Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Utvärdering av strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck

Statskontoret har utvärderat regeringens strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck (hbt-strategin). Statskontorets övergripande slutsats är att de statliga insatserna och strukturen i strategin har bidragit till att uppfylla strategins övergripande mål. Vi anser dock att det finns behov av att förtydliga och förbättra roll- och ansvarsfördelning, styrning och samordning, uppföljning samt prioritering av insatser.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:31

### Publiceringsdatum

2016-12-16

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201631.pdf?v=8da05a4bc672c00)

Om inte strategins insatser och struktur utformas på ett ändamålsenligt sätt finns en risk att den inte ger den strategiska inriktning av hbtq-arbetet som krävs för att uppsatta mål ska kunna nås. Statskontoret lämnar därför ett antal rekommendationer till regeringen om hur de fortsatta insatserna och strukturen bör utformas för att främja ett ändamålsenligt och långsiktigt arbete.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2011–2015

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2016:28

### Publiceringsdatum

2016-03-11

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/69189e189bbb47f5a4bd6387a2e9bdb5/2016-28-statens-upplaning-och-skuldforvaltning.pdf?v=8d43bd46729a2d0)

Ekonomistyrningsverket har i regleringsbrevet för 2015 fått i uppdrag att genomföra en utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning för perioden 2011–2015.

Enligt riktlinjerna för 2015 skulle valutaexponeringen planeras att minska med 20 miljarder kronor. Då valutaexponeringen inte förväntas generera en lägre kostnad samtidigt som räntekostnaderna varierar mer på grund av växelkursrörelser delar ESV regeringens bedömning att valutaexponeringen bör reduceras.

Låga räntor har stor betydelse för statsskuldsförvaltningen. Om statens vill reducera risken för en kraftig uppgång i ränteutgifterna skulle statsskuldens löptid behöva förlängas markant. Den minskade risken måste dock vägas mot att kostnaderna för statsskuldsförvaltningen stiger på kort sikt om durationen förlängs.

ESV konstaterar att premieobligationer spelar en ringa roll i statsskuldsförvaltningen. Om lånekanalen inte sänker kostnaden för förvaltningen av statsskulden bör Riksgälden överväga att lägga ned sparformen.

Vad gäller riktlinjerna för den reala skulden konstaterar ESV att Riksgälden överlag har uppfyllt regeringens riktlinjer även om den reala skuldens andel låg klart under målet på 20 procent i slutet av 2015.

Senast uppdaterad: 2017-01-13
# Utvecklat medarbetarskap och ledarskap i staten

Statskontoret har analyserat hur medarbetarskap och ledarskap i staten kan utvecklas.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:20

### Publiceringsdatum

2016-06-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201620.pdf?v=8da05a4a0fc2100)

I rapporten konstaterar vi att frågorna är en del av den delegerade arbetsgivarpolitiken. Det gör att regeringen har ett begränsat utrymme att styra myndigheternas arbete med medarbetarskap och ledarskap.

Regeringen kan dock förbättra myndigheternas förutsättningar att utveckla medarbetarskap och ledarskap genom att på olika sätt anpassa sin styrning av myndigheterna. Det handlar till exempel om att utforma tydliga myndighetsinstruktioner och minska administrativa tidstjuvar.

Om regeringen vill ta ett större ansvar för frågor om medarbetarskap och ledarskap föreslår Statskontoret att regeringen först låter utvärdera den nuvarande arbetsgivarpolitiska delegeringen.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Utvärdering av en samlad styrning med kunskap för hälso- och sjukvård och socialtjänst. Delrapport

Den 1 juli 2015 inrättades ett råd med nio myndigheter som har centrala uppgifter för den statliga kunskapsstyrningen för hälso- och sjukvården och socialtjänsten. I rådet ska myndighetscheferna diskutera strategiska frågor som har betydelse för att kunskap om kvalitetssäkrade metoder sprids och används på ett effektivt sätt bland huvudmän inom hälso- och sjukvården och socialtjänsten.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:13

### Publiceringsdatum

2016-04-29

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201613.pdf?v=8da05a49477c880)

I denna delrapport bedömer Statskontoret att myndigheterna som samverkar i rådet inledningsvis har vidtagit relevanta åtgärder, även om det är för tidigt att utläsa konkreta resultat. Denna samverkan står dock inför utmaningar som kräver att myndigheterna gör strategiska ställningstaganden framöver. Myndigheterna i rådet behöver bland annat ange vilka prioriteringar som ska göras i arbetet och tydliggöra hur de myndigheter som endast omfattas av delar av kunskapsstyrningen på bästa sätt kan bidra.

Statskontoret lämnar en slutrapport den 1 november 2018.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Utvärdering av brobyggarsatsningen inom strategin för romsk inkludering

Statskontoret har utvärderat regeringens satsning på brobyggarverksamhet som pågått 2012–2015. Brobyggare är personer med romsk språk- och kulturkompetens som anställs i offentlig verksamhet och som fungerar som en länk mellan enskilda och offentlig verksamhet. Verksamheten med brobyggare är en del i regeringens tjugoåriga strategi för romsk inkludering och en förstärkning av minoritetspolitiken.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:3

### Publiceringsdatum

2016-02-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201603.pdf?v=8da05a47742fa00)

Regeringens satsning på brobyggarverksamhet har bidragit till romsk inkludering, men det är inte alltid klart hur erfarenheterna av satsningen kommer att tas om hand. Det gör att de långsiktiga effekterna av satsningen är osäkra. Statskontoret lämnar i denna rapport förslag på fortsatt statligt stöd för brobyggande verksamhet och insatser som kan förbättra kommunernas och Arbetsförmedlingens möjligheter att utveckla det brobyggande arbetet.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Utvecklad styrning – om sammanhållning och tillit i förvaltningen

Statskontoret har analyserat hur regeringens styrning av statliga myndigheter kan utvecklas och bli mer sammanhållen och effektiv. I uppdraget har också ingått att analysera hur regeringens styrning förhåller sig till en styrning kännetecknad av tillit och förtroende.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:26

### Publiceringsdatum

2016-11-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201626.pdf?v=8da05a4bcffc280)

I rapporten lämnar Statskontoret ett antal förslag på hur regeringen kan utveckla sin styrning så att den blir mer sammanhållen och tillitsbaserad. Det handlar bland annat om att i större utsträckning utgå från verksamheter i stället för myndigheter vid utformningen av styrningen. Dessutom handlar det om att utveckla stödet i
Regeringskansliet för att motverka en alltför detaljerad styrning.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Tillitsbaserad styrning i statsförvaltningen. Kan Regeringskansliet visa vägen?

Statskontoret har på uppdrag av regeringen analyserat hur statens styrning av offentlig sektor kan utvecklas. Som en del i detta arbete har filosofie doktor Cajsa Niemann, verksam vid Förvaltningsakademin vid Södertörns högskola, haft i uppdrag att med utgångspunkt i sin forskning diskutera ett exempel på tillitsbaserad styrning i staten: relationen mellan politiker och tjänstemän i Regeringskansliet.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:26A

### Publiceringsdatum

2016-11-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201626a.pdf?v=8da05a4a2c5e480)

Rapporten tar utgångspunkt i Niemanns avhandling, Villkorat förtroende. Normer och rollförväntningar i relationen mellan politiker och tjänstemän i Regeringskansliet, Stockholms universitet (akademisk avhandling i statsvetenskap) som utkom 2013.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Tillit på jobbet

För att ge underlag till de olika deluppdragen inom uppdraget om utvecklad statlig styrning har Statskontoret genomfört en enkätundersökning riktad till 12 000 medarbetare inom stat, kommuner, landsting och den privata sektorn. I den här underlagsrapporten beskrivs resultaten av enkätundersökningen.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:26B

### Publiceringsdatum

2016-11-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201626b.pdf?v=8da05a49e99c700)

En stor majoritet upplever tillit på jobbet. Av medarbetarna som har besvarat undersökningen uppger 86 procent att de alltid, eller oftast upplever att det finns tillit på den egna arbetsplatsen. Andelen är lägst bland medarbetare i staten, 80 procent, och högst bland medarbetare i privat sektor, 88 procent. Andelen är något högre när vi frågar om uppfattningen om tilliten från chefen. 89 procent menar att de upplever att chefen visar dem tillit. Även här är andelen lägst bland medarbetare i staten, medan andelen är högst i landstinget.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Statsförvaltningen efter 20 år i EU

I antologin Statsförvaltningen efter 20 år i EU beskriver forskare och praktiker samspelet mellan EU och den svenska statsförvaltningen.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 28

### Publiceringsdatum

2016-04-21

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/om-offentlig-sektor-28_statsforvaltning-eu.pdf?v=8da05a49e013080)

Skribenterna diskuterar hur EU påverkar den nationella förvaltningspolitiken, förhållandet mellan statsförvaltningen och de allt fler EU-myndigheterna samt den svenska statstjänstemannens roll.

Antologin har tagits fram i samarbete mellan Statskontoret och Svenska institutet för europapolitiska studier (Sieps).

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# Statens styrning av kommunerna

Statskontoret har kartlagt statens samlade styrning av kommunerna och övergripande analyserat konsekvenserna av styrningen. Uppdraget omfattar all statlig styrning som reglering och annan styrning som specialdestinerade statsbidrag, vägledningar och överenskommelser. Även styrning från EU ingår. Inom ramen för uppdraget har Statskontoret också översiktligt studerat utvecklingen av den statliga styrningen över tid.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:24

### Publiceringsdatum

2016-10-28

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201624.pdf?v=8da05a4875ad980)

Syftet med Statskontorets uppdrag har varit att ge regeringen ett fördjupat underlag att använda som ett stöd för att utveckla styrningen av kommunerna.

Statskontoret har funnit att den samlade statliga styrningen har ökat i omfång, komplexitet, detaljeringsgrad under de senaste decennierna. Det är många myndigheter som styr den kommunala verksamheten och inom vissa områden tillkommer också styrning från EU. Statskontorets kartläggning visar att det finns skillnader i omfattning och på vilket sätt staten styr de olika kommunala verksamheterna.

Många kommuner menar att styrningen ger en tydlighet att förhålla sig till i genomförandet av de kommunala verksamheterna. Samtidigt beskrivs styrningen som kortsiktig, ryckig och inte anpassad efter lokala förhållanden och förutsättningar.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Tidsserier, statens budget m.m. 2015

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2016:41

### Publiceringsdatum

2016-06-13

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/41682601e79a44fe8d9815600049036b/esv-2016-41-tidsserier-statens-budget-2015.pdf?v=8d3938d658c3090)

### Kompletterande filer

* [Tabeller för Tidsserier, statens budget m.m. 2015](/contentassets/41682601e79a44fe8d9815600049036b/tidsserier-statens-budget-m.m.-2015.xlsx?v=8d3938d825ce610)

Tidsserier, statens budget m.m. 2015 ingår i Sveriges officiella statistik. Statistiken beskriver det slutliga utfallet avseende statens budget; inkomster, utgifter och saldo samt viss annan central information rörande statens finanser i form av statistiska tabeller.

Tabellerna omfattar som regel utfall för år 1995–2015. Statistiken avser löpande priser. Alla rubriker på statistiska tabeller är på svenska och engelska. Statistiken för statens budget avser svenska kronor och omfattar statliga budgetenheter.

Ekonomistyrningsverket (ESV) sammanställer den officiella statistiken inom detta område.

![](/link/e290233d51044f979b3ce4f7d54d4e35.aspx)

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2016-06-13
# Statliga myndigheters lokaler i Stockholm, Solna och Sundbyberg 2014 och 2015

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2016:46

### Publiceringsdatum

2016-06-30

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/fc7576d90d164587b2a3a96483369309/esv-2016-46-statliga-myndigheters-lokaler-i-stockholm-solna-och-sundbyberg-2014-och-2015.pdf?v=8d3a0fda16eb8d0)

Ekonomistyrningsverket (ESV) redovisar en uppföljning av myndigheternas lokaler i Stockholm, Solna och Sundbyberg 2014 och 2015 med en framåtblick till 2017.

Uppföljningen visar att myndigheternas lokaler ökat något, främst utanför tullarna samt i Solna och Sundbyberg. Innanför tullarna har lokalarean minskat något. I det inre området har lokalarean dock ökat något eftersom Länsstyrelsen flyttat till området. Fram till 2017 kommer lokalarean inom hela området att minska något. Innanför tullarna minskar lokalarean medan den ökar utanför tullarna.

Sett till en längre period så har andel lokaler varit oförändrad mellan 1994-2012. Därefter har det skett en förskjutning från området innanför tullarna till området utanför tullarna samt Solna och Sundbyberg. Det har också skett en förskjutning från det inre området och mellanområdet till det yttre området innanför tullarna mellan 1994 och 2015.

## Kontakt

![Björn Andersson](/contentassets/f94e404140254444a909aa20e0a289fc/bjorn-andersson.jpg?v=8db449ec5f8de00)

* Utredare
* Björn Andersson
* [bjorn.andersson@statskontoret.se](mailto:bjorn.andersson@statskontoret.se)
* [08-690 44 01](tel:+4686904401)

Senast uppdaterad: 2016-06-30
# Statens resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys m.m. – del av ESV:s underlag för årsredovisning för staten 2015

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2016:21

### Publiceringsdatum

2016-03-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/afe14a4075e44c558eec0c6502c709e4/2016-21-statens-resultatrakning-balansrakning-och-finansieringsanalys.pdf?v=8d368f7286f5e50)

Statens resultaträkning för 2015 visar ett underskott på 17 miljarder kronor, vilket är 50 miljarder kronor bättre än för 2014.

Skatteintäkterna ökade med 101 miljarder kronor. Inkomstskatter, arbetsgivaravgifter, skatt på företagsvinster och mervärdesskatt har alla ökat väsentligt. Kostnaderna för statens verksamhet blev 259 miljarder kronor. Det är en ökning med 6,6 miljarder kronor eller 2,6 procent. Lönekostnaden i staten, exklusive tjänstepensionskostnaderna, ökade med 3,1 procent. Transfereringarna exklusive avsättningar till fonder blev 962 miljarder kronor, vilket är en ökning med 33 miljarder kronor. Mest ökade bidrag till kommuner och hushåll.

## Kontakt

![Lena Malmqvist](/contentassets/2532efa9267b47cfb4734eece84e9b26/lena-m.jpg?v=8da0e3552b51080)

* Enhetschef statsredovisning
* Lena Malmqvist
* [lena.malmqvist@statskontoret.se](mailto:lena.malmqvist@statskontoret.se)
* [08-690 43 70](tel:+4686904370)

Senast uppdaterad: 2016-03-15
# Statliga myndigheters lokalisering. Ett samlat underlag

Statskontoret har tagit fram ett samlat underlag om statliga myndigheters beslut om lokalisering. Statskontoret har också haft i uppdrag att föreslå utgångspunkter som kan vara vägledande för arbetet med statliga myndigheters lokalisering.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:8

### Publiceringsdatum

2016-03-31

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201608.pdf?v=8da05a4714d1900)

I rapporten lyfter Statskontoret fram att beslut om lokalisering är en strategisk fråga för myndigheterna och därför är en fråga för myndigheternas ledning. Den avgör bland annat hur en enskild myndighet kan genomföra sitt uppdrag. Enligt myndighetsförordningen är det myndighetens ledning som beslutar om lokalisering så länge det ryms inom myndigheten uppdrag. Annars är det en fråga för regeringen att besluta om.

I rapporten redovisas också en kartläggning av den statliga närvaron regionalt och lokalt. Vidare analyseras statliga myndigheters beslut om lokalisering och vi följer upp myndigheters samverkan och koordinering vid beslut om lokalisering. I rapporten redovisar vi också en studie av betydelsen av statliga myndigheters lokalisering för den lokala och regionala arbetsmarknaden. Vi har också undersökt medborgarnas uppfattningar om den statliga närvaron lokalt och regionalt.

Till rapporten finns en bilagedel med följande innehåll

1. Statlig närvaro regionalt och lokalt – tabellbilaga
2. Vilken betydelse har statliga myndigheters beslut om lokalisering för lokala och regionala arbetsmarknader?
3. Lokalisering av statliga myndigheter i Danmark, Finland och Norge
4. Metodbilaga – Medborgarnas uppfattningar om myndigheters lokalisering

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Sjukfrånvaron i staten år 2015 – myndigheter och sektorer (PM)

Trenden med ökad sjukfrånvaro i staten håller i sig och ökar, visar Statskontorets sammanställning av sjukfrånvarostatistik. Sjukfrånvaron ökar snabbare bland kvinnor än män. Skillnaden mellan män och kvinnors sjukfrånvaro är den största på fem år.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2016-05-12

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/2016100.pdf?v=8da05a49cd00380)

I de statliga myndigheterna uppgick sjukfrånvaron till 3,9 procent av den tillgängliga arbetstiden 2015. Det är en ökning med 0,5 procentenheter jämfört med föregående år och innebär att sjukfrånvaron ökat med 1,0 procentenheter sedan 2011. Ökningen mellan 2014 och 2015 är den enskilt största ökningen under de senaste fem åren.

Statskontorets sammanställning och jämförelser av sjukfrånvarostatistik bygger på redovisade uppgifter från 203 myndigheter enligt deras årsredovisningar för 2015. I oktober 2016 kommer Statskontoret med en rapport som analyserar hur myndigheterna arbetar med att förebygga och minska sjukfrånvaron bland sina anställda.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Sanering och återställning av förorenade områden – när ska åtgärderna belasta statens budget

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2016:54

### Publiceringsdatum

2016-12-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/6a5a039e8af54d29b092853ac5773e23/esv-2016-54-sanering-och-aterstallning-av-fororenade-omraden.pdf?v=8d425c4a55a7870)

Den här rapporten avser Ekonomistyrningsverkets (ESV) rapportering av regeringsuppdraget om redovisning mot anslag av avsättningar för sanering och återställningskostnader avseende förorenade områden. Enligt miljöbalken är det en verksamhetsutövare eller en fastighetsägare som har ansvar att sanera en föroreningsskada eller en allvarlig miljöskada som kan medföra skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. Syftet med regeringsuppdraget är att tydliggöra gränsdragningen mellan förvaltningsuppgifter och övriga utgifter för sanering och återställningskostnader.

I rapporten redogörs översiktligt om vilka regler om ansvar och krav på avhjälpande av miljöskador som finns. Rapporten beskriver också vilka regler som finns för redovisning mot anslag och vilka regler som gäller för redovisning av avsättningar och ansvarsförbindelser.

ESV förslag är att regeringen förtydligar reglerna genom en ändring i anslagsförordningen. Förslag till ändring är att utgifter för sanering av miljöskada på mark, vattenområde eller grundvatten ska redovisas mot anslag det budgetår som utgifterna hänför sig till. ESV bedömer att om regeländringen genomförs bör incitamentet att kartlägga och kostnadsberäkna saneringsåtgärder öka.

Senast uppdaterad: 2016-12-16
# Plan för jämställdhetsintegrering på ESV 2017–2018

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2016:53

### Publiceringsdatum

2016-10-31

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/6b67f82a910d4414ad1bff44f19c573f/esv-2016-53-plan-for-jamstalldhetsintegrering-pa-esv.pdf?v=8d4017a903b5d10)

ESV har i regleringsbrevet för 2016 fått i uppdrag att redovisa en plan för hur vi kan utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska mål som regeringen fastställt. Fokus är på samhället i stort.

Det är främst inom två områden vi ser att ESV kan få ett större genomslag. Det ena området är redovisning av statistik och nyckeltal där könsaspekter kan bli tydligare. Det andra området handlar om att väva in jämställdhetsperspektiv i arbetet med verksamhetsutveckling, planering och uppföljning på alla myndigheter. Detta kopplar starkt till controllerrollen, en roll som normalt finns på alla myndigheter och som är en viktig målgrupp för ESV.

Senast uppdaterad: 2016-10-31
# Regeringens vindkraftsamordnare. En utvärdering

Statskontoret har utvärderat den verksamhet som bedrivits av regeringens fyra vindkraftsamordnare. Dessa inrättades av regeringen 2006 med uppdrag att underlätta samspelet mellan vindkraftprojektörer, myndigheter och andra aktörer på central, regional och lokal nivå.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:17

### Publiceringsdatum

2016-06-22

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201617.pdf?v=8da05a481fd8f00)

Rapporten visar att vindkraftsamordnarna har haft en betydelse för den markanta utveckling som vindkraften har uppvisat under den period som samordnarna har varit verksamma. Exakt hur stor denna påverkan har varit är dock svårt att bedöma.

Statskontoret ser ett fortsatt behov av vindkraftsamordnarna. Detta behov avser framför allt deras roll som medlare mellan olika intressenter rörande specifika projekt, men även uppgiften att bidra till att undanröja olika typer av strukturella, externa hinder för vindkraftsetablering. På kort sikt bör också omfattningen av samordnarnas verksamhet ligga kvar på dagens nivå.

Underlagsmaterialet till rapporten har tagits fram av konsultföretaget Sweco Strategy AB på Statskontorets uppdrag.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Redovisning över den statliga internrevisionen 2016

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2016:14

### Publiceringsdatum

2016-04-01

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/fb8af156b653465faceafbdf1775659d/2016-14-redovisning-over-den-statliga-internrevisionen-2016.pdf?v=8d35a1d86d50230)

Redovisningen över den statliga internrevisionen avser förhållanden och händelser under 2015 som rör internrevisionens uppgift att granska och föreslå förbättringar av intern styrning och kontroll.

Rapporten omfattar även hur myndigheterna tillämpar bestämmelserna om intern styrning och kontroll.

Senast uppdaterad: 2016-04-01
# Renodling av statlig verksamhet

Under de senaste åren har det genomförts ett antal relativt omfattande förändringar av myndighetsstrukturen inom flera områden. Syftet med dessa förändringar har många gånger varit att renodla olika myndigheters roller, uppgifter och funktioner för att åstadkomma en mer effektiv och rättssäker förvaltning.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 27

### Publiceringsdatum

2016-02-24

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/om-offentlig-sektor-27_renodling.pdf?v=8da05a482962580)

Statskontoret har kartlagt i vilken omfattning verksamheter har renodlats till fristående myndigheter och vilka motiven för renodlingen har varit samt övergripande analyserat för- och nackdelar med renodling.

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# Samlad uppföljning av den statliga styrningen av kommuner och landsting (PM)

Statskontoret har haft regeringens uppdrag att analysera och föreslå hur staten samlat, på en övergripande nivå, kan följa upp utvecklingen av den statliga styrningen av kommuner och landsting.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2016-12-22

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/2016103.pdf?v=8da05a451b5f080)

Statskontoret anser att regeringen som ett första steg behöver konkretisera behovet av och syftet med att följa upp den samlade utvecklingen av styrningen. Vi konstaterar också att det finns vissa utmaningar med att följa upp styrmedel samlat och kvantitativt. Det beror på att flera av styrmedlen saknar en tydlig definition, att det många gånger är svårt att identifiera om kommuner och landsting är mottagare, att information om styrmedlen sällan finns samlad samt att en kombination av styrmedel försvårar uppföljningen.

Enligt Statskontoret finns ett behov av att ha en samlad bild av styrmedel som är avgränsade i tiden och som innehåller finansiella medel. Statskontoret menar också att det i vissa fall kan finnas behov av att följa upp den samlade styrningen av en verksamhet. Ett skäl kan då vara att säkerställa att styrmedlen inom området inte motverkar varandra.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Ombildningen till en sammanhållen polismyndighet. Delrapport 1 om genomförandearbetet

Den 1 januari 2015 ombildades Rikspolisstyrelsen, de 21 länspolismyndigheterna och Statens kriminaltekniska laboratorium till en sammanhållen myndighet, Polismyndigheten. Statskontoret har fått regeringens uppdrag att utvärdera ombildningen utifrån målen för reformen. Det övergripande målet är att den nya organisationen ska skapa förutsättningar för ett förbättrat verksamhetsresultat och en högre kvalitet i polisens arbete.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:22

### Publiceringsdatum

2016-09-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201622.pdf?v=8da05a4832ebc00)

Statskontoret ska slutredovisa uppdraget den 1 oktober 2018. Uppdraget ska delredovisas till regeringen senast den 1 oktober 2016 respektive den 1 oktober 2017. I denna delrapport ligger tyngdpunkten på hur omorganisationen har genomförts och om polisen har skapat tillräckliga förutsättningar för att på sikt nå målen med reformen. Eftersom omorganisationen fortfarande pågår, är det ännu för tidigt att bedöma reformens effekter för polisens verksamhet.

Statskontorets sammanfattande bedömning i denna delrapport är att polisen hittills har genomfört viktiga delar av omorganisationen, vilket ger förutsättningar att på sikt nå målen för reformen. Samtidigt konstaterar vi också att många utmaningar återstår.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Underlag till statens finansiella sparande 2016 – kvartal 1

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2016:39

### Publiceringsdatum

2016-05-17

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/728023f612ff4b36aceadf31a41c5c18/esv-2016-39-underlag-till-statens-finansiella-sparande.pdf?v=8d37fd60c42b880)

### Kompletterande filer

* [Tabeller](/analys-och-statistik/utfall/underlag-till-statens-finansiella-sparande/tabeller/)

Resultatet av den preliminära beräkningen för första kvartalet 2016 visar ett negativt finansiellt sparande på 3,0 miljarder kronor. Jämfört med första kvartalet föregående år förbättrades det finansiella sparandet med nästan 7 miljarder kronor. Inkomsterna ökade med 16 miljarder kronor medan utgifterna ökade med 9 miljarder kronor.

ESV producerar nationalräkenskapsinformation för staten, benämnt Underlag till statens finansiella sparande. Utgångspunkt för beräkningarna är de regler, definitioner och klassificeringar som gäller för de 28 medlemsländerna i EU. Beräkningar görs kvartalsvis och resultatet publiceras knappt två månader efter utgånget kvartal.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2016-05-17
# Myndighetsanalys av Rättsmedicinalverket

Statskontoret har analyserat verksamheten vid Rättsmedicinalverket. Rättsmedicinalverket genomför analyser och undersökningar inom rättsmedicin, rättspsykiatri, rättsgenetik och rättskemi på uppdrag av främst brottsutredande myndigheter.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2016:6

### Publiceringsdatum

2016-03-07

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201606.pdf?v=8da05a48164f880)

Statskontoret bedömer att Rättsmedicinalverket i allt väsentligt fullgör sitt uppdrag och att myndigheten överlag har uppnått goda resultat. Däremot har vissa handläggningstider inom den rättsmedicinska verksamheten ökat under de senaste åren.

Statskontoret anser att Rättsmedicinalverket behöver blir bättre på att utveckla samordningen inom myndigheten, särskilt inom den rättsmedicinska verksamheten. En ökad samordning kan öka effektiviteten i verksamheten, minska sårbarheten i bemanningen och bidra till att stärka kvalitetssäkringen av verksamheten. Dessutom behöver myndigheten ta ett helhetsgrepp kring kompetensförsörjningen för att säkra kompetensbehoven på sikt.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Nationella uppdrag om mäns våld mot kvinnor. En analys av regeringens styrning

Socialstyrelsen, Uppsala universitet (Nationellt centrum för kvinnofrid), Länsstyrelsen i Östergötlands län och Länsstyrelsen i Stockholms län har nationella kompetens- och samordningsuppdrag som rör mäns våld mot kvinnor.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:21

### Publiceringsdatum

2016-09-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201621.pdf?v=8da05a49f325d80)

Statskontoret har utvärderat regeringens styrning av dessa uppdrag och bedömer att styrningen kan bli mer strategisk, långsiktig och tydlig. Till exempel bör respektive myndighet få ett nytt sammanhållet grunduppdrag som tar sin utgångspunkt i regeringens kommande nationella strategi för arbetet mot mäns våld mot kvinnor. Statskontoret ser däremot inget behov av att regeringen förändrar organisationen eller ansvarsfördelningen mellan de fyra myndigheterna.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndighetschefernas syn på regeringens styrning

Cheferna för de statliga myndigheterna är i en unik position att bedöma hur regeringen styr förvaltningen. Visar regeringen tillit till myndigheternas sätt att sköta verksamheten? Spelar de informella kontakterna mellan regeringen och myndigheten någon roll? Och vilken bakgrund har cheferna för de statliga myndigheterna? Dessa och flera andra frågor får ett svar i denna publikation.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 30

### Publiceringsdatum

2016-11-28

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/om-offentlig-sektor-30_gd-syn-styrning.pdf?v=8da05a48d50ba80)

Publikationen är resultatet av en enkätundersökning till myndighetschefer som Statskontoret och Göteborgs universitet genomförde våren 2016.

Författare till rapporten är Jenny de Fine Licht och Jon Pierre.

Jenny de Fine Licht är fil. dr. och verksam som lärare och forskare vid statsvetenskapliga institutionen på Göteborgs universitet. Hennes forskning har bland annat handlat om öppenhet i beslutsfattande, styrning och granskning.

Jon Pierre är professor i statsvetenskap vid Göteborgs universitet. Hans forskning har
bland annat handlat om de politiska institutionernas roll och otraditionella styrningsformer som nätverk och partnerskap.

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# Myndighetsanalys av Myndigheten för delaktighet

Statskontoret har analyserat verksamheten vid Myndigheten för delaktighet. Myndigheten ska bland annat följa upp och analysera hur staten och kommunerna genomför regeringens funktions­hinderspolitik samt sprida information och kunskap till stöd för politikens genomförande.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2016:18

### Publiceringsdatum

2016-06-22

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201618.pdf?v=8da05a4917cd800)

Myndigheten har under sina två första år inte bedrivit en effektiv verksam­het. Verksamheten har kännetecknats av en oklar inriktning, låg produk­tivitet, svaga resultat och brist på interna rutiner. För att kunna bli en effektiv sektors­över­gripande kunskapsmyndighet behöver både regeringen och Myndig­heten för delaktighet vidta lämpliga åtgärder. Rege­ringen behöver förtydliga instruk­tionen och avgränsa uppgifterna så att verk­samheten inte överlappar andra myndig­heters. Myndigheten för delaktighet behöver nå enighet internt om upp­draget, besluta om interna rutiner och ta fram en handlingsplan för det fortsatta utvecklingsarbetet.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Uppföljning av karriärstegsreformen. Delrapport 2

Statskontoret följer upp och analyserar hur reformen om att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare implementeras och fungerar. Detta är Statskontorets andra delrapport.

## Uppföljning

### Rapportnummer

2016:1

### Publiceringsdatum

2016-02-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201601.pdf?v=8da05a4993c7c80)

Vår huvudslutsats är att genomförandet av karriärstegsreformen endast till viss del har skapat förutsättningar för att nå målet om ett attraktivare läraryrke och bättre skolresultat.

Deltagandet i reformen är högt och lönespridningen bland lärarna har ökat. En majoritet av lärarna är dock negativt inställda till karriärstegsreformen. Lärarnas kritik gäller både reformens utformning och hur den har implementerats.

För att förbättra förutsättningarna att nå målen med reformen behöver huvudmännen arbeta för en mer transparent rekrytering och för att tydliggöra karriärtjänsternas plats i verksamheten.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndighetsanalys av Brottsoffermyndigheten

Statskontoret har analyserat verksamheten vid Brottsoffermyndigheten. Brottsoffermyndigheten arbetar för att främja brottsoffers rättigheter samt uppmärksamma deras behov och intressen.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2016:16

### Publiceringsdatum

2016-06-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201616.pdf?v=8da05a496418c00)

Statskontoret bedömer att Brottsoffermyndigheten överlag fullgör sitt uppdrag och att huvuddelen av verksamheten är välfungerande. Myndigheten behöver dock korta handläggningstiderna för ansökningar om brottsskadeersättning.

Statskontoret anser även att både regeringens styrning och Brottsoffermyndighetens interna styrning kan utvecklas. Statskontoret rekommenderar därför bland annat att regeringen prioriterar mellan målgrupperna och förtydligar myndighetens roll som kunskapscentrum. Statskontoret rekommenderar också att Brottsoffermyndigheten utvecklar arbetet med att följa upp, planera och prioritera i den egna verksamheten.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndighetsanalys av Bolagsverket

Statskontoret har analyserat verksamheten vid Bolagsverket enligt modellen för myndighetsanalyser. Bolagsverket är en central förvaltningsmyndighet för företagsregistrering, som bland annat registrerar nya företag, hanterar registerändringar och tar emot årsredovisningar. Verksamheten finansieras till 95 procent med avgifter.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2016:9

### Publiceringsdatum

2016-04-04

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201609.pdf?v=8da05a495105f00)

Statskontoret bedömer att Bolagsverket utför sitt uppdrag på ett bra sätt. Med undantag för handläggningstiden för årsredovisningar uppnår Bolagsverket goda resultat och det finns en stor efterfrågan på myndighetens information. Bolagsverket bidrar också till att driva på utvecklingen inom e-förvaltningen. Det är dock inte helt tydligt vilka resultat och effekter som myndigheten uppnår i utvecklings- och samverkansverksamheten.

Bolagsverkets finansieringsmodell har fungerat bra hittills, men den kan behöva utvecklas. I rapporten lyfter Statskontoret även fram att regeringens styrning av Bolagsverket kan bli tydligare. Likaså kan Bolagsverket förbättra sin kommunikation med Näringsdepartementet.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndigheternas arbete med att förebygga och minska den interna sjukfrånvaron (PM)

Statskontorets analys visar att myndigheterna bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete. Arbetsförhållanden undersöks i enlighet med Arbetsmiljöverkets föreskrifter och myndigheterna vidtar i stor utsträckning åtgärder för att motverka de risker i arbetsmiljön som framgår av undersökningarna.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2016-10-17

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/2016102.pdf?v=8da05a48b86f700)

De flesta myndigheter analyserar systematiskt den egna sjukfrånvaron för att utreda bakomliggande orsaker. Dessa utredningar leder ofta till åtgärder som syftar till att förbättra arbetsmiljön. Statskontorets analys visar även att myndigheterna överlag har en väletablerad rehabiliteringsprocess.

Myndigheterna behöver emellertid stärka sin uppföljning av vidtagna åtgärder. Utan uppföljning finns risk för att problemen kvarstår. De bör därtill öka sina ansträngningar för att minska sjukfrånvaron bland anställda kvinnor och för att tidigt upptäcka medarbetare som håller på att utveckla ohälsa. Vidare bedömer vi att de chefer som ansvarar för arbetsmiljöarbetet kan ges bättre förutsättningar i termer av ökad kunskap och mer resurser.

Statskontorets utredning visar att arbetsmiljöarbetet inte alltid bedrivs på ett likvärdigt sätt inom olika delar av samma organisation. En ökad likvärdighet kan, enligt vår bedömning, åstadkommas genom bättre central uppföljning av arbetsmiljöarbetet, som till största del sker lokalt.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Underlag till statens finansiella sparande 2016, – kvartal 3

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2016:56

### Publiceringsdatum

2016-11-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/2bae8fa96e224afe8be990d1f9dfa86a/ufs-publikation-kv-3-2016.pdf?v=8d40d7714019580)

### Kompletterande filer

* [Tabeller](/analys-och-statistik/utfall/underlag-till-statens-finansiella-sparande/tabeller/)

### Positivt finansiellt sparande tredje kvartalet

Resultatet av den preliminära beräkningen för tredje kvartalet 2016 visar ett positivt finansiellt sparande på 17 miljarder kronor. Jämfört med tredje kvartalet föregående år förbättrades det finansiella sparandet med drygt 5 miljarder kronor. Inkomsterna ökade med nästan 15 miljarder kronor medan utgifterna ökade med drygt 9 miljarder kronor.

ESV producerar nationalräkenskapsinformation för staten, benämnt Underlag till statens finansiella sparande. Utgångspunkt för beräkningarna är de regler, definitioner och klassificeringar som gäller för de 28 medlemsländerna i EU. Beräkningar görs kvartalsvis och resultatet publiceras knappt två månader efter utgånget kvartal.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2016-11-15
# Underlag till statens finansiella sparande 2016 – kvartal 2

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2016:47

### Publiceringsdatum

2016-08-26

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/71dc50ec6e91474d9be45db56d1cadd9/ufs-publikation-2016-kv-2-pdf.pdf?v=8d3cdad12f8bf60)

### Kompletterande filer

* [Tabeller](/analys-och-statistik/utfall/underlag-till-statens-finansiella-sparande/tabeller/)

### Positivt finansiellt sparande andra kvartalet

Resultatet av den preliminära beräkningen för andra kvartalet 2016 visar ett positivt finansiellt sparande på 26 miljarder kronor. Jämfört med andra kvartalet föregående år förbättrades det finansiella sparandet med nästan 5 miljarder kronor. Inkomsterna ökade med 14 miljarder kronor medan utgifterna ökade med 9 miljarder kronor.

ESV producerar nationalräkenskapsinformation för staten, benämnt Underlag till statens finansiella sparande. Utgångspunkt för beräkningarna är de regler, definitioner och klassificeringar som gäller för de 28 medlemsländerna i EU. Beräkningar görs kvartalsvis och resultatet publiceras knappt två månader efter utgånget kvartal.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2016-08-26
# Uppdrag att se över vissa frågor om hyresavtal

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2016:30

### Publiceringsdatum

2016-03-29

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/40eb012fb2764c40b6c390ff6abcd252/2016-30-rapport-uppdrag-att-se-over-vissa-fragor-om-hyresavtal.pdf?v=8d357b9e5b73f90)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har fått i uppdrag av regeringen att föreslå hur universitet och hög­skolor kan få ett större ansvar att teckna hyresavtal som idag kräver regeringens medgivande. Sam­tidigt ska regeringens behov att synliggöra bindningstiderna i hyresavtalen beaktas. Ett begränsat antal universitet och högskolor bör få en utökad rätt att teckna hyresavtal upp till 15 år alternativt 20 år på respektive huvudort/orter utan regeringens medgivande. Denna utökade rätt bör endast omfatta lokaler som används i utbild­ningen. Andelen lokaler med en bindningstid som är längre än 10 år bör inte överstiga 30 procent. Om lärosätena ges möjlighet att teckna avtal upp till 20 år bör an­delen lokaler med en bindningstid som är längre än 15 år inte heller överstiga 20 procent. För op­tion att förvärva fastighet eller andelar i bolag så bör alltid regeringens godkännande krävas. För att synliggöra lärosätenas lokalbindningar och eventuella kostnadsbesparingar föreslås att ESV får ett uppdrag att redo­visa dessa.

Senast uppdaterad: 2016-03-29
# Uppföljning av regionala tillväxtåtgärder. Med fokus på resultaten

Statskontoret har utrett hur uppföljningen av anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ska kunna fokusera på resultatet av insatserna som får medel.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:28

### Publiceringsdatum

2016-12-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201628.pdf?v=8da05a4bffab300)

Följande tre delar ingår i Statskontorets förslag för att öka uppföljningens resultatorientering:

* Årliga redovisningar av en uppsättning indikatorer
* Årliga systematiska kvalitativa uppföljningar
* Återkommande effektutvärderingar

Statskontoret föreslår att Tillväxtverket får ansvar för att bygga upp och förvalta det nya uppföljningssystemet samt att Tillväxtanalys får i uppdrag att utvärdera stödens effekter.

Statskontoret lämnar förslag på hur regeringen kan klargöra uppföljningens syfte och innehåll för berörda parter. I rapporten redovisas också hur rapporteringen av uppgifter från projekten till regionala beslutsfattare och Tillväxtverket kan struktureras. Statskontoret lämnar även förslag på indikatorer som kan användas i systemet och hur den kvalitativa uppföljningen bör utformas.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Utfallet för statens budget

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2016:22

### Publiceringsdatum

2016-03-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/18728684116b4407ac1a663f3b8e0d02/2016-22-utfallet-for-statens-budget.pdf?v=8d35234f3d4f9d0)

Enligt riksdagens beslut uppgick utgiftstaket för staten till 1 158 miljarder kronor för 2015. De statliga utgifter, som omfattades av utgiftstaket, uppgick till 1 135 miljarder kronor. Taket för statens utgifter 2015 underskreds alltså med 23 miljarder kronor.

Inkomsterna i statens budget blev 23 miljarder kronor högre än beräkningen i statens budget.

Utgifterna m.m. i statens budget blev 23 miljarder kronor högre än beräkningen i statens ursprungliga budget. I förhållande till totalt anvisat belopp (den ursprungliga budgeten och ändringsbudgetarna) blev utgifterna knappt 13 miljarder kronor lägre. På ändringsbudgetarna anvisades knappt 36 miljarder kronor.

Saldot i statens budget 2015 blev ett underskott på nästan 33 miljarder kronor. I den ursprungliga budgeten beräknades ett underskott på 33 miljarder kronor. Saldot blev alltså i princip som beräknat.

## Kontakt

![Eva Engberg](/contentassets/d2976ed59b684b8f9b751da6fc8ee7a4/eva-e.jpg?v=8d52aab7d9a4670)

* Expert statsredovisning
* Eva Engberg
* [eva.engberg@statskontoret.se](mailto:eva.engberg@statskontoret.se)
* [08-690 44 66](tel:+4686904466)

Senast uppdaterad: 2016-03-15
# Kartläggning av överlappningar i statligt exportfrämjande

Statskontoret har genomfört en kartläggning av överlappningar i uppdrag och verksamhet mellan olika statligt stödda myndigheter och organisationer som är verksamma i det statliga främjandet av export och näringslivets internationalisering.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:4

### Publiceringsdatum

2016-02-25

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201604.pdf?v=8da05a47316dc80)

Själva kartläggningsarbetet har gjorts av Sweco Strategy AB på Statskontorets uppdrag.

Det statliga systemet för exportfrämjande är diversifierat och relativt svårt att överblicka. Det visas bland annat av att ett femtontal aktörer ingår i kartläggningen. De reella överlappningarna är dock begränsade, även om de finns. Många aktörer arbetar med liknande frågor och målgrupper, men i olika roller, funktioner och faser. Aktörernas tjänster är mer kompletterande än överlappande.

Kartläggningen visar att målen och aktörernas uppdrag kan behöva förtydligas. Det kan även finnas skäl att se över samordningen mellan aktörerna, deras kännedom om varandras arbete samt hur företagen kan bli bättre lotsade genom det statliga främjandesystemet.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Jordbruksverkets ökade kostnader för administration av EU-stöd – konsekvenser och utmaningar

Jordbruksverket kommer att ha ett besvärligt ekonomiskt läge under flera år. Det beror på myndighetens höga kostnader för att utveckla ett system för handläggning av EU-stöd. Arbetet har försenats och beräknas kosta 300 miljoner kronor mer än planerat.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:25

### Publiceringsdatum

2016-11-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201625.pdf?v=8da05a4980b4f80)

Myndighetens problem med utvecklingsarbetet beror både på sena beslut om nya regelverk och på att Jordbruksverkets interna styrning och kompetensförsörjning inte har fungerat som avsett.

Statskontorets övergripande slutsats är att Jordbruksverket klarar att utföra sitt uppdrag inom nuvarande ekonomiska ramar. På sikt måste dock myndighetens kostnader för att administrera EU-stöd minska. I annat fall får Jordbruksverket svårt att uppfylla sin roll som expertmyndighet inom jordbruks- och landsbygdspolitiken.

Statskontoret föreslår bland annat att Jordbruksverket ska ta fram förslag på hur de administrativa kostnaderna kan sänkas och att regeringen bör följa hur Jordbruksverkets besparingsarbete påverkar myndighetens resultat.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Mer tid till kärnverksamheten

Statskontoret har analyserat hur statliga myndigheters uppgiftslämnande och administration kan minska, förenklas eller automatiseras. Syftet är att myndigheterna ska kunna frigöra tid för sin kärnverksamhet.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:19

### Publiceringsdatum

2016-06-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201619.pdf?v=8da05a4a22d4e00)

I rapporten konstaterar vi att en stor del av administrationen i myndigheterna är nödvändig. När kostnaden i form av arbetstid blir för hög i förhållande till nyttan av administrationen så uppstår dock så kallade tidstjuvar. De stjäl tid från myndigheternas kärnverksamhet, leder till frustration bland medarbetarna och försvårar för cheferna att utöva ett gott ledarskap.

Statskontoret identifierar i rapporten ett antal tidstjuvar och lämnar förslag på hur regeringen kan åtgärda dem.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Kommunal avtalssamverkan. Behövs ökade möjligheter?

Statskontoret har analyserat behovet av ytterligare möjligheter till avtalssamverkan inom kommunsektorn. Vi bedömer att det finns skäl för regering och riksdag att vidta åtgärder för att utveckla möjligheterna till kommunal avtalssamverkan.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:23

### Publiceringsdatum

2016-10-27

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201623.pdf?v=8da05a49b9ed680)

I rapporten lyfter vi fram några verksamhetsområden där vi ser skäl för regeringen att initiera fördjupade analyser om ytterligare möjligheter till avtalssamverkan. Områdena har vi identifierat genom en webbenkät riktad till landets samtliga kommuner. Det handlar framför allt om olika typer av specialisttjänster inom områden där kommunen har myndighetsutövande uppgifter eller i andra fall, möjligheter till gemensam administration samt frågor om IT och digitalisering. I rapporten anger vi även frågor som bör belysas i de fördjupade analyserna.

Senast uppdaterad: 2022-03-14