Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Utvärdering av den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten

Regeringen har sedan 1994 delegerat det arbetsgivarpolitiska ansvaret till Arbetsgivarverket och de statliga myndigheterna. I en ny utredning konstaterar Statskontoret att den arbetsgivarpolitiska delegeringen fungerar väl och att den har bidragit till att utveckla den statliga förvaltningen. Men det finns också möjlighet att utveckla arbetet ytterligare.

## Utredning

### Rapportnummer

2020:20

### Publiceringsdatum

2020-11-13

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/utvardering-av-den-arbetsgivarpolitiska-delegeringen-i-staten/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-20-webb.pdf?v=8d942ecc685ac00)

– Myndigheterna tar i dag ett större gemensamt ansvar för den statliga arbetsgivarpolitiken än tidigare. Men myndigheterna, Arbetsgivarverket och regeringen kan göra mer för att värna och ytterligare utveckla delegeringen, säger Annelie Roswall Ljunggren, generaldirektör på Statskontoret.

Myndigheternas förmåga att hantera alla de delar som ingår i arbetsgivarpolitiken varierar. Statskontoret bedömer att förvaltningen som helhet kan prioritera att samverka i arbetsgivarpolitiska frågor i högre grad än i dag för att skapa nytta för den egna verksamheten och för staten som helhet. Det kan till exempel handla om kompetensförsörjning och kompetensutveckling.

Arbetsgivarverkets samordning och utveckling av den statliga arbetsgivarpolitiken svarar överlag mot medlemmarnas behov. Men Arbetsgivarverket behöver säkerställa att de informerar regeringen tillräckligt för att regeringen ska kunna ta sitt övergripande ansvar.

Statskontorets slutsats är att regeringen har förbättrat sin uppföljning av den statliga arbetsgivarpolitiken sedan den senaste utvärderingen gjordes 2002. Men regeringen kan engagera sig mer i arbetsgivarfrågor i sin dialog med myndigheterna. Även regeringens redovisning till riksdagen när det gäller det övergripande målet för den statliga arbetsgivarpolitiken kan bli tydligare.

Senast uppdaterad: 2021-11-04
# Utvärdering av folkbildningsinsatser för asylsökande och utrikes födda kvinnor

Statskontoret har utvärderat tre folkbildningsinsatser. Insatserna Svenska från dag ett och Vardagssvenska riktar sig till asylsökande, medan Uppsökande och motiverande studieförbundsinsatser (UMSI), vänder sig till utrikes födda kvinnor som varken deltar i utbildning eller arbetar. Det övergripande syftet med insatserna är att i större utsträckning etablera målgrupperna i arbets- och samhällslivet.

## Utredning

### Rapportnummer

2020:2

### Publiceringsdatum

2020-02-06

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/utvardering-av-folkbildningsinsatser-for-asylsokande-och-utrikes-fodda-kvinnor/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-2.pdf?v=8d9662713b4a780)

Utvärderingen visar att insatserna till de asylsökande når fyra av tio asylsökande samt att insatserna är ändamålsenliga och viktiga för målgruppen. Men statsbidraget svarar inte upp mot målgruppens efterfrågan och behov. Tiden i insatserna är också relativt kort vilket gör att resultaten blir begränsade.

Statskontoret bedömer att UMSI är ett viktigt bidrag till att bryta kvinnornas utanförskap. Men för att närma sig studier och arbete krävs det mer socialt och motiverande stöd, samt mer vägledande och matchande stöd, än som nu ryms inom insatsen. UMSI har också haft svårt att nå vissa delar av målgruppen.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Natalie Verständig-Axelius
* [Natalie.Verstandig-Axelius@statskontoret.se](mailto:Natalie.Verstandig-Axelius@statskontoret.se)
* [076-877 46 22](tel:+46768774622)

Senast uppdaterad: 2024-05-23
# Utvecklingen av den statliga styrningen av kommuner och regioner 2019

Statskontoret har kartlagt statens styrning av kommuner och regioner under 2019. Kartläggningen omfattar styrningen från riksdagen och regeringen, från statliga myndigheter och från EU.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2020-01-31

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/utvecklingen-av-den-statliga-styrningen-av-kommuner-och-regioner-2019/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/statens-styrning-kommuner-regioner-2019.pdf?v=8d96627b5d48f80)

Statskontoret kartläggning visar att regeringen under 2019 har infört 13 nya statsbidrag, men samtidigt har 28 bidrag upphört att gälla. Nästan samtliga av dessa bidrag är så kallade riktade statsbidrag, det vill säga pengar som måste användas för ett visst ändamål. Vi konstaterar att det totalt sett fanns 165 riktade statsbidrag 2019. Vår kartläggning visar också att statsmakterna under 2019 har infört 33 nya eller förändrade lagar och förordningar som på ett väsentligt sätt påverkar kommunerna eller regionerna.

Statskontoret konstaterar att staten styr kommuner och regioner inom i princip alla politik- och utgiftsområden. Men vi ser också att den statliga styrningen under 2019 var tydligt koncentrerad till utbildningsområdet och vård- och omsorgsområdet. Styrningen riktar sig till olika nivåer, allt från förvaltningsnivån till personalen i verksamheterna, exempelvis fritidspedagoger och sjuksköterskor.

Senast uppdaterad: 2021-11-04
# Utvärdering av Havsmiljöinstitutet 2016–2020

Statskontoret har utvärderat verksamheten vid Havsmiljöinstitutet. Havsmiljöinstitutet, som är ett samarbete mellan flera lärosäten, bistår myndigheterna inom området med vetenskaplig kompetens och bedriver analys- och syntesverksamhet. De informerar även om forskning som rör havsmiljön.

## Utredning

### Rapportnummer

2020:18

### Publiceringsdatum

2020-10-29

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/utvardering-av-havsmiljoinstitutet-20162020/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-18-webb.pdf?v=8d942eecd152300)

Statskontorets övergripande bedömning är att institutet har bidragit till att stärka samverkan mellan lärosätena i havsmiljörelaterade frågor och verkat för att öka den tvär- och mångvetenskapliga kunskapen om havsmiljön. Men samtidigt konstaterar vi att institutets bidrag till att stödja arbetet inom området är relativt begränsat och att institutet inte nyttjar sin fulla potential som samverkansprojekt.

För att institutet ska få rätt förutsättningar att utveckla verksamheten föreslår vi att regeringen renodlar och förtydligar institutets uppdrag. Vi rekommenderar också lärosätena att utveckla institutets styrning och organisering.

Havsmiljöinstitutet är ett samarbete mellan Göteborgs universitet, Stockholms universitet, Umeå universitet, Linnéuniversitetet och Sveriges lantbruksuniversitet.

Senast uppdaterad: 2021-11-09
# Uttag av avgifter för forskningsinfrastruktur

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2020:13

### Publiceringsdatum

2020-02-13

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/91c7f2b2dbe646a4ba1dc6f35f813d8f/esv-2020-13-uttag-av-avgifter-for-forskningsinfrastruktur.pdf?v=8d85aee09705c00)

I den här rapporten avrapporterar Ekonomistyrningsverket (ESV) regeringsuppdraget att föreslå en metod som möjliggör uttag av avgifter för användande av forskningsinfrastruktur. ESV föreslår att regeringen ger universitet och högskolor ett särskilt bemyndigande för att ta ut sådana avgifter. Det ekonomiska målet för verksamheten ska vara upp till full kostnadstäckning, och lärosätena ska få disponera inkomsterna upp till den nivån.

## Kontakt

![Victoria Nüth](/contentassets/b2292313b5964624a2c501c125e7f618/victoria.jpg?v=8db449de07e8780)

* Utredare
* Victoria Nüth
* [victoria.nuth@statskontoret.se](mailto:victoria.nuth@statskontoret.se)
* [08-690 43 12](tel:+4686904312)

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Jerker Jonsson
* [jerker.jonsson@statskontoret.se](mailto:jerker.jonsson@statskontoret.se)
* [08-690 43 98](tel:+4686904398)

Senast uppdaterad: 2020-02-13
# Utvecklad styrning och uppföljning av avgiftsbelagd verksamhet

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2020:58

### Publiceringsdatum

2020-12-22

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/8f9c15591d90420a8aa48eef31fdc661/esv-2020-58-utvecklad-styrning-och-uppfoljning-av-avgiftsbelagd-verksamhet-2.pdf?v=8d8f8e0963f0380)

Rapporten är Ekonomistyrningsverkets (ESV:s) avrapportering av regeringsuppdraget i regleringsbrevet för 2020 om att göra en översyn av de strukturer för styrning och uppföljning som används för den avgiftsbelagda verksamheten i staten.

I rapporten konstaterar ESV att regleringen som styr myndigheternas avgiftsbelagda verksamhet är svårgenomtränglig och att de finansiella förutsättningarna för enskilda avgiftsbelagda verksamheter ibland är otydliga. De systemstöd som finns bidrar inte heller till att underlätta styrningen och uppföljningen.

ESV lämnar också ett antal förslag, bland annat att regeringens styrning och uppföljning av myndigheternas avgiftsbelagda verksamhet bör utgå från en gemensam grundstruktur och ha ett gemensamt systemstöd. Samtidigt bör regelverk och riktlinjer tydliggöras inom området.

## Kontakt

![Maria Ingelsson](/contentassets/5e18eccd699c4d4d9ddfc8a3efee5aa8/maria-i.jpg?v=8d660de5ed92840)

* Utredare
* Maria Ingelsson
* [maria.ingelsson@statskontoret.se](mailto:maria.ingelsson@statskontoret.se)
* [08-690 43 72](tel:+4686904372)

Senast uppdaterad: 2020-12-22
# Översyn av åtgärdsprogram för luftkvalitet

Om luftens föroreningsnivåer blir för höga ska en länsstyrelse eller kommun ta fram ett åtgärdsprogram för att förbättra luftkvaliteten. Men programmen har inte avsedd effekt. Statskontoret har därför analyserat åtgärdsprogrammen för luftkvalitet, i syfte att lämna förslag som kan göra programmen till mer effektiva verktyg för att förbättra luftkvaliteten.

## Utredning

### Rapportnummer

2020:5

### Publiceringsdatum

2020-02-28

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/oversyn-av-atgardsprogram-for-luftkvalitet/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-5.pdf?v=8d96623e1557b00)

Statskontorets analys visar att det är svårt för de kommuner och länsstyrelser som tar fram programmen att bedöma vilka åtgärder som är mest verkningsfulla. Det är också svårt för de berörda aktörerna att komma överens om att genomföra de mest verkningsfulla åtgärderna, bland annat eftersom de har rådighet över olika verktyg för att förbättra luftkvaliteten, men inte över varandra. Sammantaget leder det till att programmen tar lång tid att ta fram och brister i kvalitet.

Statskontoret bedömer att det i dag finns begränsade möjligheter att öka åtgärdsprogrammens effektivitet. För att göra programmen till mer effektiva verktyg skulle de antingen behöva bli rättsligt bindande, eller så skulle ansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna behöva ändras, så att samma aktör får rådighet över såväl åtgärdsprogrammen som verktygen för att förbättra luftkvaliteten. Men dessa lösningar är mer långtgående än vad som i nuläget är motiverat utifrån bristerna i systemet med åtgärdsprogram.

Statskontorets förslag fokuserar därför på hur regeringen kan göra åtgärdsprogrammen till mer effektiva verktyg inom ramen för nuvarande ansvarsfördelning och rättsliga ställning. Utifrån dessa förutsättningar bedömer vi att programmens kvalitet är den faktor som regeringen har störst möjlighet att påverka. Vi föreslår bland annat att förbättra Naturvårdsverkets vägledning kring åtgärdsprogram, samt att låta myndigheten kvalitetsgranska och följa upp programmen.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Kajsa Holmberg
* [kajsa.holmberg@statskontoret.se](mailto:kajsa.holmberg@statskontoret.se)
* [076-877 47 74](tel:+46768774774)

Senast uppdaterad: 2021-11-02
# Underlag till statens finansiella sparande 2019 – kvartal 4

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2019:44

### Publiceringsdatum

2020-02-19

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/1d9b75d6169e4f959e74e64d1968a850/esv-2019-44-underlag-till-statens-finansiella-sparande-2019-kvartal-4.pdf?v=8d81de74aa67900)

### Kompletterande filer

* [Tabeller](/analys-och-statistik/utfall/underlag-till-statens-finansiella-sparande/tabeller/)

Resultatet av beräkningen för fjärde kvartalet 2019 visar ett positivt finansiellt sparande för staten på 14 miljarder kronor. Jämfört med motsvarande period föregående år ökade det finansiella sparandet med 12 miljarder kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2020-02-19
# Uppdaterad bedömning av det ekonomiska läget i maj 2020 Statens budget och de offentliga finanserna

## Prognos

### Rapportnummer

ESV 2020:27

### Publiceringsdatum

2020-05-14

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/0148838db3bf487ca82f0ff18b961a7e/uppdatering-bedomning-maj-2020.pdf?v=8d7f7e7865d9300)

Coronaviruset får stora konsekvenser. Tillväxten faller kraftigt och arbetslösheten ökar snabbt. Underskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande uppgår till drygt 7 procent och Maastrichtskulden ökar till 43 procent i år. Det framgår av Ekonomistyrningsverkets uppdaterade bedömning av det ekonomiska läget.

ESV publicerar nästa ordinarie prognos kl. 10.00 den 16 juni 2020.

## Kontakt

![Ann-Sofie Öberg](/contentassets/5a0b6cf12eff47f286a3cd59480e8769/ann-sofie.jpg?v=8db449eb4afd180)

* Bitr. prognoschef
* Ann-Sofie Öberg
* [ann-sofie.oberg@statskontoret.se](mailto:ann-sofie.oberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 88, 072-205 26 37](tel:+4686904388,0722052637)

Senast uppdaterad: 2020-05-14
# Underlag till statens finansiella sparande 2020 – kvartal 1

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2020:19

### Publiceringsdatum

2020-05-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/beccc0ccffb14597933176b05e2ce5aa/esv-2020-19-underlag-till-statens-finansiella-sparande-2020-1.pdf?v=8d81de755610e00)

### Kompletterande filer

* [Tabeller](/analys-och-statistik/utfall/underlag-till-statens-finansiella-sparande/tabeller/)

Resultatet av beräkningen för första kvartalet 2020 visar ett negativt finansiellt sparande för staten på 32 miljarder kronor. Jämfört med samma period föregående år är det en försämring med 26 miljarder kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2020-05-15
# Underlag till statens finansiella sparande 2020 – kvartal 3

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2020:42

### Publiceringsdatum

2020-11-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/7fad847bc97c46c88bda8b5cb6cdd501/esv-2020-42-underlag-till-statens-finansiella-sparande-2020-kvartal-3.pdf?v=8d88a38bc026380)

### Kompletterande filer

* [Tabeller](/analys-och-statistik/utfall/underlag-till-statens-finansiella-sparande/tabeller/)

## Försämrat sparande med 56 miljarder kronor

Resultatet av beräkningen för tredje kvartalet 2020 visar ett negativt finansiellt sparande för staten på 45 miljarder kronor. Jämfört med samma period föregående år var det en försämring med 56 miljarder kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2020-11-16
# Underlag till statens finansiella sparande 2020 – kvartal 2

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2020:36

### Publiceringsdatum

2020-08-18

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/a11e3ade2e4f41e18689f3f7ade96c65/esv-2020-36-underlag-till-statens-finansiella-sparande-2020-kvartal-3.pdf?v=8d85f11b3e2e780)

### Kompletterande filer

* [Tabeller](/analys-och-statistik/utfall/underlag-till-statens-finansiella-sparande/tabeller/)

## Försämrat sparande med 98 miljarder kronor

Resultatet av beräkningen för andra kvartalet 2020 visar ett negativt finansiellt sparande för staten på 56 miljarder kronor. Jämfört med samma period föregående år var det en försämring med 98 miljarder kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2020-08-18
# Utfallet för statens budget – del av ESV:s underlag till årsredovisning för staten 2019

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2020:16

### Publiceringsdatum

2020-03-13

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/5d23470c15b74963b5810881f0d524ac/esv-2020-16-utfallet-for-statens-budget-2019-3.pdf?v=8d8ce6843a91400)

Saldot i statens budget för 2019 blev ett överskott på 112 miljarder kronor. I den ursprungliga budgeten beräknades ett överskott på 61 miljarder kronor. Överskottet blev därmed 51 miljarder kronor högre än beräknat.

Inkomsterna i statens budget uppgick till 1 056 miljarder kronor. Det är 28 miljarder kronor lägre än beräkningen i statens budget och 17 miljarder kronor lägre än 2018.

De totala utgifterna i statens budget blev 944 miljarder kronor 2019. Det är 79 miljarder kronor lägre än beräkningen i statens ursprungliga budget. I förhållande till den totala budgeten, det vill säga vad riksdagen sammantaget anvisade i den ursprungliga budgeten och ändringsbudgetarna, blev utgifterna 85 miljarder kronor lägre. I ändringsbudgetarna anvisades 6 miljarder kronor. Utgifterna blev 48 miljarder kronor lägre än 2018.

Enligt riksdagens beslut uppgick utgiftstaket för staten till 1 351 miljarder kronor för 2019. De statliga utgifterna som omfattades av utgiftstaket uppgick till 1 308 miljarder kronor. Taket för statens utgifter 2019 underskreds alltså med 43 miljarder kronor.

## Kontakt

![Eva Engberg](/contentassets/d2976ed59b684b8f9b751da6fc8ee7a4/eva-e.jpg?v=8d52aab7d9a4670)

* Expert statsredovisning
* Eva Engberg
* [eva.engberg@statskontoret.se](mailto:eva.engberg@statskontoret.se)
* [08-690 44 66](tel:+4686904466)

Senast uppdaterad: 2020-03-13
# På väg mot en bättre tillsyn? En studie av den statliga tillsynens utveckling

Vår studie av den statliga tillsynens utveckling visar att tillsynens kostnader har ökat och att det efterfrågas en tillsyn som bidrar mer till lärande och verksamhetsutveckling.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 40

### Publiceringsdatum

2020-10-09

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/pa-vag-mot-en-battre-tillsyn-en-studie-av-den-statliga-tillsynens-utveckling/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/oos40.pdf?v=8d942f03d707400)

Den sammanlagda kostnaden för den statliga och den kommunala tillsynen har mer än fördubblats sedan 2002. För 2018 beräknas den uppgå till minst 10 miljarder kronor. Kostnaden för enbart de statliga tillsynsmyndigheterna var ca 6,4 miljarder kronor. År 2002 var den ca 2,3 miljarder kronor.

En viktig lärdom från vår undersökning är att en effektiv tillsyn måste vara anpassad till den verksamhet som ska tillsynas. De verksamheter som tillsynas skiljer sig ofta mycket från varandra. Det får konsekvenser för tillsynens utformning och genomförande.

Vårt syfte med studien är att fördjupa kunskapen om tillsyn som förvaltningspolitiskt instrument och beskriva tillsynens utveckling i ett längre perspektiv.

Senast uppdaterad: 2021-11-04
# Styrning av digitala investeringar – Delrapport

Den statliga förvaltningen har stora investeringsbehov, inte minst när det gäller ny teknik och digitala tjänster riktade till medborgarna. Tillämpningen av ny teknik i offentlig verksamhet förväntas också optimera resursanvändningen inom en rad områden.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2020-11-12

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/styrning-av-digitala-investeringar/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-102.pdf?v=8d942edaa363f00)

Vår analys visar att i princip alla statliga myndigheter genomför digitala investeringar och arbetar strukturerat med digitalisering. De har exempelvis strukturer för behovsanalys, beslutsfattande, återrapportering och prioriteringar. Vi ser att myndigheterna hämtar hem effekter av insatserna men att uppföljningen inte är lika utvecklad. Vanliga skäl till att myndigheterna inte genomför uppföljningar och utvärderingar är att det kräver resurser och att effekterna ofta uppstår utanför den egna myndigheten vilket är svårt att mäta. Vi ser också att det ofta saknas nollmätning före insatsen vilket gör uppföljningen svår.

Det som driver investeringarna är ofta tvingande faktorer som till exempel ny lagstiftning eller uppdrag från regeringen. Myndigheterna investerar också för att föråldrade it-system behöver bytas ut. En viktig faktor som driver på investeringar med digitala inslag är också det effektiviseringstryck som regeringen har satt på myndigheterna genom produktivitetsavdraget (PLO-omräkningen).

## Regeringen saknar helhetsbild av förvaltningens digitala investeringar

Regeringen saknar en helhetsbild av myndigheternas verksamhetsutveckling med digitala inslag och ställer få krav på återrapportering i regeringsuppdrag. Myndigheterna uppfattar ofta styrningen som svag och utan samordning mellan olika departement.  Detta medför en risk för ineffektivitet i framför allt förvaltningsgemensamma digitala investeringar.

## Relevanta lösningar från andra länder

Regeringarna i Danmark, Norge, Finland och Storbritannien, har en bättre överblick över den digitala utvecklingen inom offentlig förvaltning än den svenska. Det gäller till exempel vilka projekt som myndigheterna prioriterar och deras kostnader. Det finns också exempel på finansieringslösningar som gör det lättare att genomföra förvaltningsgemensamma investeringar. I tre av de studerade länderna finns också statliga organ som har i uppdrag att ge rådgivning och stöd till myndigheterna.

##

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Charlotte Andersson
* [charlotte.andersson@statskontoret.se](mailto:charlotte.andersson@statskontoret.se)
* [076-877 4731](tel:+46768774731)

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Sjukfrånvaron bland kvinnor i statliga myndigheter En analys av hinder och åtgärder

Statsanställda kvinnor är sjukskriva i avsevärt högre utsträckning än statsanställda män. Statskontoret har analyserat myndigheternas arbete med att förebygga och minska sjukfrånvaron bland kvinnor. Vi har bland annat analyserat åtgärder för att minska sjukfrånvaron samt hur myndigheterna sprider goda exempel till varandra.

## Utredning

### Rapportnummer

2020:12

### Publiceringsdatum

2020-05-29

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/sjukfranvaron-bland-kvinnor-i-statliga-myndigheter.-en-analys-av-hinder-och-atgarder/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-12.pdf?v=8d963bc8bcb6500)

I staten har kvinnor oftare än män arbetsuppgifter som innebär små möjligheter att påverka arbetssituationen. För att förebygga sjukfrånvaro kan myndigheterna behöva öka handlingsutrymmet i dessa uppgifter. Vår analys visar också att det generellt sett är viktigt att det finns ett närvarande ledarskap på myndigheten och att chefer och medarbetare har en samsyn om riskerna i arbetsmiljön.

Samtidigt visar analysen att behoven och förutsättningarna för att minska sjukfrånvaron bland kvinnor varierar mellan myndigheterna. Myndigheter med hög sjukfrånvaro behöver därför själva analysera hur de ska arbeta för att sänka sjuktalen. Vi bedömer också att myndigheterna överlag behöver mer kunskap om hur de kan arbeta för att minska sjukfrånvaron.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Statliga myndigheters upphandlingar med arbetsrättsliga villkor

Statliga myndigheter är sedan den 1 juni 2017 skyldiga att i vissa fall ställa arbetsrättsliga villkor när de upphandlar. Statskontoret har på uppdrag av regeringen följt upp och analyserat hur statliga myndigheter arbetar med denna uppgift.

## Utredning

### Rapportnummer

2020:24

### Publiceringsdatum

2020-12-18

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/statliga-myndigheters-arbete-med-arbetsrattsliga-villkor/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-24-webb.pdf?v=8d942d7646e7c00)

I rapporten redovisar vi vilken typ av arbetsrättsliga villkor som myndigheterna ställer och i vilka upphandlingar detta blir aktuellt. Vi beskriver svårigheter och framgångsfaktorer i arbetet samt vilka effekter myndigheterna anser har uppnåtts genom att de har ställt arbetsrättsliga villkor i upphandlingarna.

Vi lämnar flera förslag som syftar till att förbättra förutsättningarna för statliga myndigheter att upphandla med arbetsrättsliga villkor. Förslagen handlar om att utöka Upphandlingsmyndighetens stöd på området, främja användningen av de statliga ramavtalen och att öka samordningen mellan myndigheter när de själva upphandlar. Vi lämnar även förslag som rör regeringens styrning av myndigheterna.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Thomas Ringbom
* [thomas.ringbom@statskontoret.se](mailto:thomas.ringbom@statskontoret.se)
* [076-877 47 30](tel:+46768774730)

Senast uppdaterad: 2021-11-04
# Statsförvaltningen i korthet 2020

Statskontoret har i uppdrag att följa upp och regelbundet beskriva den offentliga sektorns utveckling. I rapporten Statsförvaltningen i korthet redovisar vi en översiktlig bild av svenska myndigheter.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2020-06-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/statsforvaltningen-i-korthet-2020/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/statsforvaltningen_i_korthet_2020_webb.pdf?v=8d963168e737f00)

Den första januari 2020 fanns det 341 myndigheter under regeringen. Det är en myndighet mer än 2019. I ett längre perspektiv har dock antalet myndigheter minskat.

Flest myndigheter finns inom verksamhetsområdet Samhällsskydd och rättskipning. Förhållandevis många myndigheter finns också inom områdena Näringslivsfrågor, Allmän offentlig förvaltning och Utbildning.

Antalet årsarbetskrafter i myndigheterna under regeringen är i år 229 000, vilket är en ökning med ungefär 3 000 jämfört med föregående år.

Cirka fem procent av de sysselsatta på hela arbetsmarknaden arbetar inom den statliga sektorn. Denna andel har legat på ungefär samma nivå de senaste 20 åren.

Sett till absoluta tal fanns det 2018 flest statligt förvärvsarbetande i Stockholms, Västra Götalands, Skånes och Uppsala län. Högst andel statligt anställda i förhållande till befolkningen hade Uppsala, Gotlands och Norrbottens län.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Statens resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys m.m. – del av ESV:s underlag för årsredovisning för staten 2019

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2020:17

### Publiceringsdatum

2020-03-13

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/c0d652447fa54a63ad836e22402917c4/esv-2020-17-statens-resultatrakning-balansrakning-och-fiansieringsanalys-mm-2019.pdf?v=8d81de5b0920100)

Statens resultaträkning för 2019 visar ett överskott på 111 miljarder kronor, vilket är cirka 4 miljarder kronor högre än 2018 (107 miljarder kronor). Skatteintäkterna uppgick till 1 382 miljarder kronor, vilket är en ökning med 19 miljarder kronor jämfört med föregående år. Transfereringskostnaderna uppgick totalt till 1 131 miljarder kronor vilket är en ökning med 31 miljarder kronor.

Transfereringar till hushåll uppvisade den största ökningen med 16 miljarder kronor. Transfereringar till företag ökade med 8 miljarder kronor och transfereringar till kommuner med 6 miljarder kronor. Kostnaderna för statens egen verksamhet uppgick till 286 miljarder kronor. Det är en ökning med 6 miljarder kronor vilket i huvudsak förklaras av ökade löne- och pensionskostnader.

Resultatet från andelar i hel- och delägda företag uppgick till 43 miljarder kronor vilket är en ökning med 10 miljarder kronor. Det är resultatet från Vattenfall AB, LKAB, samt Telia Company AB som främst förklarar ökningen. Nettokostnaden för statsskulden minskade med 6 miljarder kronor jämfört med föregående år och uppgick till knappt 14 miljarder kronor.

Statens materiella anläggningstillgångar, främst vägar och järnvägar, ökade med 31 miljarder kronor. Andelar i hel- och delägda företag ökade med 22 miljarder kronor med anledning av ökade vinster hos flera statliga bolag. Andra långfristiga värdepappersinnehav ökade med 12 miljarder kronor till följd av ändrad placeringsinriktning hos Kärnavfallsfonden. Statens utlåning minskade med 58 miljarder kronor, vilket främst avser en lägre fordran på Riksbanken för utlåning i US-dollar och euro.

Kortfristiga fordringar minskade med 30 miljarder kronor och  kortfristiga placeringar i värdepapper och andelar minskade med 19 miljarder kronor. Dessa förändringar hör ihop med Riksgäldskontorets värdepappersaffärer.

Statens nettoförmögenhet uppgick till 75 miljarder kronor vid utgången av 2019. Det är en förbättring med 93 miljarder kronor jämfört med 2018 då nettoförmögenheten var minus 18 miljarder kronor. Nettoförmögenheten har därmed övergått från att vara negativ till att vara positiv. Statsskulden minskade med 143 miljarder kronor. Det beror både på årets överskott och på att Riksbanken återbetalade en del av sitt lån.

## Kontakt

![Lena Malmqvist](/contentassets/2532efa9267b47cfb4734eece84e9b26/lena-m.jpg?v=8da0e3552b51080)

* Enhetschef statsredovisning
* Lena Malmqvist
* [lena.malmqvist@statskontoret.se](mailto:lena.malmqvist@statskontoret.se)
* [08-690 43 70](tel:+4686904370)

Senast uppdaterad: 2020-03-13
# Statlig förvaltningspolitik för 2020-talet – en forskningsantologi

Det råder en brytningstid på det förvaltningspolitiska området och det pågår ett sökande efter nya sätt att organisera, styra och arbeta inom staten.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 38

### Publiceringsdatum

2020-03-05

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/statlig-forvaltningspolitik-for-2020-talet--en-forskningsantologi/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/oos38.pdf?v=8d9662354122680)

I antologin "Statlig förvaltningspolitik för 2020-talet" analyserar och diskuterar elva förvaltningspolitiska forskare utvecklingstendenser och förändringsbehov i den statliga förvaltningen och i förvaltningspolitiken. De visar på komplexiteten i de statliga verksamheterna och lyfter fram andra vägar att organisera och styra verksamheterna.

I antologin diskuteras en mängd olika aspekter av förvaltningspolitiken. Exempelvis skriver:

* **Emma Ek Österberg**, om de alltmer långtgående försöken att styra marknader med hjälp av offentlig upphandling. Upphandlingen innebär att staten agerar som marknadsaktör (köpare), vilket betyder att styrningen sker både av och på marknaden samtidigt,
* **Ingrid Gustafsson**, om en viss typ av regler – standarder – som har kommit att styra statliga myndigheter alltmer. Hon visar att denna typ av styrning får långtgående demokratiska konsekvenser, och
* **Shirin Ahlbäck Öberg** och **Göran Sundström**, om förvaltningspolitikens organisering. De visar hur New Public Management-idéerna om managementisering och företagisering har befästs i statsförvaltningen genom att centralt placerade aktörer har skapat olika organisatoriska arrangemang – i form av förvaltningar, författningar, dokument och ett språk – som utgår från och främjar idéerna.

## Bidrar till förvaltningspolitikens utveckling

Forskningsantologin är en del i vår uppgift att bistå regeringen med underlag som kan utveckla förvaltningspolitiken. Syftet med antologin är att med ett kritiskt perspektiv på utvecklingen våga ifrågasätta etablerade sätt att styra och organisera statsförvaltningen. Det ligger också i linje med vad regeringen anger i budgetpropositionen 2015. Där säger regeringen att den vill undersöka förutsättningarna för att utveckla styrningen av offentliga verksamheter och att utgångspunkterna för en ny inriktning av styrningen ”bör tas fram i samverkan med den vetenskapliga forskningen”.

Senast uppdaterad: 2023-09-19
# Sjukfrånvaron i staten år 2019 – myndigheter och sektorer

Sjukfrånvaron i staten minskar för tredje året i rad, visar Statskontorets sammanställning av sjukfrånvarostatistik. Även långtidsfrånvarons andel av den totala sjukfrånvaron har minskat jämfört med föregående år.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2020-05-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/sjukfranvaron-i-staten-ar-2019--myndigheter-och-sektorer/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-100.pdf?v=8d963bca69dd980)

I de statliga myndigheterna uppgick sjukfrånvaron 2019 till 3,8 procent av den tillgängliga arbetstiden. Det är en minskning med 0,1 procentenheter jämfört med föregående år.

Sjukfrånvaro mer än 60 dagar, så kallad långtidsfrånvaro, har minskat som andel av den totala sjukfrånvaron. År 2019 var den 51,3 procent, jämfört med 2018 då den utgjorde 52,4 procent.

Sjukfrånvaron för kvinnor minskade med 0,2 procentenheter under fjolåret och uppgick till 5 procent. Männens sjukfrånvaro har inte förändrats under samma period och uppgick även 2019 till 2,5 procent.

Sjukfrånvaron för anställda i åldersgrupperna yngre än 30 år var 2,9 procent av gruppens sammanlagda ordinarie arbetstid. I gruppen 30–49 år var den 3,6 procent och i gruppen 50 år och äldre var den 4,4 procent. Det innebär att sjukfrånvaron har minskat med 0,1 procentenheter för samtliga tre åldersgrupper.

Vid 89 procent av myndigheterna med över 1 000 årsarbetskrafter (33 stycken) var sjukfrånvaron minskad eller oförändrad 2019. Det kan jämföras med föregående år, då frånvaron minskade eller var oförändrad vid 76 procent av dessa myndigheter (28 stycken).

Statskontorets sammanställning och jämförelser av sjukfrånvarostatistik bygger på uppgifter som 201 myndigheter redovisat i sina årsredovisningar för 2019.

Senast uppdaterad: 2022-11-01
# Myndighetsanalys av Överklagandenämnden för studiestöd

Överklagandenämnden för studiestöd (ÖKS) fullgör sitt uppdrag när det gäller att fatta beslut i överklagandeärendena. Men myndigheten styr inte mot eller följer upp kvaliteten och rättssäkerheten i verksamheten, eller myndighetens service, på ett systematiskt sätt.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2020:9

### Publiceringsdatum

2020-04-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/myndighetsanalys-av-overklagandenamnden-for-studiestod/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-9.pdf?v=8d966207c4c5600)

Statskontoret bedömer att ÖKS genomför sitt uppdrag på ett fullgott sätt när det gäller att fatta beslut i överklagandeärendena inom de tidsramar som regeringen beslutat om.

Samtidigt konstaterar vi att myndigheten inte styr mot eller följer upp kvaliteten och rättssäkerheten i verksamheten, eller myndighetens service, på ett ordnat sätt. Det gör att ÖKS har för få underlag för att kunna bedöma sådana resultat och därigenom kunna utveckla verksamheten. Flera av myndighetens interna rutiner är dessutom muntliga. Vi anser att detta medför risker för kvaliteten och rättssäkerheten i verksamheten.

Statskontoret lämnar i rapporten ett antal rekommendationer till ÖKS som syftar till att förbättra den interna styrningen och uppföljningen av verksamheten. Vi föreslår bland annat att myndigheten renodlar och förtydligar rollerna i organisationen, formaliserar de interna rutinerna genom att göra dem skriftliga och analyserar sina långsiktiga kompetensbehov.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Registrator
* [registrator@statskontoret.se](mailto:registrator@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2024-05-23
# Myndighetsanalys av Statens institutionsstyrelse

Statens institutionsstyrelse (SiS) ger de flesta ungdomar och klienter ett tryggt omhändertagande, men vården har en bit kvar innan den är likvärdig.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2020:7

### Publiceringsdatum

2020-03-31

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/myndighetsanalys-av-statens-institutionsstyrelse/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-7.pdf?v=8d96621c4b84380)

Statskontorets utredning visar att SiS fullgör viktiga delar av sitt uppdrag att bedriva individuellt anpassad tvångsvård. Plats erbjuds snabbt och en hög andel av ungdomarna och klienterna upplever att vistelsen på SiS har varit trygg.

Men mycket i vår utredning pekar på att vården inte är likvärdig. Det finns variationer i hur institutionerna bedriver verksamheten och SiS har svårt att erbjuda vård som är anpassad efter alla de målgrupper som kommer till myndigheten. Det gäller exempelvis vid svår psykiatrisk problematik. Flickor får också en i vissa delar sämre vård än pojkar.

## Det är viktigt att SiS ökar styrningens genomslag

SiS interna styrkedja kan utvecklas för att bättre reflektera myndighetens uppdrag. SiS bör utveckla uppföljningen av vårdens innehåll och kvalitet samt dra mer nytta av den information som framkommer för att bättre kunna styra verksamheten.

– Statskontoret bedömer att SiS kan öka kvaliteten, rättssäkerheten och likvärdigheten i vården genom att förbättra styrningens genomslag i verksamheten, säger Annelie Roswall Ljunggren, generaldirektör på Statskontoret.

Det är bland annat viktigt att stärka huvudkontorets samordnande funktion, förbättra förvaltningen och implementeringen av myndighetens styrdokument samt säkerställa att institutionerna har förutsättningar att tillämpa kunskapsbaserade metoder.

För att ungdomarna och klienterna ska få tillgång till den hälso- och sjukvård de behöver och även få förutsättningar för en god eftervård, krävs att SiS förbättrar sin samverkan med regionernas hälso- och sjukvård samt socialtjänsten.

Statskontoret vill betona att SiS redan bedriver flera relevanta utvecklingsarbeten som är viktiga för att möta myndighetens utvecklingsbehov. Det gäller exempelvis arbetet med att förbättra säkerhet, etik och bemötande samt målgruppsanpassning.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Registrator
* [registrator@statskontoret.se](mailto:registrator@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2024-11-08
# Myndighetsanalys av Riksantikvarieämbetet

Statskontoret har analyserat Riksantikvarieämbetet enligt modellen för myndighetsanalyser. Riksantikvarieämbetet ska leda och stödja arbetet med att bevara, använda och utveckla kulturarvet. Det omfattar bland annat frågor om kulturlandskap, kulturföremål och museer.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2020:10

### Publiceringsdatum

2020-04-24

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/myndighetsanalys-av-riksantikvarieambetet/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-10.pdf?v=8d9661e82d9ce00)

Riksantikvarieämbetet åstadkommer många goda resultat inom sitt breda uppdrag. Vi bedömer att Riksantikvarieämbetets insatser har bidragit till att nå de övergripande mål som styr Riksantikvarieämbetets verksamhet. Samtidigt ser vi att myndigheten behöver stärka sitt arbete inom några områden.

Vi bedömer att regeringen behöver renodla Riksantikvarieämbetets uppdrag och följa upp myndighetens interna utvecklingsarbete. Myndigheten behöver i sin tur fortsätta förtydliga och förenkla sin interna styrning och uppföljning.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Prognos november 2020 Statens budget och de offentliga finanserna

## Prognos

### Rapportnummer

ESV 2020:39

### Publiceringsdatum

2020-11-20

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/d3298627717f43a9b610abfd97e29f55/prognos-november-2020.pdf?v=8d890584ad63800)

### Kompletterande filer

* [Prognostabeller november 2020](/contentassets/d3298627717f43a9b610abfd97e29f55/prognostabeller-november-2020.xlsx?v=8d88d374697db00)
* [Detaljerade tabeller statens budget november 2020](/contentassets/d3298627717f43a9b610abfd97e29f55/detaljerade-tabeller-statens-budget-november-2020.xlsx?v=8d88d3740a1fa00)

Återhämtningen i ekonomin bromsar in de närmaste månaderna till följd ökad smittspridning och hårdare restriktioner. Under nästa år tar återhämtningen fart igen och BNP ökar sammantaget med 3,1 procent. Minskade skatteintäkter och ökade utgifter för att mildra de ekonomiska effekterna av pandemin leder till stora underskott i den offentliga sektorns finansiella sparande både i år och nästa år.

Ekonomistyrningsverkets prognos baseras på de förslag som presenterades av regeringen i budgetpropositionen för 2021 och tre extra ändringsbudgetar under hösten.

Senast uppdaterad: 2020-11-20
# Prognos juni 2020 Statens budget och de offentliga finanserna

## Prognos

### Rapportnummer

ESV 2020:34

### Publiceringsdatum

2020-06-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/71a9227e3e4c47f6a2c2b59b73080268/prognos-juni-2020.pdf?v=8d8923451b9a200)

### Kompletterande filer

* [Prognostabeller juni 2020](/contentassets/71a9227e3e4c47f6a2c2b59b73080268/prognostabeller-juni-2020.xlsx?v=8d811d766026900)

Ekonomistyrningsverkets prognos visar att coronapandemin får stora konsekvenser. Ekonomin har bromsat in kraftigt och arbetslösheten ökar. En rad åtgärder för att motverka de negativa effekterna på ekonomin har införts vilket gör att utgifterna ökar kraftigt i år. I kombination med minskade skatteintäkter ger det sammantaget ett underskott på 311 miljarder kronor i den offentliga sektorns finansiella sparande i år.

Prognosen baseras på de förslag som presenterades av regeringen i vårändringsbudgeten för 2020 samt 8 extra ändringsbudgetar som har presenterats under våren.

## Kontakt

![Ann-Sofie Öberg](/contentassets/5a0b6cf12eff47f286a3cd59480e8769/ann-sofie.jpg?v=8db449eb4afd180)

* Bitr. prognoschef
* Ann-Sofie Öberg
* [ann-sofie.oberg@statskontoret.se](mailto:ann-sofie.oberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 88, 072-205 26 37](tel:+4686904388,0722052637)

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Anna Daniels
* [anna.daniels@statskontoret.se](mailto:anna.daniels@statskontoret.se)
* [08-690 44 16](tel:+4686904416)

Senast uppdaterad: 2020-06-16
# Prognosutvärdering 2019

## Uppföljning

### Rapportnummer

2020:26

### Publiceringsdatum

2020-05-08

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/917b73b6021b4ab3bc09d6da4508b563/prognosutvardering-20192.pdf?v=8d892357e21ee00)

Enligt regleringsbrevet ska ESV redovisa och kommentera precisionen i myndighetens prognoser och analysera avvikelser. ESV ska också redovisa hur prognoserna görs tillgängliga och hur prognosmetoderna dokumenteras.

ESV:s prognosutvärdering visar att samtliga prognosmakare överskattade BNP-tillväxten under jämförelseperioden. ESV är dock den bedömare med minst avvikelse från utfallet. I linje med övriga statliga prognosmakare överskattade vi inledningsvis det finansiella sparandet. Under den senare delen av perioden underskattade vi dock sparandet. Vi reviderade successivt upp prognosen för skatteintäkterna och vår prognos var lägre än regeringens vid varje tillfälle. Vi både underskattade och överskattade utgifterna medan regeringen överskattade utgifterna i alla jämförda prognoser.

Senast uppdaterad: 2020-05-08
# Prognos mars 2020 Statens budget och de offentliga finanserna

## Prognos

### Rapportnummer

2020:21

### Publiceringsdatum

2020-03-24

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/5e633eaba77a41cbb90f77a06fbcefbc/prognos-mars-2020.pdf?v=8d8923534d19e80)

### Kompletterande filer

* [Prognostabeller mars 2020](/contentassets/5e633eaba77a41cbb90f77a06fbcefbc/prognostabeller-mars-2020.xlsx?v=8d7d0d2e337a980)

Ekonomistyrningsverkets marsprognos visar att coronavirusets utbrott får mycket stora konsekvenser för svensk ekonomi. Tillväxten blir svag och arbetslösheten ökar. Finans- och penningpolitiska åtgärder mildrar effekterna, men underskottet i den offentliga sektorns sparande blir stort.

Osäkerheten i prognosen och beräkningarna är betydligt större än normalt till följd av den snabba utvecklingen i coronavirusets spår. Utvecklingen har varit dramatisk de senaste veckorna och vår ordinarie marsprognos ter sig allt mindre sannolik. Därför presenterar ESV två alternativscenarier vid sidan av marsprognosen. Dessa visar utvecklingen för några nyckeltal i ekonomin om effekterna av coronaviruset blir mer omfattande och förloppet blir mer utdraget.

Beräkningarna i marsprognosen slutfördes den 12 mars 2020.

Prognostabellerna avser endast ESV:s marsprognos. De två alternativscenarierna presenteras inte eftersom dessa inte är genomräknade i samma grad och därför främst ska ses som indikativa.

## Kontakt

![Ann-Sofie Öberg](/contentassets/5a0b6cf12eff47f286a3cd59480e8769/ann-sofie.jpg?v=8db449eb4afd180)

* Bitr. prognoschef
* Ann-Sofie Öberg
* [ann-sofie.oberg@statskontoret.se](mailto:ann-sofie.oberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 88, 072-205 26 37](tel:+4686904388,0722052637)

Senast uppdaterad: 2020-03-24
# Prognos september 2020 Statens budget och de offentliga finanserna

## Prognos

### Rapportnummer

ESV 2020:35

### Publiceringsdatum

2020-09-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/b7ff23d30405426eb391f9f72d5b463a/prognos-september-2020.pdf?v=8d85f25c8c97600)

### Kompletterande filer

* [Prognostabeller september 2020](/contentassets/b7ff23d30405426eb391f9f72d5b463a/prognostabeller-september-2020.xlsx?v=8d85dfefcf64700)
* [Detaljerade tabeller statens budget september 2020](/contentassets/b7ff23d30405426eb391f9f72d5b463a/detaljerade-tabeller-statens-budget-september-2020.xlsx?v=8d85a1e600e6500)

Coronapandemin har snabbt fått stora ekonomiska konsekvenser såväl globalt som i Sverige. Aktiviteten i ekonomin har dock vänt upp och Ekonomistyrningsverket räknar med att åter­hämt­ningen fort­sätter under andra halv­året. Minskade skatte­intäkter och ökade utgifter för att mildra de eko­no­miska effekterna av pandemin leder till ett under­skott i den offentliga sektorns finansiella sparande på 204 miljarder kronor i år.

Ekonomistyrningsverkets prognos baseras på de förslag som presenterades av regeringen i vårändringsbudgeten för 2020 samt i de 9 extra ändringsbudgetarna under våren och sommaren.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Anna Daniels
* [anna.daniels@statskontoret.se](mailto:anna.daniels@statskontoret.se)
* [08-690 44 16](tel:+4686904416)

![Ann-Sofie Öberg](/contentassets/5a0b6cf12eff47f286a3cd59480e8769/ann-sofie.jpg?v=8db449eb4afd180)

* Bitr. prognoschef
* Ann-Sofie Öberg
* [ann-sofie.oberg@statskontoret.se](mailto:ann-sofie.oberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 88, 072-205 26 37](tel:+4686904388,0722052637)

Senast uppdaterad: 2020-09-16
# Styrning och finansiering av förvaltningsgemensam digital infrastruktur

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2020:23

### Publiceringsdatum

2020-10-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/4f071b4bf3754c46baa037b9ebf0b42f/2020-23-styrning-och-finansiering-av-forvaltningsgemensam-digital-infrastruktur.pdf?v=8d871efa1e22500)

ESV har på uppdrag av regeringen analyserat finansieringsformerna för förvaltningsgemensamma digitala immateriella anläggningstillgångar (exempelvis digital infrastruktur och digitala tjänster) och hur utvecklingskostnaderna bör fördelas inom staten. ESV kan konstatera att det är ovanligt att denna typ av tillgångar styrs och klassificeras som samhällsinvesteringar. Det finns inte heller någon myndighet med ett tydligt utpekat helhetsansvar för det digitala infrastrukturområdet.

ESV föreslår att Myndigheten för digital förvaltning (DIGG) bör få ett större mandat inom det digitala infrastrukturområdet och ta fram en strategisk plan för statens digitala investeringar. Vissa digitala anläggningstillgångar skulle också kunna ses som samhällsinvesteringar i stället för verksamhetsinvesteringar. Det anser ESV skulle bidra till öka digitaliseringstakten inom förvaltningen.

## Kontakt

![Ulrica Sandstedt](/contentassets/a85c2abcd5d24cb2a5488f4f6aa763aa/ulrica-s.jpg?v=8db449dfb50fc00)

* Utredare
* Ulrica Sandstedt
* [ulrica.sandstedt@statskontoret.se](mailto:ulrica.sandstedt@statskontoret.se)
* [08-690 44 13](tel:+4686904413)

Senast uppdaterad: 2020-10-16