Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Fungerande styrning av försvarets materiel- och logistikförsörjning

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2014:39

### Publiceringsdatum

2014-05-19

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/c66f15123e874839ad95a4461be30292/2014-39-fungerande-styrning-av-forsvarets-material-och-logistikforsorjning.pdf?v=8d240003127c990)

Ekonomistyrningsverket (ESV) konstaterade i rapporten [Finansiell styrning av försvaret](/link/df5f8e65a2b14da289019500c2b69265.aspx) att materielförsörjningens nuvarande finansieringsmodell med två inomstatliga aktörer – Försvarsmakten och Försvarets materielverk (FMV) – inte ger riksdagen och regeringen tillräckliga möjligheter till en ändamålsenlig finansiell styrning.

I denna utredning konstaterar vi även att beställar- utförarmodellen mellan Försvarsmakten och FMV i dess nuvarande utformning skapar obalanser mellan ansvar och befogenheter.

ESV föreslår att FMV bör uppgå i Försvarsmakten. ESV anser att detta skulle förbättra förutsättningarna för riksdagens och regeringens styrning av det militära försvaret.

Senast uppdaterad: 2014-05-19
# Från analog till digital. Insatser för att främja en digital planprocess

## Utredning

### Rapportnummer

2014:3

### Publiceringsdatum

2014-02-14

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201403.pdf?v=8da05a41f0bf800)

Statskontoret har fått i uppdrag av regeringen att klarlägga om det finns någon åtgärd som kan bidra till att realisera vinsterna av en digital planprocess. En digital planprocess innebär vinster såväl för kommunerna och staten som för allmänheten och exploatörerna. En digital planprocess bidrar också till samhällsnyttan, eftersom den är en av flera möjliga åtgärder som kan skapa förutsättningar för en bättre fungerande marknad för byggande av nya bostäder.

I rapporten konstatera vi att kommuner och myndigheter idag inte arbetar i en digital planprocess, även om det finns öar av initiativ. En digital planprocess går ut på att många olika aktörer kan utbyta information digitalt, det vill säga en digital informationsförsörjning. Detta innebär att myndigheter och kommuner måste tillhandahålla och ta emot digital information i enhetliga format och använda gemensamma definitioner av informationens innehåll. Detta kräver en enhetlighet och samordning som saknas i dag. Här har staten en viktig roll att fylla.

Det krävs flera insatser som är beroende av varandra för att förverkliga en digital planprocess. Statskontoret ger i denna rapport förslag på insatser som regeringen kan vidta för att främja en digital planprocess.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Forskningsanslagen ur ett jämställdhetsperspektiv

## Utredning

### Rapportnummer

2014:27

### Publiceringsdatum

2014-12-11

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201427.pdf?v=8da05a431863180)

Hur fördelar universitet och högskolor sina forskningsanslag ur ett jämställdhetsperspektiv? Det har Statskontoret analyserat för ett antal lärosäten som själva anmält intresse att delta. Fjorton lärosäten har svarat på vår enkät om fördelningen. Vi har också genomfört fördjupade fallstudier vid Lunds universitet, Linnéuniversitetet och Högskolan i Skövde.

Studien visar att kvinnor får tillgång till forskningsanslaget i mindre utsträckning än män vid de lärosäten som vi har undersökt. Skillnaden mellan kvinnor och män varierar dock mellan och inom lärosäten.

Jämställdhet har sällan varit ett kriterium när lärosätena har fördelat sina anslagsmedel. Lärosätena har inte heller analyserat sin egen fördelning utifrån kön. Men det skulle de kunna göra. En sådan analys borde enligt Statskontoret vara av stort intresse för universitet och högskolor.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Förstudie om nordiskt samarbete rörande socialt och miljömässigt hållbar offentlig upphandling. Delrapport

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2014-01-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/2014100.pdf?v=8da05a426330600)

Statskontoret har tittat på förutsättningar för ett utvecklat samarbete mellan de nordiska länderna inom miljömässigt och socialt ansvarsfull offentlig upphandling. Regeringsuppdraget har bland annat inneburit en analys av för- och nackdelar med ett samarbete mellan de nordiska länderna samt att identifiera områden för ett utvecklat samarbete.

Statskontoret kan konstatera att Danmark, Finland, Norge och Sverige redan i dag arbetar med frågor som rör socialt och miljömässigt ansvarstagande i offentlig upphandling. Även om man har kommit lite olika långt så framgår det att det finns likheter vad gäller reglering, arbetssätt och ambitioner. Ett utvecklat nordiskt samarbete skulle kunna bidra till stärkt kompetens för upphandlande myndigheter och förbättrade förutsättningar att genom offentlig upphandling styra mot en mer hållbar utveckling. Statskontoret identifierar fyra områden som i så fall är särskilt intressanta:

* Erfarenhetsutbyte kring beräkning och användning av livscykelkostnader
* Kriterier avseende sociala hänsynstagande
* Ett mer samordnat uppföljningsarbete
* Skapa ett forum för erfarenhetsutbyte och utveckling av ny kunskap i form av nordiska workshops

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Evidensbaserad praktik inom socialtjänsten Utvärdering av överenskommelsen mellan regeringen och SKL – slutrapport

## Utredning

### Rapportnummer

2014:18

### Publiceringsdatum

2014-09-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201418.pdf?v=8da05a42e8b4100)

Regeringen och Sveriges kommuner och landsting har ingått en överenskommelse om stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom socialtjänstens område. Syftet är att utveckla socialtjänsten i sin helhet och stärka socialtjänstens användning av informationsteknik.

I denna slutrapport utvärderar Statskontoret om överenskommelsen har bidragit till att förbättra socialtjänstens förutsättningar att arbeta evidensbaserat och använda informationsteknik. Statskontoret utvärderar också om överenskommelsen har bidragit till att förstärka huvudmännens arbete med detta.

Statskontoret drar vidare generella slutsatser om överenskommelser som styrmedel. I rapporten analyseras hur överenskommelser bör utformas för att vara så ändamålsenliga som möjligt.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# En framtida förvaltning Utvecklingsområden och prioriteringar 2014–2015

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2014-06-09

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/2014104.pdf?v=8da05a4056ab080)

I en promemoria till Regeringskansliet presenteras en analys av förvaltningspolitiska utvecklingsområden och Statskontorets prioriterade insatser under 2014–2015.

De fem förvaltningspolitiska utvecklingsområden Statskontoret identifierar under de kommande åren är:

* Styrning av statlig förvaltning
* Statlig organisering
* Verksamhetsutveckling i staten
* Statsanställdas kompetens
* Staten och marknaderna
* Förhållandet mellan staten och kommunerna

Statskontorets prioriterade insatser på det förvaltningspolitiska området under 2014 och 2015 har fokus på publicering av skrifter, seminarieverksamhet och internationella samarbeten.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Delegerad digitalisering En utvärdering av E-delegationen

## Utredning

### Rapportnummer

2014:12

### Publiceringsdatum

2014-03-31

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201412.pdf?v=8da05a42a5f2380)

Statskontoret har på regeringens uppdrag utvärderat E-delegationen. E-delegationen är en kommitté som tillsattes 2009, och består av myndighetscheferna för 16 statliga myndigheter och en representant för Sveriges kommuner och landsting. Kommitténs övergripande uppgift har varit att driva på och koordinera myndigheternas arbete med e-förvaltning i statsförvaltningen. Den 31 december 2014 löper E-delegationens uppdrag ut.

Statskontorets bedömning är att E-delegationen sammantaget lyckats bättre i de delar av uppdraget som har en mer praktisk och stödjande inriktning, såsom arbetet med vägledningar och riktlinjer. Delegationen har däremot lyckats sämre i genomförandet av utredningsuppdraget. Statskontoret konstaterar att E-delegationens arbete har försvårats av det mångfacetterade uppdraget och av brister i regeringens styrning. Utifrån resultaten i utvärderingen lägger Statskontoret fram ett antal förslag för att åstadkomma ett effektivare e-förvaltningsarbete.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Ekonomiadministrativ värdering 2014

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2014:14

### Publiceringsdatum

2014-04-29

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/979252adfe53452dacf4f71feb4205ff/2014-14-rapport-ekonomiadministrativ-vardering-2014-korrigerad.pdf?v=8d24000307a7290)

Ekonomistyrningsverket (ESV) ska årligen fastställa och till regeringen rapportera myndigheternas ekonomiadministrativa värden (EA-värden).

Den ekonomiadministrativa värderingen (EA-värderingen) är ett intrument för regeringen och för myndigheterna att löpande följa upp den ekonomiadministrativa standarden.

EA-värderingen mäter hur väl kraven i de statliga ekonomiadministrativa reglerna uppfylls av myndigheterna.

EA-värderingen omfattar myndigheter som är anslutna till den statliga redovisningsorganisationen.

## Kontakt

![Tomas Kjerf](/contentassets/5c2e44838c76491c89828a5c73fce6e2/tomas.jpg?v=8db449e1facd880)

* Utredare
* Tomas Kjerf
* [tomas.kjerf@statskontoret.se](mailto:tomas.kjerf@statskontoret.se)
* [08-690 44 59](tel:+4686904459)

Senast uppdaterad: 2014-04-29
# Det kommunala utjämningssystemet En beskrivning av systemet från 2014

## Utredning

### Rapportnummer

2014:2

### Publiceringsdatum

2014-02-12

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201402.pdf?v=8da05a41ddacb00)

Statskontoret har regeringens uppdrag att följa upp systemet för kommunalekonomisk utjämning.

Från 2014 har många förändringar av utjämningssystemet trätt i kraft. Denna rapport innehåller en beskrivning av det utjämningssystem som gäller från 2014. I rapporten framgår också vem som gör vad i den kommunala utjämningen och hur omfördelningen finansieras.

Syftet med utjämningssystemet är att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för alla kommuner och landsting i landet att kunna tillhandahålla sina invånare likvärdig offentlig service oberoende av invånarnas inkomster och andra strukturella förhållanden.

Utjämningssystemet består i dag av fem olika delar: inkomstutjämning, kostnadsutjämning, strukturbidrag, införandebidrag och regleringspost (regleringsavgift eller regleringsbidrag). Varje del består i sin tur av ett system för kommuner och ett för landsting.

Alla delar beskrivs i rapporten. Tyngdpunkten har dock lagts på att beskriva de olika delmodellerna i kostnadsutjämningen. För varje delmodell beskriver vi hur standardkostnaden eller motsvarande beräknas, vilka värden som ingår i respektive delmodell, om och i så fall hur ofta de olika värdena uppdateras samt vilka källor som ligger till grund för de olika variablerna och konstanterna. Även förändringar och uppdateringar av delmodellerna beskrivs kortfattat.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Effektivisering av kärnverksamheter

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2014:59

### Publiceringsdatum

2014-12-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/1058d7ab8efd4d1f832482a72dcdfe23/2014-59-effektivisering-av-karnverksamheterg.pdf?v=8d240004aa3fce0)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har enligt uppdrag i regleringsbrevet för 2014 samordnat ett arbete för att identifiera exempel på ökad effektivitet i myndigheters kärnverksamheter. Arbetet har skett i samverkan med 24 myndigheter, som alla har bidragit med exempel från sina verksamheter. ESV har även belyst lokal servicesamverkan och kommersiell service ur ett effektiviseringsperspektiv.

I uppdraget bjöd ESV in samtliga 226 myndigheter att bidra med exempel på metoder för att åstadkomma effektivare kärnverksamheter. De 24 myndigheter som medverkat under hela uppdraget har delat med sig av sina exempel och erfarenheter till ESV och till varandra. De har också deltagit aktivt i de workshops vi anordnat om bland annat incitament och hinder för effektivisering. Det finns ett stort intresse för denna typ av frågor och det finns därför anledning för ESV och andra att fortsätta att utveckla och fördjupa arbetet om en effektivare statsförvaltning.

ESV har identifierat att de fem vanligaste sätten att effektivisera kärnverksamheter bland exemplen var genom:

* samverkan,
* utveckling av process/arbetssätt,
* lednings- och styrformer,
* målgruppsorientering och
* digitalisering.

Inte sällan var dessa metoder för effektivisering kombinerade med varandra. Ett helhetsperspektiv fanns hos flera myndigheter. Effektiviseringsarbetena utmärks vanligtvis också av ständiga förbättringar framför enskilda projekt och genomgripande omläggningar.

Flertalet av de deltagande myndigheterna har bedrivit sina effektiviseringsarbeten med anledning av utifrån kommande krav. Regeringen, medborgare och företag eller andra ställer krav på myndigheterna och myndigheterna försöker anpassa sig till att möta dessa krav. Hinder för framgångsrikt effektiviseringsarbete ansågs generellt vara myndigheternas invanda kulturer och arbetssätt.

Effektivisering inom ramen för lokal servicesamverken och kommersiell service handlar främst om effektivisering genom samverkan, organisering och målgruppsanpassning.

## Kontakt

![Jolanta Feliga](/contentassets/271c01b772284cee87540e9a0e383593/jolanta.jpg?v=8d52a9d9dc61630)

* Utredare
* Jolanta Feliga
* [jolanta.feliga@statskontoret.se](mailto:jolanta.feliga@statskontoret.se)
* [08-690 45 62](tel:+4686904562)

Senast uppdaterad: 2014-12-15
# Den offentliga sektorn i korthet 2014

## Uppföljning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2014-06-19

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/offentliga-sektorn-korthet_2014.pdf?v=8da05a404398380)

Statskontoret har till uppgift att löpande följa och redovisa den offentliga sektorns utveckling. I årets rapport *Den offentliga sektorn i korthet 2014* redovisar Statskontoret en översiktlig bild av utvecklingen de senaste åren inom ett antal utvalda områden. Fokus ligger på att redovisa det senaste årets utveckling, framför allt inom den statliga förvaltningen.

I rapporten redovisas utvecklingen för den offentliga sektorns finanser, sysselsättningen, antalet myndigheter och årsarbetskrafter i staten samt medborgarnas uppfattningar om kvaliteten i ett antal myndigheter och kommunala verksamheter.

SOM-institutet har för Statskontorets räkning sammanställt en rapport om medborgarnas bedömning om kvaliteten i offentlig verksamhet.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Den statliga sektorn 2013

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2014:31

### Publiceringsdatum

2014-04-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/adcbc0a659414a88843610a0e7d5de19/2014-31-den-statliga-sektorn.pdf?v=8d27185edd6d610)

### Kompletterande filer

* [Tabell statliga bolag 2013](/contentassets/adcbc0a659414a88843610a0e7d5de19/tabell-statliga-bolag-2013.xlsx?v=8d240002f2ac110)

Ekonomistyrningsverket överlämnar årligen underlag till årsredovisning för staten till regeringen. Årsredovisningen för staten omfattar de statliga myndigheterna inklusive affärsverken. Genom att Riksbanken och AP-fonderna faller utanför den avgränsning som görs för statens konsoliderade balans- och resultaträkningar i årsredovisningen för staten är den statliga sektorn i realiteten större. Därför görs denna sammanställning i syfte att ge en samlad och översiktlig bild över samtliga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över.

Tidigare ingick denna sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över i årsredovisningen för staten men nu publiceras den separat på Ekonomistyrningsverkets hemsida.

Senast uppdaterad: 2014-04-22
# Den kommunala fastighetsavgiften – en fördelningsanalys

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2014:4

### Publiceringsdatum

2014-03-25

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/c9035c68b27348df8d9ad49c50080466/2014-4-den-kommunala-fastighetsavgiften-en-fordelningsanalys.pdf?v=8d240002cc3d330)

### Kompletterande filer

* [Bilaga 3: Fastighetsavgift](/contentassets/c9035c68b27348df8d9ad49c50080466/fastighetsavgift-bilaga3-esv.xlsx?v=8d240002cdd2790)

I den här rapporten redovisas hur kommunernas intäkter från fastighetsavgiften har utvecklats från 2008 då avgiften infördes. Intäktsutvecklingen skiljer sig mycket åt mellan kommunerna. Till exempel har Borgholms intäkter från fastighetsavgiften ökat med 136 procent samtidigt som intäkterna i Överkalix kommun bara har ökat med 3 procent. Analysen visar att en enskild kommuns intäkter från fastighetsavgiften i hög grad beror på hur stort kommunens avgiftsunderlag var när fastighetsavgiften infördes 2008.

Via inkomstutjämningen påverkas de flesta kommuners intäkter av förändringar i medelskattekraften. Intäktsförändringar från fastighetsavgiften påverkar däremot bara den kommun där fastigheterna är belägna. Det innebär att kommunerna påverkas väldigt olika av fastighetsavgiften eftersom intäktsutvecklingen skiljer sig mycket åt mellan kommunerna.

Fastighetsavgiften har ökat med 3,4 miljarder kronor mellan 2008 och 2012. Det motsvarar i genomsnitt en höjning av kommunalskatten med 0,18 kronor. För ett par kommuner, Borgholm och Härjedalen, motsvarar dock intäktsökningen en höjning av kommunalskatten med mer än 1 krona. För Överkalix och Solna motsvarar intäktshöjningen endast 2 öre i höjd kommunalskatt.

I bilagan visas fastighetsavgiften uppdelad per kommun.

## Kontakt

![Björn Andersson](/contentassets/f94e404140254444a909aa20e0a289fc/bjorn-andersson.jpg?v=8db449ec5f8de00)

* Utredare
* Björn Andersson
* [bjorn.andersson@statskontoret.se](mailto:bjorn.andersson@statskontoret.se)
* [08-690 44 01](tel:+4686904401)

Senast uppdaterad: 2014-03-24
# Avgifter 2013

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2014:45

### Publiceringsdatum

2014-06-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/2b7b298b4f874a4d87ff5225f44f86a3/2014-45-avgiftsrapporten-2013.pdf?v=8d2400032f9ca70)

Rapporten Avgifter 2013 – om avgiftsbelagd verksamhet i staten, beskriver ekonomiska förhållanden för statlig verksamhet som helt eller delvis finansieras med avgifter.

Det ingår i ESV:s uppdrag att ha en samlad översikt av statens finanser. Det här är den enda kompletta sammanställningen som görs av avgifter i staten. För regeringens styrning av myndigheterna är det viktigt att känna till hur mycket avgifter myndigheterna tar ut.

Senast uppdaterad: 2014-06-17
# Vägen till en lärande och effektiv förvaltning Utvecklingsområden och prioriteringar 2015–2016 (PM)

Statskontoret presenterar i sin analys av förvaltningspolitiska utvecklingsområden ett antal av de utmaningar och större förändringar i omvärlden som kan tänkas få konsekvenser för den svenska förvaltningen och dess framtida utveckling.

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2015-06-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/2015104.pdf?v=8da05a4a9ecf280)

Utifrån dessa utmaningar och förändringar identifierar vi tre områden där vi menar att det finns strategiska förvaltningspolitiska utveck­lingsbehov. Det handlar om

* Mer tillitsbaserad styrning av myndigheterna
* Utveckling av samverkan och koordinering i förvaltningen
* Bättre förutsättningar för omprövning av det statliga åtagandet

I promemorian finns också Statskontorets prioriterade insatser under 2015–2016 inom det förvaltningspolitiska området

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Ändamålsenlig organisering Om ledningsformen för Nämnden för statligt stöd till trossamfund

Statskontoret har gjort en översyn av Nämnden för statligt stöd till trossamfund. Översynen har haft särskilt fokus på myndighetens ledningsform, organisering och styrning.

## Utredning

### Rapportnummer

2015:26

### Publiceringsdatum

2015-11-12

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201526.pdf?v=8da05a4b4a78780)

Nämnden för statligt stöd till trossamfund är i dag en nämndmyndighet som har till uppgift att bland annat fördela statsbidrag till de bidragsberättigade trossamfunden. Myndigheten har också kommit att användas som expertmyndighet i trossamfunds- och religionsfrågor. Denna uppgift har under de senaste åren vuxit i omfång.

Statskontoret bedömer att det behövs en ny ledningsform för myndigheten, eftersom den nuvarande organiseringen inte är ändamålsenlig. Vi har efter en sammanvägd bedömning funnit att Nämnden för statligt stöd till trossamfund bör ombildas till enrådighetsmyndighet. Detta förslag möjliggör en mer effektiv styrning och tydligare förutsättningar för myndighetens expertroll. Beslut om att fördela bidrag bör fattas av ett nyinrättat särskilt beslutsorgan vid myndigheten. Det särskilda beslutsorganet bör bestå av representanter för trossamfunden.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Att effektivisera system Om förutsättningar och möjligheter att använda systemperspektivet för att effektivisera statlig kärnverksamhet

## Utredning

### Rapportnummer

2014:28

### Publiceringsdatum

2014-12-18

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201428.pdf?v=8da05a3fedc3900)

Statskontoret har analyserat förutsättningar för att öka effektiviteten i den statliga kärnverksamheten genom olika systemrelaterade förändringar.

I rapporten behandlas sex olika system: nyanlända flyktingars etablering i Sverige, återbetalning av studiemedel, officiell statistik, handläggning av brottmål, zoonosberedskap samt statens fastighetsförvaltning. Analysen tyder på att det finns betydande möjligheter att effektivisa flera av systemen.

För att tydligare markera och stödja systemperspektivet kan det finnas skäl för regeringen att utveckla sin myndighetsstyrning. Det kan handla om att ge gemensamma uppdrag till flera myndigheter, att anpassa myndigheternas mål och att föra gemensamma dialoger med de departement och myndigheter som ingår i ett system.

En slutsats är att ett område måste ha vissa grundläggande kännetecken för att det ska vara meningsfullt att analysera möjligheterna att effektivisera det med ett systemperspektiv. Ett är att systemets olika delar bildar en tydlig helhet, ett annat att det finns tydliga funktionella samband mellan delarna.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Vård till papperslösa En uppföljning av lagen om vård till personer som vistas i Sverige utan tillstånd

Sedan den 1 juli 2013 ska papperslösa som vistas i Sverige erbjudas subventionerad vård. Statskontoret har i denna delrapport analyserat hur landstingen har implementerat och tillämpat det nya regelverket.

## Utredning

### Rapportnummer

2015:10

### Publiceringsdatum

2015-04-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201510.pdf?v=8da05a47b6f1780)

Statskontoret bedömer att de flesta papperslösa i Sverige som söker vård erbjuds vård enligt den nya lagen. Landstingen registrerade 19 000 besök av papperslösa under 2014 till en kostnad av drygt 100 miljoner kronor. Storstadsregionerna svarar för 85 procent av den vården.

Det finns dock hinder i tillämpningen av lagen. Den vanligaste orsaken är bristande kunskaper bland vårdpersonal om vad lagen innebär. Statskontoret lämnar därför ett antal förslag på hur berörda aktörer kan förbättra sitt arbete

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Överenskommelser som styrmedel

Denna studie analyserar överenskommelser mellan regeringen och SKL. Syftet har varit att belysa hur överenskommelser kan användas som styrmedel för regeringen, när de fungerar mest effektivt och när det är lämpligare att använda sig av andra styrmedel.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 22

### Publiceringsdatum

2015-01-12

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/om-offentlig-sektor_22_overenskommelser.pdf?v=8da05a4bb35ff00)

Överenskommelser mellan regeringen och Sveriges kommuner och landsting (SKL) har blivit allt vanligare. Överenskommelser skiljer sig från andra statliga styrmedel, såsom lagstiftning och resultatstyrning. De innebär även nya roller och arbetssätt hos SKL, statliga myndigheter och kommuner och landsting. Därför är det viktigt att i möjligaste mån tydliggöra roller, ansvar och processer i det fortsatta arbetet med överenskommelser.

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# Årsredovisning 2014

## Årsredovisning

### Rapportnummer

ESV 2015:17

### Publiceringsdatum

2015-02-24

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/995610d61eaa4ab2a7abd8dc4e03b3f4/2015-17-esv-arsredovisning-2014-20-feb.pdf?v=8d24000535f6680)

Senast uppdaterad: 2015-02-24
# Värna demokratin mot våldsbejakande extremism Utvärdering av en handlingsplan

En utvärdering av handlingsplanen för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. De flesta av åtgärderna som Statskontoret har utvärderat har bidragit till respektive delmål och därmed till de övergripande målen med handlingsplanen.

## Utredning

### Rapportnummer

2015:6

### Publiceringsdatum

2015-03-16

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201506.pdf?v=8da05a4ba04d200)

Regeringen beslutade i december 2011 om *Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism* (skr. 2011/12:44). Syftet med handlingsplanen är att värna och stärka demokratin och att därmed göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. Handlingsplanen omfattar 15 åtgärder, som har utförts av utpekade myndigheter.

Statskontoret har på regeringens uppdrag utvärderat handlingsplanen. I uppdraget har bland annat ingått att utreda om syftet med handlingsplanen har uppnåtts.

Statskontoret bedömer att en handlingsplan är ett effektivt sätt att systematisera den här typen av arbete. Flera delar har dock saknats i handlingsplanen, bland annat en målgruppsanalys. Antalet åtgärder och aktörer har dessutom varit för litet. De flesta av åtgärderna som Statskontoret har utvärderat har bidragit till respektive delmål. De har därmed även bidragit till de övergripande målen med handlingsplanen. Det går dock inte att uttala sig om huruvida omfattningen av den våldsbejakande extremismen har påverkats av detta. Statskontoret lämnar ett antal rekommendationer om hur regeringens arbete för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism kan utvecklas.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Tidsserier, statens budget m.m. 2014

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2015:49

### Publiceringsdatum

2015-06-12

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/dc121c0edeff4ad2a3a6445ba845f6fb/tidsserier-statens-budget-m.m.-2014.pdf?v=8d2731b7abfe990)

### Kompletterande filer

* [Tidsserier, statens budget m.m. 2014](/contentassets/dc121c0edeff4ad2a3a6445ba845f6fb/tabeller-tidsserier-statens-budget-mm--2014_v1.xlsx?v=8d27572e1e47ab0 "Tabeller till Tidsserier, statens budget m.m. 2014")

Tidsserier, statens budget m.m. 2014 ingår i Sveriges officiella statistik. Statistiken beskriver det slutliga utfallet avseende statens budget inkomster, utgifter och saldo samt viss annan central information rörande statens finanser i form av statistiska tabeller.

Tabellerna omfattar som regel utfall för år 1995-2014. Statistiken avser löpande priser. Alla rubriker på statistiska tabeller är på svenska och engelska. Statistiken för statens budget avser svenska kronor och omfattar statliga budgetenheter. Ekonomistyrningsverket (ESV) sammanställer den officiella statistiken inom detta område

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2015-06-12
# Säkerställd intern styrning och kontroll 2015

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2015:22

### Publiceringsdatum

2015-04-20

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/78c0a78031304acbbc73bf3ea7b84c09/2015-22-sakerstalld-intern-styrning-och-kontroll-2015.pdf?v=8d2545fc604f060)

Bestämmelserna om intern styrning och kontroll innebär att myndighetsledningen ska säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll. Det är en process som syftar till att myndighetsledningen med rimlig säkerhet fullgör de krav som framgår av ansvaret för verksamheten.

Myndighetens internrevision granskar och lämnar förslag till förbättringar av processen. I årsredovisningen lämnar myndighetsledningen en bedömning av om de har säkerställt en betryggande intern styrning och kontroll.

## Kontakt

![Tomas Kjerf](/contentassets/5c2e44838c76491c89828a5c73fce6e2/tomas.jpg?v=8db449e1facd880)

* Utredare
* Tomas Kjerf
* [tomas.kjerf@statskontoret.se](mailto:tomas.kjerf@statskontoret.se)
* [08-690 44 59](tel:+4686904459)

Senast uppdaterad: 2015-04-24
# Uppföljning av karriärstegsreformen Delrapport 1

Statskontoret ska följa upp och analysera hur reformen om inrättande av karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare har implementerats och fungerar. Detta är Statskontorets första delrapport. En andra delrapport ska lämnas den 1 februari 2016 och uppdraget ska därefter slutredovisas den 1 februari 2017.

## Uppföljning

### Rapportnummer

2015:12

### Publiceringsdatum

2015-06-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201512.pdf?v=8da05a499d51300)

Uppföljningen visar att deltagandet i karriärstegsreformen är högt bland skolhuvudmännen. Undantaget är de små, enskilda huvudmännen som av olika anledningar har deltagit i lägre utsträckning.

Hur huvudmännen har valt att göra när de inrättat de statsbidragsfinansierade förstelärar- och lektorstjänsterna varierar utifrån lokala förutsättningar och preferenser. Den viktigaste principen för huvudmännen vid fördelning av karriärtjänster har dock ofta varit att de skickligaste lärarna ska premieras.

Överlag är skolhuvudmännen positiva till reformen och dess utformning. Det finns dock ett område där det framförs en bredare kritik och det gäller den särskilda satsningen på skolor i så kallade utanförskapsområden.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Utvärdering av stöd för yrkesintroduktionsanställningar Delrapport

Statskontoret har utvärderat det statliga stödet för yrkesintroduktionsanställningar. Stödet är ett incitament att anställa unga på så kallade yrkesintroduktionsavtal. Avtalen påminner om de lärlingsavtal som sedan tidigare finns i vissa branscher.

## Utredning

### Rapportnummer

2015:22

### Publiceringsdatum

2015-09-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201522.pdf?v=8da05a475793680)

Under de första 18 månaderna påbörjade 1 432 ungdomar en yrkesintroduktionsanställning med stöd. I förhållande till den ursprungliga ambitionen om 30 000 anställningar per år är detta ett svagt resultat. Statskontoret analyserar i denna rapport skälen till att antalet anställningar inte har blivit större och lämnar rekommendationer om ansökningsförfarandet och regelverket till regeringen och Arbetsförmedlingen.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Utfallet för statens budget – del av ESV:s underlag för årsredovisning för staten 2014

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2015:24

### Publiceringsdatum

2015-03-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/e0a6a59d7c8f4a2c884e890875723607/2015-24-utfallet-for-statens-budget-2014.pdf?v=8d2400059a4a000)

Saldot på statens budget 2014 blev ett underskott på 72 miljarder kronor, vilket är 27 miljarder sämre än beräknat men 59 miljarder bättre än 2013.

Inkomsterna blev 30 miljarder kronor lägre än beräknat, men oförändrade jämfört med 2013. Anledningen till att inkomsterna blev lägre än beräknat är att staten inte sålde någon egendom 2014, högre rot- och rut-avdrag än beräknat samt lägre inkomster från skatt på elektrisk kraft.

Utgifterna blev 3 miljarder kronor lägre än beräknat och 59 miljarder kronor lägre än 2013. Räntor på statsskulden blev historiskt låga och uppgick till 3 miljarder kronor 2014. Det är 19 miljarder lägre än beräknat och 13 miljarder lägre än 2013. Samtidigt blev utgifterna för migration, integration och sjukpenning högre än beräknat och även högre än 2013.

## Kontakt

![Eva Engberg](/contentassets/d2976ed59b684b8f9b751da6fc8ee7a4/eva-e.jpg?v=8d52aab7d9a4670)

* Expert statsredovisning
* Eva Engberg
* [eva.engberg@statskontoret.se](mailto:eva.engberg@statskontoret.se)
* [08-690 44 66](tel:+4686904466)

Senast uppdaterad: 2015-03-16
# Utvärdering av regeringens strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken

Statskontoret har utvärderat regeringens alkohol-, narkotika-, dopning- och tobaksstrategi (ANDT-strategi) 2011–2015. Statskontorets övergripande slutsats är att strategins utformning i stort sett varit ändamålsenlig för att nå regeringens mål om att komma till rätta med de problem som bruk och missbruk av alkohol, narkotika, dopning och tobak orsakar.

## Utredning

### Rapportnummer

2015:9

### Publiceringsdatum

2015-04-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201509.pdf?v=8da05a4ab1e1f80)

Strategins målstruktur har bidragit till att förankra målen för regeringens ANDT-strategi på nationell, regional och lokal nivå. Uppföljningen av målen har blivit mer samordnad än tidigare. Många av de åtgärder som regeringen finansierat inom ramen för strategin har förutsättningar att vara verkningsfulla på längre sikt. Flertalet åtgärder rör kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning. Sett till fördelningen av ekonomiska medel och åtgärdernas målgrupper har barn och unga varit en prioriterad målgrupp. Många åtgärder har också riktats till hälso- och sjukvården

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Uppdaterad indelningsgrund i delmodellen för barn och ungdomar med utländsk bakgrund

Statskontoret har på regeringens uppdrag undersökt om distriktsindelningen som kommer att införas i folkbokföringen 2016 bör utgöra indelningsgrund i delmodellen för barn och ungdomar med utländsk bakgrund. I delmodellen utjämnas för de merkostnader i framför allt förskola och skola som kan följa av att en kommun har stadsdelar med relativt många barn och elever med utländsk bakgrund. Nuvarande indelningsgrund är församling.

## Utredning

### Rapportnummer

2015:19

### Publiceringsdatum

2015-09-21

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201519.pdf?v=8da05a4a3f71180)

Statskontoret har utvärderat distriktsindelning i förhållande till alternativa indelningsgrunder (församling, kommun och valdistrikt). I utvärderingen har Statskontoret ställt upp krav på indelningsgrunden vad gäller precision, dataförsörjning och enkelhet. Distrikt uppfyller de krav som ställts upp. Statskontoret föreslår därför att distrikt bör utgöra indelningsgrund i delmodellen.

Kostnadsutjämningen är en del av det kommunalekonomiska utjämningssystemet. Syftet med kostnadsutjämningen är att utjämna för strukturella kostnads- och behovsskillnader mellan kommuner och mellan landsting. Kostnadsutjämningen mellan kommunerna består av tio delmodeller för olika verksamheter.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Statliga myndigheters lokaler i Stockholm, Solna och Sundbyberg 2013 och 2014

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2015:50

### Publiceringsdatum

2015-06-08

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/57cf97867cf94bb3b4b3adc834878c70/2015-50-statliga-myndigheters-lokaler-2013-2014.pdf?v=8d26fef602cb1f0)

Ekonomistyrningsverket redovisar i analysen Statliga myndigheters lokaler i Stockholm, Solna och Sundbyberg 2013 och 2014 en karläggning av myndigheternas lokaler respektive år samt en framåtblick till 2016. Rapporten är en uppdatering och en utökning av föregående års rapport ESV 2014:44.

De statliga myndigheternas lokaler i Stockholm, Solna och Sundbyberg har minskat mellan 2013 och 2014 och i första hand i Stockholm innanför tullarna. Detta beror huvudsakligen på att Regeringskansliet lämnat lokaler innanför tullarna samtidig som Försäkringskassan och Skattverket flyttat utanför tullarna. Fram till 2016 kommer lokalerna innanför tullarna att fortsätta att minska.

Senast uppdaterad: 2015-06-08
# Rekrytering av nämndemän Konsekvensanalys av förslaget om en fri kvot

Förslaget om införande av en fri kvot där allmänheten kan ansöka om uppdrag som nämndeman skulle öppna upp för en bredare rekrytering. Däremot skulle det inte förändra nämndemannakårens ålderssammansättning i någon större utsträckning, visar Statskontorets rapport.

## Utredning

### Rapportnummer

2015:3

### Publiceringsdatum

2015-02-25

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201503.pdf?v=8da05a4aa858900)

Statskontoret har getts i uppdrag att göra en konsekvensanalys av den s.k. Nämndemannautredningens förslag om att införa en fri kvot för rekrytering av nämndemän. Förslaget innebär att alla svenska medborgare ska kunna ansöka om eller nominera någon annan till uppdrag som nämndeman. Ambitionen är att minst hälften av nämndemännen ska rekryteras genom den fria kvoten. Förslaget syftar till att minska det politiska inslaget i rekryteringen och att åstadkomma en mer allsidig sammansättning av nämndemannakåren.

Statskontorets studie visar att det hos allmänheten finns intresse för att ansöka om uppdrag som nämndeman genom en fri kvot. Samtidigt visar studien att en fri kvot inte skulle leda till en föryngring av nämndemannakåren. För detta krävs att nämndemännens tjänstgöringsvillkor förbättras. Det finns också en rad frågetecken kring kommunernas förutsättningar att hantera uppgiften att pröva nämndemännens lämplighet.

Statskontoret bedömer också att den personkännedom som den nuvarande rekryteringen bygger på är svår att ersätta.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Sju förslag för effektivare användning av tolkar i domstol

Statskontoret har tagit fram förslag på åtgärder som syftar till att skapa goda förutsättningar för domstolarna att nyttja befintliga tolk- och översättarresurser mer effektivt.

## Utredning

### Rapportnummer

2015:1

### Publiceringsdatum

2015-01-23

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201501.pdf?v=8da05a4a8bbc580)

Utredningen visar att behovet av tolkar vid Sveriges domstolar är stort. Uppskattningsvis förekommer mellan 2 000 och 3 000 tolkningar vid Sveriges domstolar varje månad. Statskontoret konstaterar också att en stor andel av de tolkar som domstolarna använder sig av inte är auktoriserade. I genomsnitt sker var tredje förhandling utan den tolkkompetens som rättegångsbalken anger som norm. Det innebär att det uppstår onödiga risker, att felaktigheter kan uppstå och därmed att rättssäkerheten för enskilda kan äventyras.

För att kunna undvika dessa risker behöver domstolarna ges bättre förutsättningar för att anlita rätt tolkar. För att nå bästa möjliga effekt krävs en rad olika åtgärder, såväl små som mer omfattande. Bland annat bör möjligheter för simultantolkning via video skapas, upphandlingen av tolktjänsterna behöver utvecklas för att bättre möta domstolarnas behov, och Domstolsverket och domstolarna behöver utveckla mer effektiva rutiner för bokning och användning av tolkar.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Statens resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys m.m. – del av ESV:s underlag för årsredovisning för staten 2014

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2015:25

### Publiceringsdatum

2015-03-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/07f5a9c78536429daa7f69df4cc87a82/2015-25-statens-resultatrakning-balansrakning-och-finansieringsanalys.pdf?v=8d254a3d2c7c090)

Resultaträkningen för 2014 visar ett underskott på 73 miljarder kronor, vilket är 49 miljarder kronor sämre jämfört med 2013.

Det lägre resultatet beror på flera faktorer. Transfereringskostnaderna och skatteintäkterna ökade med 19 miljarder kronor vardera. Nettokostnaden för statsskulden ökade med 14 miljarder kronor då den svagare kronan medförde valutakursförsämringar. AP-fondernas nettobidrag till staten minskade med 7 miljarder kronor. Resultatet från andelar i hel- och delägda företag förbättrades med nästan 5 miljarder kronor. Kostnaderna för statens egen verksamhet ökade med 5 miljarder kronor.

En stor del av försämringen mellan åren beror på försäljningen av aktier i Nordea som påverkade resultatet för 2013 positivt med netto 17 miljarder kronor.

## Kontakt

![Lena Malmqvist](/contentassets/2532efa9267b47cfb4734eece84e9b26/lena-m.jpg?v=8da0e3552b51080)

* Enhetschef statsredovisning
* Lena Malmqvist
* [lena.malmqvist@statskontoret.se](mailto:lena.malmqvist@statskontoret.se)
* [08-690 43 70](tel:+4686904370)

Senast uppdaterad: 2015-03-16
# Sjukfrånvaron i staten år 2014 – myndigheter och sektorer (PM)

Trenden med ökad sjukfrånvaro i staten håller i sig för tredje året i rad, visar Statskontorets sammanställning av sjukfrånvarostatistik. Långtidsfrånvarons andel av den totala sjukfrånvaron har bytt trendriktning och ökat väsentligt från föregående år.

## Uppföljning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2015-05-13

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/2015100.pdf?v=8da05a49d689a00)

I de statliga myndigheterna uppgick sjukfrånvaron till 3,4 procent av den tillgängliga arbetstiden år 2014. Det är en ökning med 0,2 procentenheter jämfört med föregående år och 0,5 procentenheter jämfört med år 2011.

Sjukfrånvaro mer än 60 dagar, så kallad långtidsfrånvaro, har ökat markant som andel av den totala sjukfrånvaron till 50,7 procent för år 2014 jämfört med 2013 då den utgjorde 43,2 procent.

Sjukfrånvaron för kvinnor ökade med 0,4 procentenheter under fjolåret och uppgick till 4,6 procent. Männens sjukfrånvaro har ökat med 0,2 procentenheter under samma period och uppgick till 2,2 procent.

Fördelat på åldersgrupper är ökningen störst i den mellersta gruppen, med anställda som är 30 till 49 år, där sjukfrånvaron ökade med 0,4 procentenheter. I de övriga grupperna, för de som är yngre än 30 respektive äldre än 50, ökade sjukfrånvaron med 0,2 respektive 0,3 procentenheter.

På 79 procent av de största myndigheterna, med över 1 000 årsarbetskrafter, ökade sjukfrånvaron år 2014. Det kan jämföras med en ökning med 63 procent för samma grupp föregående år.

Statskontorets sammanställning och jämförelser av sjukfrånvarostatistik bygger på redovisade uppgifter från 196 myndigheter enligt deras årsredovisningar för år 2014.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Utvärdering av överenskommelsen mellan regeringen och SKL – slutrapport

Statskontorets utvärdering av regeringens satsning på de mest sjuka äldre visar att vården och omsorgen har förbättrats i vissa avseenden. Däremot är det lång väg kvar till en sammanhållen vård, där aktörerna inom vården och omsorgen samverkar med den äldre i centrum.

## Uppföljning

### Rapportnummer

2015:18

### Publiceringsdatum

2015-09-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201518.pdf?v=8da05a4b6714b00)

Regeringen och Sveriges kommuner och landsting har mellan 2010 och 2014 ingått en överenskommelse om insatser för de mest sjuka äldre.

Statskontorets samlade bedömning är att förutsättningarna för arbetet med de mest sjuka äldre har förbättrats. Arbetssätten inom vården och omsorgen har förbättrats i verksamheter där personalen under längre tid har registrerat i kvalitetsregister. Resultaten från kvalitetsregistren används dock inte i tillräcklig utsträckning. Vården och omsorgen har inte heller blivit mer sammanhållen, utan det finns fortfarande brister i samverkan kring den äldre. Utvärderingen visar även att varaktigheten i förbättringarna inte är säkrad.

I rapporten redovisar Statskontoret också erfarenheter som kan vara värda att uppmärksamma inför liknande satsningar inom vården och omsorgen.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Samverkan för bredband i hela landet

Statskontoret har utvärderat Bredbandsforums verksamhet under åren 2010–2014. Bredbandsforum är en mötesplats för dialog och samverkan mellan regeringen, organisationer och företag som verkar på den svenska bredbandsmarknaden.

## Utredning

### Rapportnummer

2015:4

### Publiceringsdatum

2015-03-31

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201504.pdf?v=8da05a4a5283e80)

Verksamheten syftar till att hitta konstruktiva lösningar som bidrar till utbyggnaden av bredband i hela landet. Forumet är en del av Regeringskansliet (Näringsdepartementet) med ett kansli placerat vid Post- och telestyrelsen. Bredbandsforums mandat löper ut den 31 december 2015.

Statskontorets samlade bedömning är att Bredbandsforum har ökat dialogen och stärkt samverkan mellan berörda aktörer inom bredbandsutbyggnaden. Forumet har fokuserat på relevanta frågor och bedrivit en välorganiserad och produktiv verksamhet genom att ta fram flera förslag för att främja bredbandsutbyggnaden. Forumet har därigenom haft en viktig kunskapsutvecklande funktion och även bidragit till konkret utveckling på vissa områden. Enligt Statskontoret finns det dock vissa brister i genomförbarheten och uppföljningen av de förslag som forumet har lämnat. Utifrån resultaten i utvärderingen behandlar Statskontoret även forumets framtida arbetsinriktning och organisationsform samt lyfter fram ett antal frågor för regeringens fortsatta beredning.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Avveckling av transaktionsdatabasen (TDB)

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2014:48

### Publiceringsdatum

2014-09-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/cd323b97c1de462a83a55fc0fba5ea9f/2014-48-avveckling-transaktionsdatabasen-tdb.pdf?v=8d609a66a755780)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har på uppdrag av regeringen avvecklat Transaktionsdatabasen (TDB), vilket redovisas i denna rapport.

I rapporten lämnar vi en kortare beskrivning av TDB, dess innehåll, avvecklingen samt några ord om framtida behov av inköpsstatistik och i en bilaga vilka lärdomar som kan dras från TDB när en ny databas för inköpsstatistik utvecklas.

Senast uppdaterad: 2014-09-16
# Myndighetsanalys av Statens museer för världskultur

Statskontoret har analyserat verksamheten vid Statens museer för världskultur (SMVK). Myndigheten består av fyra museer: Etnografiska museet, Medelhavsmuseet, Östasiatiska museet och Världskulturmuseet. SMVK ska bedriva museiverksamhet med inriktning mot att levandegöra världens kulturer.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2015:24

### Publiceringsdatum

2015-10-29

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201524.pdf?v=8da05a4ace7e300)

Statskontoret bedömer att SMVK i allt väsentligt uppfyller sitt uppdrag och att myndigheten har uppnått goda resultat på flera områden. Det är dock svårt att bedöma resultaten eftersom det är otydligt vad myndighetens inriktning mot världskultur innebär.

Statskontoret ser en risk för att resultaten kommer att utvecklas negativt eftersom SMVK:s ekonomiska läge har försämrats. Myndigheten måste frigöra ekonomiska resurser för att kunna utveckla verksamheten. Dessutom behöver myndighetsledningen utveckla den interna styrningen för att kunna arbeta mer effektivt.

Statskontoret rekommenderar att regeringen förtydligar SMVK:s uppdrag och ger myndigheten i uppdrag att redovisa olika handlingsalternativ för att förbättra de ekonomiska förutsättningarna. SMVK behöver i sin tur förtydliga sin tolkning av uppdraget, utveckla myndighetens organisering och interna styrning samt överväga olika alternativ för att utnyttja resurserna mer effektivt.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Reformeringen av försvarslogistiken Slutrapport

Statskontoret har sedan 2013 följt och utvärderat det arbete som Försvarsmakten och Försvarets materielverk (FMV) gemensamt bedriver för att effektivisera försvarslogistiken. Reformen ska leda till en sammanhållen försörjning av materiel och logistik och till att kostnaderna sänks med 760 miljoner kronor per år från och med 2015.

## Utredning

### Rapportnummer

2015:11

### Publiceringsdatum

2015-04-14

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2015/201511.pdf?v=8da05a4b2452d80)

Statskontoret visar i rapporten att myndigheternas omställningsarbete har varit komplicerat och att genomförandet av reformen är minst två år försenat. I tre omgångar 2013–2015 har verksamhet förts över från Försvarsmakten till FMV. Först 2017 beräknas den totala ackumulerade besparingen ligga i närheten av målet och då uppgå till 730 miljoner kronor.

Det återstår stora utmaningar för myndigheterna att hantera. En ny beställar-utförarmodell börjar nu införas som medför att myndigheterna ska arbeta och samverka på ett nytt sätt. De behöver också komma överens om bland annat vilket systemstöd som ska gälla för de gemensamma delarna i försvarslogistiken, hur beställningar av vidmakthållande ska hanteras och hur försvarslogistiken ska anpassas till de nya kraven på förbandens beredskap och tillgänglighet.

Senast uppdaterad: 2022-03-14