inom området förhåller sig till behovet av sektorsövergripande bedömningar.

I rapporten lämnar Statskontoret bland annat förslag kring hur regeringens styrning kan utvecklas och hur mer ändamålsenliga rutiner kan skapas för att tillgodose behovet av sektorsövergripande och andra etiska bedömningar i svenska ståndpunkter i GMO-ärenden. Exempelvis föreslås att Jordbruksverkets och Livsmedelsverkets instruktioner utvecklas och att Jordbruksdepartementet tar fram riktlinjer för hur myndigheterna ska bistå Regeringskansliet med utarbetandet av underlag till svenska ståndpunkter i EU-ärenden rörande GMO.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Samverkansuppdrag mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen 2009

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2010:7

### Publiceringsdatum

2010-05-20

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/d548b59fdc164dcb803df3eca4c4955e/samverkansuppdrag-mot-felaktiga-utbetalningar.pdf?v=8d24000433cd8a0)

Samverkansuppdraget är ett treårigt uppdrag som innebär att elva myndigheter tillsammans med kommuner och arbetslöshetskassor ska samverka kring ett antal områden för att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen.

En gemensam skrivelse ska lämnas till regeringen senast den 22 februari 2010, 2011 och respektive 2012 avseende riskanalyser, statistik, indikatorer kostnadseffektivitet, omfattningsstudier, informationsinsatser, elektroniskt informationsutbyte och underrättelseskyldighet. Den gemensamma skrivelsen lämnar en redovisning avseende utveckling av metoder för och redovisning av resultat av arbetet mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen.

Senast uppdaterad: 2011-05-16
# Resultatstyrning i rätt riktning

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2010:24

### Publiceringsdatum

2010-09-03

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/80606200644a48469e52d18df19754ec/resultatstyrning-i-ratt-riktning.pdf?v=8d240003ff798b0)

ESV har fått i uppdrag att följa upp regeringens resultatstyrning av myndigheterna. Utifrån utredningen bedömer ESV att det utvecklingsarbete som genomförts de senaste åren leder resultatstyrningen i rätt riktning. De myndigheter som ESV har intervjuat tycker att styrningen har blivit tydligare, mer logisk och mer långsiktig. Myndigheternas resultatredovisningar har förändrats i viss utsträckning, med större tonvikt på prestationer. Redovisning av kostnad per prestation har i flera fall brister.

Ett omfattande utvecklingsarbete pågår på myndigheterna för att utveckla resultatredovisningarna. ESV betonar vikten av att prioritera detta arbete. ESV rekommenderar att de förändringar som har gjorts i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag ges tid att utvecklas innan en utvärdering görs.

Senast uppdaterad: 2011-05-16
# Regional samverkan i staten för skogen

## Utredning

### Rapportnummer

2010:5

### Publiceringsdatum

2010-03-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/201005.pdf?v=8da05a4216e5200)

Statskontoret har i denna rapport undersökt om de förslag som tidigare lämnats om samverkan mellan Länsstyrelsen och Skogsstyrelsen på Gotland är möjliga att tillämpa i andra delar av landet.

I rapporten föreslår Statskontoret en utvecklad samverkan inom flera områden t.ex. naturvård, kulturmiljövård, vattenfrågor och regional utveckling. Skogsstyrelsen och berörda centrala myndigheter bör få i uppdrag att utveckla och ge stöd för en sådan närmare samverkan.

Vidare påpekas att det kan finnas vinster att göra genom administrativ samverkan. Det kan då vara fråga om samlokalisering eller gemensamma funktioner som vaktmästeri, bibliotek etc. De lokala förutsättningarna för en sådan samverkan kan dock variera. Därför bör man se vilka vinster som kan göras i respektive län.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Översyn av försvarsprisindex för materiel

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2010:18

### Publiceringsdatum

2010-05-12

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/9a17af15691b48d6bfd28f92a70c7474/oversyn-av-forsvarsprisindex.pdf?v=8d24000497c6cd0)

ESV har på regeringens uppdrag utrett en ny utformning av försvarsprisindex för materiel. ESV föreslår att prisomräkningen förenklas för att möjliggöra en tydlig och transparent process.

Den årliga omräkningen bör ske med en förenklad viktning jämfört med tidigare och anslagen delas på inhemsk och importerad försvarsmateriel. Den särskilda hanteringen av omräkning för kostnader i JAS-projektet, inköp i dollar samt befästningsindex föreslås slopas.

Senast uppdaterad: 2011-05-17
# Kostnadsfördelning för elever vid riksgymnasierna och principer för statens ersättning till de anordnande kommunerna PM

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2010-02-22

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/2010101.pdf?v=8da05a3f8e65800)

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndighetsanalys av Fastighetsmäklarnämnden

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2010:18

### Publiceringsdatum

2010-08-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/201018.pdf?v=8da05a3f257e080)

Statskontoret har genomfört en myndighetsanalys av Fastighetsmäklarnämnden, som ansvarar för registrering av och tillsyn över fastighetsmäklarna samt informerar konsumenter och mäklare om innehållet i fastighetsmäklartjänsten och om god fastighetsmäklarsed.

Myndighetsanalysen visar

* att tillsynen kan förbättras genom ett mer proaktivt arbetssätt,
* att informationen till konsumenterna behöver förstärkas,
* att mål- och resultatuppföljningen behöver utvecklas.

I uppdraget ingick även att bedöma om Fastighetsmäklarnämndens verksamhet helt eller delvis kunde överföras till annan myndighet eller annan organisation. Statskontoret redovisar fyra alternativ till dagens organisation.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndighetsanalys av Länsstyrelsen i Västernorrlands län

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2010:24

### Publiceringsdatum

2010-11-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/201024.pdf?v=8da05a3f421a400)

Statskontoret har på regeringens uppdrag genomfört en myndighetsanalys av Länsstyrelsen i Västernorrlands län.

Länsstyrelsen i Västernorrlands län har de senaste åren fått ett delvis förändrat uppdrag. Samtidigt har myndighetens finansiering förändrats genom minskade förvaltningsanslag och en större andel bidrag. Detta har sammantaget ställt stora krav på anpassning. Sannolikt kommer kraven på anpassning att fortsätta. Statskontoret bedömer i rapporten att en nyligen genomförd omorganisering förbättrar Länsstyrelsens möjligheter att uppfylla sitt uppdrag och att anpassa sig till kommande förändringar.

Statskontoret kan också konstatera att Länsstyrelsens externa intressenter överlag är positiva till myndighetens verksamhet. Samtidigt bedömer Statskontoret att det finns visst utrymme för Länsstyrelsen att förbättra resultatuppföljningen.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Nytt stöd till egenföretagare? En analys av stöd till personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga

## Utredning

### Rapportnummer

2010:6

### Publiceringsdatum

2010-03-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/201006.pdf?v=8da05a41c110780)

Statskontoret har på uppdrag av regeringen utvärderat möjligheten att införa ett stöd för att starta och driva företag riktat till personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Den övergripande slutsatsen är att det inte är motiverat med ett nytt stöd till egenföretagare. Statskontoret konstaterar att målgruppen driver företag i något högre utsträckning än personer utan funktionsnedsättning. Målgruppen kan genom Arbetsförmedlingens befintliga program beviljas stöd till egenföretagande och få tillgång till särskilda stöd som ska kompensera för funktionsnedsättningen.

Statskontoret har övervägt och analyserat olika alternativ till utformning av ett eventuellt nytt stöd. Det alternativ som bedömdes mest lämpligt var att ge möjlighet till förlängning av det befintliga programmet stöd till start av näringsverksamhet. Statskontorets analys visar dock att längre stödperioder inte leder till bättre inkomst- eller sysselsättningsutfall. Ett nytt stöd kan inte kompensera för sjukdom eller social otrygghet, vilka är två av de främsta skälen till företagsnedläggning i målgruppen. Statskontoret konstaterar att målgruppen i första hand efterfrågar ökad trygghet i de offentliga försäkringssystemen för att ta steget till att bli egenföretagare.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndighetsanalys av Ungdomsstyrelsen

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2010:10

### Publiceringsdatum

2010-04-16

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/201010.pdf?v=8da05a40ef41880)

Statskontoret har genomfört en myndighetsanalys av Ungdomsstyrelsen. De senaste åren har myndigheten fått nya uppgifter och uppdrag. Den övergripande slutsatsen av analysen är att myndighetens roll och uppgifter behöver tydliggöras.

I rapporten lyfter Statskontoret lyfter fram ett antal frågor som är särskilt viktiga för att myndigheten ska kunna fullgöra sina uppdrag framöver:

* Utveckla den myndighetsutövande rollen genom en stramare tillämpning av de förordningar som styr fördelning av statsbidrag
* En tydliggjord roll för att tillgodose regeringens behov av ett stabsstöd
* En tydliggjord strategi för den nationella ungdomspolitikens roll och ansvar gentemot den kommunala ungdomspolitiken

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndighetsanalys av Skogsstyrelsen

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2010:13

### Publiceringsdatum

2010-06-07

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/201013.pdf?v=8da05a3f552d100)

Den 1 januari 2006 bildades den sammanhållna myndigheten Skogsstyrelsen. Året därpå minskade Skogsstyrelsens uppdragsverksamhet kraftigt. Dessa förhållanden medförde att Skogsstyrelsen fick ekonomiska problem och kritik för bristande intern styrning och kontroll.

Den myndighetsanalys som Statskontoret har genomfört visar att Skogsstyrelsen har kommit tillrätta med de största problemen, men behöver utveckla sin resultatstyrning. Av effektivitetsskäl bör Skogsstyrelsen också överväga hur många lokalkontor verksamheten kräver.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndighetsanalys av Länsstyrelsen i Kalmar län

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2010:16

### Publiceringsdatum

2010-06-11

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/201016.pdf?v=8da05a4174c5380)

Statskontoret har på regeringens uppdrag gjort en myndighetsanalys av Länsstyrelsen i Kalmar län.

Statskontoret konstaterar att Länsstyrelsen har genomfört ett omfattande internt förändringsarbete och att Länsstyrelsen idag har en mer sammanhållen ledningsgrupp och tydligare arbetsfördelning och ansvarsförhållanden.

De senaste åren har Länsstyrelsen nedprioriterat ett antal uppdrag och verksamhetsområden med hänvisning till bristande resurser. Att Länsstyrelsen inte anser sig kunna fullgöra alla uppdrag är ett problem, menar Statskontoret.

I rapporten lyfter Statskontoret fram ett antal frågor som är särskilt viktiga för att Länsstyrelsen ska kunna fullgöra sina uppdrag framöver.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndighetsanalys av Sametinget

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2010:15

### Publiceringsdatum

2010-06-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/201015.pdf?v=8da05a411ef0900)

Statskontoret har på regeringens uppdrag gjort en myndighetsanalys av Sametinget.
 Statskontoret analyserar i rapporten vissa inre och yttre förhållanden som påverkar Sametingets möjligheter att fullgöra sina uppgifter som förvaltningsmyndighet.
 I rapporten diskuterar Statskontoret vilka åtgärder regeringen respektive myndigheten kan vidta för att stärka förutsättningarna för Sametinget att fullgöra sina uppgifter även framöver.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# KI-modellens tillämpbarhet på forskning och utveckling inom försvarssektorn

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2010-12-21

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/2010110.pdf?v=8da05a407cd0a80)

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Kartläggning av exklusiva rätter

## Utredning

### Rapportnummer

2010:21

### Publiceringsdatum

2010-10-27

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/201021.pdf?v=8da05a40f8caf00)

Statskontoret har haft uppdrag att kartlägga i vilken utsträckning statliga och kommunala myndigheter beviljat sådana exklusiva rätter som avses i artikel 11 i PSI-direktivet. PSI-direktivet syftar till att skapa förutsättningar för en europeisk informationsmarknad. Direktivet innehåller en uppsättning minimiregler för vidareutnyttjande av handlingar som finns hos offentliga myndigheter. Kartläggningen har omfattat ett urval av statliga och kommunala myndigheter. Statskontoret redovisar i rapporten de beviljade ensamrätter som identifieras. I uppdraget har även ingått att redovisa förhållanden som har betydelse för genomförandet av PSI-direktivet i Sverige.

Kartläggningen visar att det finns oklarheter kring hur begreppet exklusiv rätt ska definieras. Statskontoret drar därför slutsatsen att det är angeläget att tydligare definiera begreppet exklusiv rätt. Statskontoret föreslår att E-delegationen bör ha ansvar för arbetet att tydliggöra begreppet exklusiv rätt och beskriva hur det förhåller sig till andra former av vidareutnyttjande av handlingar. Enligt vår uppfattning bör delegationen samverka med Konkurrensverket i detta arbete. Statskontoret anser även att E-delegationen bör ha en samordnande roll i arbetet att leda ytterligare informationsinsatser kring PSI-direktivet och den nya lagen om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Kostnads- och konsekvensanalys av lagförslaget om bristande tillgänglighet

## Utredning

### Rapportnummer

2010:26

### Publiceringsdatum

2010-11-22

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/201026.pdf?v=8da05a40bf92800)

På uppdrag av regeringen har Statskontoret genomfört en samhällsekonomisk kostnadsanalys av förslagen i departementspromemorian Bortom fagert tal (Ds 2010:20). I denna föreslås att det i diskrimineringslagen (2008:567) ska införas ett förbud mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Statskontoret har anlitat konsultföretaget Mapsec KB för att göra den analys som efterfrågas i uppdraget.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Kommunernas ersättning för eleverna i specialskolan

## Utredning

### Rapportnummer

2010:1

### Publiceringsdatum

2010-01-29

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/201001.pdf?v=8da05a41adfda80)

Statskontoret har på uppdrag av regeringen utrett hur kommunernas ersättning till staten för elever i specialskolan har påverkat inskrivningen i densamma. I uppdraget har också ingått att föreslå en ny, högre, ersättningsnivå och bedöma om ersättningen bör differentieras utifrån vad eleverna kostar.

För de flesta kommuner har dagens ersättningsnivå sannolikt inte haft någon avgörande betydelse för inskrivningen. Däremot anser Statskontoret att dagens ersättningsnivå är för låg i förhållande till kommunernas kostnader i kommunala alternativ. En höjd ersättningsnivå skulle tydliggöra ansvarsfördelningen på området. Statskontoret anser också att den nedsatta ersättning som gäller för de kommuner där specialskolorna ligger bör omprövas. Statskontoret menar även att det är principiellt tveksamt att införa en differentierad ersättning.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Kontrollutvärderingsinstrument

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2010:12

### Publiceringsdatum

2010-03-29

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/e80460a49e064218a899d7caf7ac0d34/kontrollutvarderingsinstrument.pdf?v=8d24000813b0e10)

Regeringen har uppdragit åt Ekonomistyrningsverket (ESV) att utveckla en metod för att utvärdera den kontroll som sker av utbetalningar i välfärdssystemen samt att lämna förslag på vilka myndigheter som ska delta.

ESV har tagit fram ett självutvärderingsinstrument för utvärderingen av kontrollerna och genomfört en pilotstudie för att pröva det.

I rapporten redovisar ESV ett förslag till utformning av kontrollutvärderingsinstrument och föreslår att Försäkringskassan, Arbetsförmedlingen, Centrala studiestödsnämnden och Migrationsverket ska delta i utvärderingen av kontroller i välfärdssystemen.

ESV rekommenderar

* att kommuners och arbetslöshetskassors deltagande ska övervägas vidare
* att utvärderingen sker med det i rapporten redovisade instrumentet
* att kontrollutvärderingsinstrumentet ska vidareutvecklas och förvaltas av ESV.

## Kontakt

![Patrick Freedman](/contentassets/b0adb63093b849ca88c4c6fd5134ed1b/patrick.jpg?v=8db449e7d412500)

* Utredare
* Patrick Freedman
* [patrick.freedman@statskontoret.se](mailto:patrick.freedman@statskontoret.se)
* [08-690 44 29](tel:+4686904429)

Senast uppdaterad: 2011-05-23
# Kommunal utjämning i Danmark, Finland och Norge PM

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2010-01-14

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/2010100.pdf?v=8da05a41ca99e00)

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Intern styrning under kontroll?

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2010:33

### Publiceringsdatum

2010-12-30

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/ebb9194930a24bbba59a47ac1282a616/intern-styrning-under-kontroll.pdf?v=8d24000421ff6f0)

ESV har genomfört ett egeninitierat projekt för att undersöka hur förordningen om intern styrning och kontroll (FISK) tillsammans med kompletterande förordningar har påverkat dels den interna styrningen inom internrevisionsmyndigheterna, dels regeringens uppföljning av myndigheternas arbete. Studien bygger på ett sjuttiotal intervjuer på tio myndigheter inklusive Regeringskansliet och Riksrevisionen samt en enkätundersökning bland ett större antal myndigheter.

ESV har funnit att införandet av ramverket för intern styrning och kontroll i huvudsak haft en positiv påverkan på myndigheternas interna styrning. Bland annat visar studien att frågor om intern styrning och kontroll lyfts upp på ledningens dagordning och hanteras på ett mer strukturerat och transparent sätt inom myndigheterna. ESV har inte funnit några tecken på att regelverket har minskat möjligheterna för myndigheterna att hitta verksamhetsanpassade interna styrmodeller.

För regeringens uppföljning av myndigheternas arbete med intern styrning och kontroll har ramverket inte inneburit några avgörande förändringar. Departementstjänstemännen använder sig av en rad olika informationskanaler för att skapa sig en bild av myndigheternas arbete.

Med utgångspunkt i sina iakttagelser ser ESV i nuläget inga behov av genomgripande förändringar av hur regeringen reglerar myndigheters interna styrning och kontroll. Däremot kan det finnas behov av att se över möjligheterna att utveckla vissa delar av arbetet, till exempel att försöka tydliggöra begrepp som betryggande intern styrning och kontroll samt att skapa ökad förståelse för frågor om intern styrning och kontroll bland Regeringskansliets tjänstemän.

Senast uppdaterad: 2011-05-16
# Gränspendlingens effekter på det kommunala utjämningssystemet PM

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2010-05-31

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/2010105.pdf?v=8da05a416b3bd00)

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Granskning av Försvarsmaktens införande av ett integrerat resurs- och ekonomiledningssystem (PRIO). Slutrapport, juni 2010

## Utredning

### Rapportnummer

2010:14

### Publiceringsdatum

2010-06-14

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/201014.pdf?v=8da05a3f3890d80)

Statskontoret har sedan 2005 på regeringens uppdrag granskat Försvarsmaktens införande av ett integrerat ekonomi- och resursledningssystem kallat PRIO. Detta är slutrapporten i uppdraget.

Jämfört med de närmast föregående rapporterna inom uppdraget noterar Statskontoret nu flera förändringar i positiv riktning. Förbättringarna till trots ser Statskontoret ett antal risker som bör uppmärksammas i det fortsatta arbetet. En väsentlig slutsats är att kostnadsbilden kring PRIO har växt i anmärkningsvärd grad. Den av Försvarsmakten tidigare presenterade kostnaden på 2,5 miljarder kronor uppgår nu till närmare 4 miljarder kronor. Inte minst mot den bakgrunden ser Statskontoret det som väsentligt att Försvarsmakten nu lägger stor vikt vid styrning och uppföljning av nyttohemtagningen.

Statskontoret rekommenderar i rapporten att regeringen överväger att även fortsättningsvis följa upp Försvarsmaktens införande av PRIO. Kostnadsutvecklingen, identifierade risker och deras eventuella konsekvenser samt realisering av effekter bör vara av särskilt intresse.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Förslag till förordningsändringar med anledning av ny budgetlag

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2010:19

### Publiceringsdatum

2010-06-18

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/95990e59007546129dfc89e0da4b96b8/forslag-till-forandringar.pdf?v=8d240004132fee0)

ESV har på regeringens uppdrag lämnat förslag till hur de ekonomiadministrativa förordningarna behöver anpassas med anledning av förslag till ny budgetlag.

I rapporten lämnar ESV även förslag på andra nödvändiga anpassningar av förordningarna i syfte att uppdatera regelverket och göra det tydligare. Förslagen omfattar en ny förordning för underlag för årsredovisning för staten, en anslagsförordning och kapitalförsörjningsförordning i ny struktur samt vissa ändringar i avgiftsförordningen, donationsförordningen, förordningen om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt, förordning om överlåtelse av statens lösa egendom, förordning om myndigheters bokföring och förordning om årsredovisning och budgetunderlag.

Senast uppdaterad: 2011-05-16
# Genomförande av dynamiska inköpssystem PM

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2010-09-24

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/2010106.pdf?v=8da05a40a2f6480)

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Fokus på mångfald Strategisk kompetensförsörjning i staten

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 4

### Publiceringsdatum

2010-06-02

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/om-offentlig-sektor-1-11/om-offentlig-sektor-4.pdf?v=8da05a40e5b8200)

Den etniska och kulturella mångfalden bland anställda i staten ska öka på alla nivåer. Det är ett gemensamt arbetsgivarpolitiskt mål för alla myndigheter och en del i den strategiska kompetensförsörjningen i staten.

Denna skrift ger en fördjupad bild av tio myndigheters arbetssätt samt
 möjligheter och hinder för att uppnå målet. Vi ser att det finns en mycket
 stor variation i hur långt myndigheterna har kommit med sitt mångfaldsarbete.
 Några har kommit långt, men för en del myndigheter återstår fortfarande mycket arbete. I skriften identifierar vi nycklar till ökad mångfald och diskuterar om myndigheterna är på väg mot ett inkluderande synsätt där mångfald ses som en tillgång i kompetensförsörjningen.

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# Försäkringskassans kontrollarbete Drivkrafter och dimensionering

## Utredning

### Rapportnummer

2010:9

### Publiceringsdatum

2010-04-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/201009.pdf?v=8da05a42206e880)

Statskontoret har på uppdrag av regeringen utrett betydelsen av olika drivkrafter för dimensioneringen av kontroller och åtgärder mot felaktiga utbetalningar hos Försäkringskassan. Den övergripande slutsatsen är att myndigheten behöver vidta åtgärder för att stärka sitt kontrollarbete.

Statskontoret konstaterar att det saknas en helhetssyn. Ansvaret för olika typer av kontroller är fördelat på flera organisatoriska enheter. Det har lett till att skevheter uppstått inom utveckling, uppföljning och prioriteringar av kontrollerna samt svårigheter att styra och fördela resurser rätt. Inom Försäkringskassan framhålls ofta de kontroller som görs i efterhand, då en misstanke om brott har uppstått. De fungerar väl, men för att kontrollarbetet som helhet ska vara effektivt krävs även att möjligheterna att göra kontroller i själva handläggningen förbättras.

Statskontoret har i sin analys funnit brister i kontrollerna i handläggningen. Handläggarna följer inte alltid upp signaler om felaktiga utbetalningar och misstankar om brott. Handläggarna anger tidsbrist som en orsak till att inte kontrollera och uppfattar att snabb handläggning har stor prioritet inom myndigheten. Brister i IT-system, svårigheter att få tag på information om de försäkrade och krångliga regler anges som andra orsaker.

Statskontoret föreslår bl.a. att verksamheten samordnas, att handläggarna inom Försäkringskassan får bättre förutsättningar att genomföra kontroller och att drivkrafterna att kontrollera förstärks.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Färre men större Statliga myndigheter åren 2007–2010

### Rapportnummer

OOS 6

### Publiceringsdatum

2010-08-24

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/om-offentlig-sektor-1-11/om-offentlig-sektor-6.pdf?v=8da05a417e4ea00)

Till och från debatteras frågan om antalet statliga myndigheter. Statskontoret har kartlagt utvecklingen av myndigheterna under regeringen mellan åren 2007 och 2010. Under perioden har många myndigheter lagts ned och en hel del nya har bildats. Resultatet följer mönstret från de senaste årtiondena – myndigheterna blir färre men större.

I rapporten redovisas och kommenteras myndigheternas antal och storlek samt förändringarna på olika departementsområden. I en bilaga finns en förteckning över alla myndigheter under regeringen den 1 januari 2007, 2008, 2009 och 2010.

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# Centralisering och specialisering inom svensk statsförvaltning

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 7

### Publiceringsdatum

2010-08-27

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/om-offentlig-sektor-1-11/om-offentlig-sektor-7.pdf?v=8da05a3f84dc180)

Försäkringskassan är ett av flera exempel på myndigheter vars tidigare
 regionala eller lokala enheter har haft en hög grad av självständighet, men
 som har samlats i en och samma myndighet. Intresset i denna skrift riktas mot de nya förutsättningar som skapas genom denna utveckling och vilka organisatoriska konsekvenser en sådan reform kan få.

Utifrån svensk och internationell forskning samt en omfattande studie av Försäkringskassans förändringsarbete analyseras utvecklingen i termer av ökad grad av centralisering och specialisering. En fråga som lyfts är om den nya
 organisationsstrukturen riskerar att öka distansen mellan medborgare och förvaltning.

Innehållet i denna skrift utgör ett samarbete mellan Statskontoret och Centrum för tjänsteforskning, CTF, vid Karlstads universitet.

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# Ett lyft för den som vill Utvärdering av den statliga satsningen på fortbildning av lärare

## Utredning

### Rapportnummer

2010:12

### Publiceringsdatum

2010-06-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2010/201012.pdf?v=8da05a414516300)

Statskontoret har på regeringens uppdrag utvärderat den statliga satsningen på fortbildning av lärare som ska pågå mellan åren 2007 och 2011. I uppdraget har bland annat ingått att utvärdera hur deltagande lärare bedömer fortbildningens relevans och kvalitet samt hur lärare och rektorer bedömer att lärarna har utvecklats till följd av fortbildningen. Statskontoret har också utvärderat hur det riktade statsbidraget har fungerat som styrmedel.

Hittills har 11 000 lärare utnyttjat möjligheten att fortbilda sig. Utvärderingen visar att den statliga satsningen lett till mer fortbildning och till en annan typ av fortbildning än vad lärarna erbjuds i vanliga fall. Lärarna är nöjda och bedömer att de har fått nya kunskaper och att de kommer att ändra sin undervisning på ett sätt som hjälper eleverna att nå bättre resultat.

Statskontoret kan dock konstatera att kommuner och fristående skolor inte har skickat lärare på fortbildning i den omfattning som regeringen ursprungligen hade tänkt sig. Det finns också stora skillnader i deltagandet mellan olika huvudmän. Vissa, framför allt fristående skolor, har inte skickat någon lärare alls, medan andra har skickat fler än sin ursprungliga tilldelning. Satsningens effekter kan därmed antas bli både mindre än vad som var tänkt och mer ojämnt fördelade.

Skolhuvudmännen har upplevt olika problem med att utnyttja statsbidraget. Om regeringen vill öka deltagandet i satsningen finns, enligt Statskontoret, möjligheten att göra olika justeringar i regelverket, t.ex. för att underlätta för små huvudmän att delta och för att möjliggöra en mer flexibel användning av statsbidraget.

Senast uppdaterad: 2022-03-14