Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Uppföljning av samverkansuppdrag mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (PM)

## Uppföljning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2012-04-16

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/2012101.pdf?v=8da05a4419e1100)

Den 5 mars 2009 gav regeringen elva myndigheter i uppdrag att tillsammans utveckla metoder för och redovisa resultat av arbetet mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Uppdraget löpte över tre år med årlig rapportering till regeringen. ESV utsågs till sammankallande myndighet att leda och fördela arbetet och Statskontorets uppgift har varit att genomföra en kvalificerad uppföljning av uppdraget.

Statskontorets övergripande bedömning är att Samverkansuppdraget snarare resulterat i problembeskrivningar än i konkreta förslag om hur felaktiga utbetalningar kan motverkas. Uppdraget har därmed inte resulterat i den samlade bild av förekomsten av felaktiga utbetalningar som efterfrågats och inte heller i systemövergripande åtgärdsförslag.

Statskontoret föreslår att samverkan i framtiden bör ske inom avgränsade områden, med ett urval av myndigheter och organisationer och med tydligt formulerat syfte och ansvar. Arbetet bör bedrivas med en tydligare uppdelning mellan å ena sidan fusk och bidragsbrott och å andra sidan att utbetalningar ska vara rätt ur ett kundperspektiv; det ska vara lätt att göra rätt, men svårt att göra avsiktliga fel.

Dessutom föreslår Statskontoret att Försäkringskassan ges ett huvudansvar för att sammanställa och rapportera arbetet mot felaktiga utbetalningar till regeringen.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Särredovisning av tjänsteexport

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2012:29

### Publiceringsdatum

2012-05-30

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/c868b449a37042c588d9c23215a0025f/2012-29-rapport-tjanstexp-24-maj.pdf?v=8d24000cc48ec10)

ESV har av regeringen fått i uppdrag att säkerställa att krav på särredovisning finns för intäkter av tjänsteexport från statliga myndigheter i myndigheternas årsredovisningar. I samband med uppdraget har ESV även övervägt om begreppet tjänstexport kan förtydligas.

ESV har för avsikt att komplettera föreskrifterna till 7 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag med följande innebörd:  "Myndigheten ska i noten särredovisa avgiftsintäkter från tjänsteexport. Kravet på särredovisning gäller oavsett om tjänsteexporten bedrivs med stöd av 4 § avgiftsförordningen eller ett särskilt bemyndigande och oavsett vilket ekonomiskt mål som gäller för tjänsteexporten." Ändring av föreskrifterna genomförs i ESV:s regelgivningsprocess under hösten 2012 och träder i kraft den 1 januari 2013.

ESV har även övervägt hur begreppet tjänstexport kan avgränsas, men lämnar inga förslag om detta i rapporten.

Senast uppdaterad: 2017-08-18
# Tidsserier, statens budget m.m. 2011

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2012:28

### Publiceringsdatum

2012-06-11

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/e4a741c006e2486093d1a40e3098b9f5/rapport-slutgiltig-2012-06-11-2.pdf?v=8d24000ccf4bc70)

### Kompletterande filer

* [Tabeller](/contentassets/e4a741c006e2486093d1a40e3098b9f5/tabell1-26-2011.xls?v=8d24000cd00f170)

Tidsserier, statens budget m.m. 2011 ingår i Sveriges officiella statistik. Statistiken beskriver det slutliga utfallet avseende statens budget inkomster, utgifter och saldo samt viss annan central information rörande statens finanser i form av statistiska tabeller.  Tabellerna omfattar som regel utfall för år 1995–2011. Statistiken avser löpande priser. Alla rubriker på statistiska tabeller är på svenska och engelska. Statistiken för statens budget avser svenska kronor och omfattar statliga budgetenheter. Ekonomistyrningsverket (ESV) sammanställer den officiella statistiken inom detta område.

Senast uppdaterad: 2017-08-23
# Tänk till om tillsynen Om utformningen av statlig tillsyn

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 14

### Publiceringsdatum

2012-03-12

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/om-offentlig-sektor-14_tillsyn.pdf?v=8da05a454184a80)

Intresset för tillsyn som förvaltningspolitiskt instrument växte på allvar fram under 1990-talet och har sedan dess tilltagit. Till stor del torde det stora intresset sammanhänga med de förvaltningspolitiska förändringar som har skett under de senaste decennierna, vilka kan sammanfattas under rubriker som renodling, avreglering, decentralisering, bolagisering och privatisering.

Syftet med denna studie är att öka kunskapen om hur den statliga tillsynen övergripande bör utformas för att fungera effektivt och därmed ge det resultat som statsmakterna önskar sig. I studien lyfter Statskontoret fram ett antal faktorer som vi menar är viktiga att tänka på när tillsynsverksamheten utformas. Statskontoret framhåller särskilt betydelsen av att regeringen ser tillsynens utformning som ett sammanhållet system, där reglering, organisering, finansiering och sanktionsinstrument måste samspela.

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# Tillväxtanalys utlandsbaserade verksamhet Nytta och nyttjande

## Utredning

### Rapportnummer

2012:14

### Publiceringsdatum

2012-03-22

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201214.pdf?v=8da05a44ebb0000)

Statskontoret har på regeringens uppdrag genomfört en uppföljning av Tillväxtanalys utlandsbaserade verksamhet. Statskontorets uppföljning visar att uppdraget för utlandsverksamheten inte är preciserat och inte anger vad som ska prioriteras eller hur viktningen mellan den omvärldsbevakande och främjande verksamheten ska se ut. I rapporten konstateras även att det är oklart vilka resultat verksamheten når.

I uppdraget har ingått att beskriva berörda avnämares nyttjande av verksamheten. Av Statskontorets uppföljning framgår att Tillväxtanalys analysuppdrag ökade i antal år 2011. Statskontoret kan emellertid konstatera att underlagen i vissa fall har ansetts sakna koppling till den svenska policyprocessen och även ha svag policyrelevans inom vissa politikområden. Utlandsverksamheten anses generellt fylla en viktig funktion inom ramen för myndigheternas internationella forsknings- och innovationssamarbeten.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Statens psykiatrisatsning 2007-2011 - delrapport

## Utredning

### Rapportnummer

2012:4

### Publiceringsdatum

2012-01-31

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201204.pdf?v=8da05a44c58a600)

Statskontoret har fått i uppdrag av regeringen att utvärdera den psykiatrisatsning som regeringen initierat för åren 2007–2011. Uppdraget ska delredovisas den 31 januari 2012 och slutredovisas den 15 september 2012.

Från 2007 till och med 2011 har regeringen avsatt ca 3,6 miljarder kronor till olika insatser för att förbättra vården, vardagen och valfriheten för personer med psykisk funktionsnedsättning. Totalt rör det sig om närmare 40 insatser som Statskontoret följt upp och redovisar i denna delrapport.

Statskontorets delrapport visar att:

* De insatser som genomförs ligger inom ramen för de övergripande mål som regeringen satt upp för psykiatrisatsningen.
* Projekten i psykiatrisatsningen når resultat i form av t.ex. genomförda utbildningar, sysselsättningsplatser för personer med psykiska funktionsnedsättningar och informationskampanjer.
* De medel som avsatts för projekten har inte använts fullt ut. Många projekt har dragits med förseningar och i vissa fall begränsade resultat. Det beror bl.a. på att det varit svårt att få deltagare till olika personalutbildningar och att utbudet av sysselsättningsplatser varit begränsat.

I den fortsatta utvärderingen av psykiatrisatsningen ska Statskontoret analysera om insatsernas resultat bidragit till att målen för psykiatrisatsningen nås. Målen för psykiatrisatsningen är att personer med psykisk funktionsnedsättning ska ha tillgång till en god och kunskapsbaserad vård när och där de behöver den. Utbudet av arbete, sysselsättning och boendeformer ska vara anpassat till de behov som personer med psykisk funktionsnedsättning har. Personer med psykisk funktionsnedsättning ska ges möjlighet att välja och ha inflytande över utformningen av de vård-, rehabiliterings-, och stödinsatser som de tar del av.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Smittskyddsinstitutets uppföljning av anslag 2:7 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar

## Utredning

### Rapportnummer

2012:18

### Publiceringsdatum

2012-05-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201218.pdf?v=8da05a46b573800)

Statskontoret har på regeringens uppdrag kartlagt och analyserat Smittskyddsinstitutets (SMI) uppföljning av anslag 2:7 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar.

Statskontoret bedömer att SMI:s uppföljning i huvudsak uppfyller regeringens krav. Kartläggningen och analysen har dock visat att det finns delar i uppföljningen som kan utvecklas för att stärka uppföljningen ytterligare.

I rapporten föreslås bland annat att SMI utvecklar sina rutiner för utvärderingar, revisioner och sammanställning av information. SMI bör också ställa tydligare krav på landsting och kommuner i landstingens och kommunernas egna uppföljningar av anslagets medel. Statskontoret föreslår vidare att det underlag SMI tar fram till regeringen bör kompletteras med en tydligare redovisning av det samlade resultatet från olika projekt och insatser samt en tydligare information av hur bidraget har använts. Statskontoret anser också att de krav som regeringen ställer på uppföljningen och underlaget bör förtydligas.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Statens psykiatrisatsning 2007–2011 – slutrapport

## Utredning

### Rapportnummer

2012:24

### Publiceringsdatum

2012-09-12

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201224.pdf?v=8da05a457abd180)

Statskontoret har fått i uppdrag av regeringen att utvärdera statens psykiatrisatsning 2007–2011. Staten har fördelat 3,6 miljarder kronor till 40 projekt som ska förbättra vården, vardagen och valfriheten för psykiskt funktionsnedsatta personer.

Statskontorets utvärdering visar att:

* Förutsättningarna för en mer kompetent vård och omsorg har förbättrats, bl.a. genom att 100 000 utbildningsplatser ordnats för personal.
* Möjligheterna att följa upp den psykiatriska vården har förbättrats, bl.a. genom nya kvalitetsregister och förbättrad inrapportering av data från vården.
* Psykiatrisatsningens olika sysselsättningsprojekt har medverkat till att det är fler utförare som erbjuder mer sysselsättning och att det är fler sysselsatta 2011 än vad det var 2007.

Statskontoret konstaterar även att det funnits brister i genomförandet av psykiatrisatsningen:

* Regeringen överdimensionerade psykiatrisatsningens första fas 2007–2011. Beroende på vilka antaganden som görs hade mellan 20 och 40 procent av de medel som regeringen anvisat till projekten inte använts vid utgången av 2011. Regeringen har i många fall underskattat svårigheterna att få igång verksamhet. Många projekt har varit försenade. Förseningarna har berott bl.a. på att det saknats sysselsättningsplatser och på konkurrens mellan olika utbildningar.

Uppemot 1,3 miljarder kronor av anvisade medel i psykiatrisatsningen hade antingen inte återrapporterats eller var fortfarande oförbrukade vid utgången av 2011. Statskontoret anser att kontrollen över medelsanvändningen varit svag.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Skolväsendets överklagandenämnd Organisering av en nämndmyndighet

## Utredning

### Rapportnummer

2012:36

### Publiceringsdatum

2012-11-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201236.pdf?v=8da05a465615700)

Skolväsendets överklagandenämnd är en domstolsliknande myndighet dit en elev eller vårdnadshavare kan överklaga vissa beslut inom förskoleklassen, grundskolan och gymnasieskolan med motsvarande skolformer samt vuxenutbildningen. Överklagandenämnden är en nämndmyndighet.

På regeringens uppdrag har Statskontoret sett över Skolväsendets överklagandenämnds organisation. I uppdraget har ingått att lämna förslag till en ändamålsenlig organisation av nämnden i syfte att tillförsäkra en rättssäker och effektiv ärendehantering.

Statskontoret har övervägt åtta olika alternativa organisationsmodeller för Skolväsendets överklagandenämnd. Vi har efter en sammanvägd bedömning funnit att det enda organisatoriska alternativet som vi bedömer helt uppfyller alla ställda krav är alternativet att tydliggöra kanslifunktionen vid Skolinspektionen. Med en kanslichef som är anställd i Skolinspektionen får inspektionen ett odelat ansvar för nämndens kanslifunktion och dess arbetsledning. Statskontorets förslag innebär att Överklagandenämndens självständighet och sakkunskap även i fortsättningen säkerställs.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre Uppföljning av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. Delrapport 3

## Uppföljning

### Rapportnummer

2012:35

### Publiceringsdatum

2012-11-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201235.pdf?v=8da05a45ed2df80)

Regeringen och Sveriges kommuner och landsting har ingått en överenskommelse om en sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Årets överenskommelse innebär att närmare 1,2 miljarder kronor avsätts, varav merparten kopplas till prestations- eller resultatbaserade mål. Medlen ska bland annat stimulera registrering i nationella kvalitetsregister samt minska olämplig läkemedelsförskrivning. Statskontoret har i uppdrag att följa upp och utvärdera överenskommelsen, dels genom årliga delrapporter, dels genom en samlad slutrapport år 2015. Detta är den tredje delrapporten i ordningen.

I årets rapport har Statskontoret genomfört en bred enkätstudie och 90 telefonintervjuer, för att få en fördjupad bild av hur registreringen i kvalitetsregister fortgår, vilka som är de största hindren och möjligheterna i arbetet, samt hur berörd personal på olika nivåer och inom olika delar av vården och omsorgen om äldre resonerar kring utmaningar, möjligheter och risker i arbetet. Rapporten innehåller också en analys av de prestations- och resultatbaserade indikatorer som används i överenskommelsen, samt förslag på hur arbetet kan utvecklas framöver.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Service i medborgarnas och företagens tjänst

## Utredning

### Rapportnummer

2012:13

### Publiceringsdatum

2012-04-13

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201213.pdf?v=8da05a448c51f00)

Statskontoret har på regeringens uppdrag tagit fram ett samlat underlag om myndigheternas service i samverkan. I rapporten analyseras hur myndigheter förser medborgare och företag med service och hur myndigheter samverkar kring servicegivandet. Av rapporten framgår att vi i dag vet ganska lite om behoven av myndighetsgemensam service. Med utgångspunkt i det vi känner till om medborgares och företags behov av service i samverkan diskuteras hur myndigheternas servicegivande kan utvecklas.

I rapporten pekar Statskontoret på att det finns ett behov att ta ett samlat grepp om myndigheternas servicegivande och att regeringen bör inrätta en servicedelegation. Vi menar också att det finns ett behov att formulera tydligare mål för myndigheternas servicegivande. Statskontoret anser att om samverkan kring servicegivande ska utvecklas måste också formerna för finansieringen förtydligas.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Rätt ersättning till rättsliga biträden En översyn av beräkningsmodellen för timkostnadsnormen

## Utredning

### Rapportnummer

2012:5

### Publiceringsdatum

2012-03-23

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201205.pdf?v=8da05a44662c500)

Privatpersoner har i vissa situationer rätt till ett rättsligt biträde som staten helt eller delvis finansierar. Under 2010 uppgick statens kostnader för detta stöd till cirka 1,5 miljarder kronor. Statskontoret har på uppdrag av regeringen utrett om den metod som används för att ersätta de rättsliga biträdena, den s.k. timkostnadsnormen, ska förändras.

Hittills har nivån på ersättningen utgått från en uppskattning av de kostnader rättsliga biträden har för sin verksamhet och antaganden om arbetstid och lön. Statskontoret anser att principerna för det sätt på vilket ersättningen anpassas till ökade löner och priser bör förändras. Sambandet mellan ersättningens nivå och de rättsliga biträdenas kostnader bör upphöra.

Statskontoret föreslår att den nuvarande nivån på ersättningen ska ligga fast, men att den årliga omräkningen fortsättningsvis ska kopplas till utvecklingen av löner och priser i samhället. Vidare föreslår Statskontoret att det vid omräkningen av ersättningen fortsättningsvis ska tas hänsyn till de möjligheter som bl.a. den tekniska utvecklingen innebär för att bedriva verksamheten mer kostnadseffektivt. Därför anser Statskontoret att ett produktivitetsavdrag bör göras enligt samma principer som gäller för myndigheter inom statsförvaltningen.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Sjukfrånvaron i staten 2011 - myndigheter och sektorer (PM)

## Uppföljning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2012-05-14

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/2012102.pdf?v=8da05a4511d5a00)

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Resultatindikatorer

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2012:41

### Publiceringsdatum

2012-11-21

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/43ca2828508b437dbdf5ef4a5298c65e/slutrapport-resultatindikatorer-esvnr-2012-41.pdf?v=8d24000e3716b60)

ESV fick i regleringsbrevet för 2012 i uppdrag att beskriva och analysera hur resultatindikatorer eller andra bedömningsgrunder kan användas för att följa upp regeringens politik inom olika områden.

ESV:s slutsats är att resultatindikatorer är ett viktigt komplement för resultatinformation i budgetarbetet. Indikatorer behövs för att kunna göra bedömningar, ytterst av resultat, i förhållande till mål och anslag. Med indikatorer kan både prestationer och effekter följas upp och analyseras. En uppföljning som är viktig för resultatanalysen i budgetprocessens bedömningar.

Senast uppdaterad: 2012-11-20
# Kostnader för arbetsmarknadsutbildning och yrkesvux - en jämförelse

## Utredning

### Rapportnummer

2012:28

### Publiceringsdatum

2012-10-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201228.pdf?v=8da05a466928400)

Statskontoret har på regeringens uppdrag gjort en fördjupad jämförelse mellan de faktiska utbildningskostnaderna för arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux). Jämförelsen avser utbildningar inom omvårdnad, el. svets samt yrkesförarutbildning med inriktning lastbil eller godstransport.

Statskontorets kartläggning visar att arbetsmarknadsutbildning är dyrare än yrkesvux. Omvårdnadsutbildning är 50 procent dyrare inom arbetsmarknadsutbildning än inom yrkesvux. Utbildningar inom el, svets och yrkesförare är ungefär dubbelt så dyra inom arbetsmarknadsutbildning än inom yrkesvux.

I uppdraget ingick även att analysera orsaker till eventuella skillnader i kostnader mellan arbetsmarknadsutbildning och yrkesvux. Enligt Statskontorets samlade bedömning kan skillnader i målgrupp och upphandlingsförfarande bidra till att förklara skillnaderna i kostnader mellan de två utbildningsformerna för samtliga fyra utbildningsinriktningar.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndighetsanalys av Myndigheten för yrkeshögskolan

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2012:29

### Publiceringsdatum

2012-10-22

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201229.pdf?v=8da05a45bd7ef00)

Statskontoret har på regeringens uppdrag genomfört en myndighetsanalys av Myndigheten för yrkeshögskolan. Myndighetens kärnuppgift är att ge tillstånd och bevilja bidrag till yrkeshögskoleutbildningar. Anslaget till yrkeshögskolan motsvarade år 2011 knappt 26 000 årsplatser. Myndigheten har under de två senaste åren beviljat medel till cirka 30 procent av de utbildningsanordnare som ansökt om att ingå i yrkeshögskolan.

Myndighetens arbete med att bedöma och prioritera mellan yrkeshögskoleutbildningar behöver bli tydligare. Myndigheten behöver också utveckla uppföljningen av verksamheten och resultaten. Vidare visar analysen att regeringen behöver utveckla sin styrning av Myndigheten för yrkeshögskolan.

En särskild fråga i regeringens uppdrag till Statskontoret är att belysa lämplighetsaspekter av att Myndigheten för yrkeshögskolan beviljar tillstånd att ingå i yrkeshögskolan och sedan utövar tillsyn över samma verksamhet. Statskontoret redovisar argument för och emot att hålla samman dessa uppgifter.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndighetsanalys av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2012:1

### Publiceringsdatum

2012-01-12

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201201.pdf?v=8da05a4482c8880)

Statskontoret har på regeringens uppdrag genomfört en myndighetsanalys av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Statskontoret har därtill granskat hur MSB hanterar anslaget 2:4 Krisberedskap och hur myndigheten har lyckats med att öka integrationen av beredskapen för nationella och internationella insatser.

Enligt Statskontoret är MSB på god väg att utveckla en verksamhet som svarar mot myndighetens komplexa uppdrag. Statskontoret konstaterar emellertid att den interna samordningen inom myndigheten fortsatt behöver utvecklas, inte minst för att bättre kunna tillgodose behoven hos myndighetens stora och diversifierade målgrupp. Statskontoret efterlyser också i högre utsträckning mätbara mål och en starkare koppling mellan mål och resultat i myndighetens redovisning. Som andra viktiga framtidfrågor för MSB framhåller Statskontoret bland annat att MSB behöver ägna mer uppmärksamhet åt civilt försvar framöver, samt att det är viktigt att säkra stabiliteten avseende finansiering och anslutningsgrad till Rakel-systemet.

Statskontoret konstaterar att det pågår ett utvecklingsarbete kring MSB:s hantering av anslag 2:4, men ser en fortsatt utveckling på området som angelägen. Statskontoret bedömer slutligen att integreringen av beredskapen för nationella och internationella insatser kommit så långt som man kan begära, men att en fortsatt integrering bör ske i ett vidare sammanhang där även MSB:s samordningsverksamhet ingår.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndighetsanalys av Kungliga biblioteket

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2012:3

### Publiceringsdatum

2012-01-20

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201203.pdf?v=8da05a44bc00f80)

Statskontoret har på regeringens uppdrag genomfört en myndighetsanalys Kungliga biblioteket (KB). Analysen visar att styrningen av KB:s verksamhet behöver förbättras.

För närvarande saknar KB konkreta och uppföljningsbara mål. KB har inte planerat och budgeterat långsiktigt för verksamheten. Myndigheten saknar också en tillräcklig ekonomisk uppföljning. I analysen framgår att det inte pågår någon löpande digitalisering med undantag för digitaliseringen av det audiovisuella materialet. Den digitalisering som görs av det tryckta materialet sker i liten skala och är i hög grad avhängig extern finansiering. Vidare har it-miljön allvarliga brister.

Under åren 2010 och 2011 har KB vidtagit flera åtgärder för att förbättra den interna samordningen och styrningen. Trots detta har KB inte lyckats få till stånd en effektiv styrning. I analysen lämnar Statskontoret flera förslag som vänder sig till KB och regeringen. Bland annat rekommenderar Statskontoret KB att se över sin organisation. Statskontoret föreslår också att KB:s uppdrag tydligare ska fokusera universitetens och högskolornas behov.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Miljöövervakning – kartläggning och analys

## Utredning

### Rapportnummer

2012:12

### Publiceringsdatum

2012-03-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201212.pdf?v=8da05a44f539680)

Statskontoret har gjort en övergripande kartläggning och analys av det svenska miljöövervakningssystemet och dess aktörer. I uppdraget från regeringen har även ingått att lämna förslag på hur miljöövervakningssystemet kan effektiviseras.

Miljöövervakningen syftar till att utveckla och följa upp miljökvalitetsmålen inom miljömålssystemet, ligga till grund för internationell rapportering samt förse forskningen med data för analyser. En slutsats i rapporten är att de uppgifter som tas fram inom miljöövervakningen inte är tillräckliga för uppföljningen av miljökvalitetsmålen. Kopplingen mellan miljöövervakningen och uppföljningen av miljökvalitetsmålen bör därför stärkas.

I rapporten lämnas förslag till hur miljöövervakningen kan effektiviseras, t.ex. genom ökad samordning och tillgänglighet. Rapporten innehåller även förslag rörande finansieringsalternativ inom ramen för miljöövervakningen.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Lagen om valfrihetssystem Hur påverkar den kostnader och effektivitet i kommunerna?

## Utredning

### Rapportnummer

2012:15

### Publiceringsdatum

2012-03-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201215.pdf?v=8da05a458dcfe80)

Lagen om valfrihetssystem (LOV) infördes 1 januari 2009. Lagen ska underlätta för kommuner att låta den enskilde välja leverantör som utför vissa tjänster inom vård och omsorgsområdet. Landsting och regioner är skyldiga att tillämpa lagen. Regeringen överväger att göra lagstiftningen obligatorisk även för kommuner men än så länge är det frivilligt för kommuner att tillämpa lagen. Hittills har de kommuner som valt att tillämpa LOV framför allt låtit hemtjänstens insatser omfattas av valfrihetssystemet.

Statskontoret har på regeringens uppdrag undersökt vilken betydelse LOV har för utvecklingen av kostnader och effektivitet i kommunernas verksamheter.

Statskontoret har i denna rapport funnit att kostnaderna ökar något mer i kommuner som infört LOV. De ökade kostnaderna kan förklaras av att LOV skapar mer administration. Samtidigt ökar LOV förutsättningarna för kommunerna att ha bättre kontroll över kostnadsutvecklingen. Brukarna är, enligt mätningar med index över kundnöjdhet, mer nöjda över tid med hemtjänsten i kommuner som tillämpar LOV än i övriga kommuner. Detta kan tolkas som att hemtjänstens kvalitet ökat i dessa kommuner. Det kan också vara ett uttryck för att brukarna uppskattar själva möjligheten att välja utförare.

Det tar några år innan man kan se tydligare effekter av LOV. Statskontoret menar därför att det finns skäl att avvakta utvecklingen och erfarenheterna av att tillämpa LOV innan ytterligare regleringar övervägs. Ytterligare ett skäl till att avvakta är att allt fler kommuner hittills ändå valt att tillämpa LOV, helt i linje med regeringens ambition.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Mark, bostadsbyggande och konkurrens En granskning av den kommunala markanvisningsprocessen

## Utredning

### Rapportnummer

2012:25

### Publiceringsdatum

2012-09-17

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201225.pdf?v=8da05a459759500)

Kommunens agerande vid anvisning av mark för bostadsbyggande är mycket viktigt för konkurrensen och byggherrarnas etableringsvilja. Statskontoret har granskat hur kommunerna anvisar mark och hur det påverkar konkurrensen och utbudet på marknaden för bostadsbyggande. Totalt har sexton kommuner undersökts. En fördjupad granskning har genomförts i Stockholm, Göteborg, Malmö, Uppsala, Linköping och Västerås. Det finns stora brister i processen för tilldelning av kommunal mark, bland annat brist på transparens, visar rapporten. Rapporten konstaterar att det finns outnyttjade möjligheter för kommunerna att förbättra bostadsbyggandet. Statskontoret föreslår därför att bostadsförsörjningslagen förtydligas med att det ska finnas en policy för markanvisningar i kommunernas riktlinjer för bostadsförsörjningen. Policyn ska klargöra kommunens spelregler för byggherrar genom bland annat tydliga och förutsägbara utvärderingskriterier som de bedöms efter.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Köpta relationer Om korruption i det kommunala Sverige

## Utredning

### Rapportnummer

2012:20

### Publiceringsdatum

2012-06-11

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201220.pdf?v=8da05a45aa6c200)

Statskontoret har på regeringens uppdrag tagit fram ett underlag för bedömning av förekomsten av korruption i kommuner och landsting. I uppdraget har ingått att ge en bild av rättspraxis, forskning och uppfattningen om förekomsten av korruption i kommuner och landsting samt kommun- och landstingsägda företag. Statskontoret har vidare undersökt kunskapsnivån om korruption, vilka interna riktlinjer som finns i den kommunala sektorn samt hur den kommunala revisionen arbetar mot korruption.

Statskontoret konstaterar att antalet anmälningar om korruption i den kommunala sektorn är oförändrat. Samtidigt har uppfattningen bland tjänstemän och förtroendevalda om att det förekommer korruption sedan år 2008 till i dag ökat. Fler säger också att de själva har utsatts för erbjudanden om otillbörliga erbjudanden. Denna medvetenhet leder dock i relativt liten utsträckning till att kommunerna och landstingen vidtar åtgärder mot riskerna för korruption. Statskontoret föreslår därför bland annat att regeringen ska säkerställa att den kommunala sektorn arbetar systematiskt mot korruption. Detta kan ske genom att regeringen sluter en överenskommelse med Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) om att fortsätta arbetet med ett nätverk mot korruption. Nätverket ska stödja kommunerna och landstingen i arbetet för att förebygga och bekämpa korruption. Statskontoret menar även att skyddet för personer som slår larm om oegentligheter, så kallade whistleblowers, bör förstärkas. Statskontoret föreslår också att SKL tar initiativet till att arbeta med en gemensam kommunal värdegrund, som kan motsvara den som finns i den statliga förvaltningen.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Jämförelser med internationella redovisningsstandarder m.m.

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2012:40

### Publiceringsdatum

2012-12-12

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/bd22eadf7e9b408a85d594f6cb6b1dfa/2012-40-jmfr-med-inter-redovis-standard.pdf?v=8d24000e48c2a30)

I rapporten har ESV jämfört de statliga redovisningsreglerna med internationella redovisningsstandarder (IPSAS), ESV har jämfört årsredovisningen för staten med motsvarande redovisningar i sju olika länder och ESV har utrett förutsättningarna och lämpligheten av att värdera tillgångarna i årsredovisningen för staten enligt de principer som används i nationalräkenskaperna.

Senast uppdaterad: 2012-12-12
# Huvudmannaskapsförändringar och skatteväxlingar i utjämningssystemet (PM)

## Uppföljning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2012-03-22

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/2012100.pdf?v=8da05a4537fb400)

Statskontoret har i sin instruktion givits i uppdrag att följa upp systemet för kommunalekonomisk utjämning. Inom ramen för detta uppdrag har ett projekt genomförts med syfte att beskriva hur huvudmannaskapsförändringar beaktas inom det kommunalekonomiska utjämningssystemet.

En huvudmannaskapsförändring är när ansvaret för en verksamhet överförs från en huvudman till en annan, exempelvis från landsting till kommuner. En huvudmannaskapsförändring innebär också att kostnader för verksamheten överförs mellan huvudmännen. Detta regleras ekonomiskt vanligtvis genom en skatteväxling, vilket innebär att mottagande och överlämnande part i samförstånd höjer respektive sänker skattesatsen lika mycket.

Huvudmannaskapsförändringar och skatteväxlingar påverkar flera delar av utjämningssystemet direkt eller indirekt. Dessa delar är inkomstutjämningen, regleringsposten och kostnadsutjämningen.

Kommuner i län som skatteväxlat mer än riksgenomsnittet får ett större tillskott/mindre avgift i inkomstutjämningen, medan länets landsting får motsvarande lägre bidrag/högre avgift. Skatteväxlingen ska vara ett nollsummespel inom länet – om en verksamhet överförs från ett landsting till kommunerna så minskar bidraget till landstinget med lika mycket som det till kommunerna höjs.

Skatteväxlingar används i inkomstutjämningen som mått på uppgiftsfördelning. I promemorian prövar Statskontoret att i den länsvisa skattesatsen endast inkludera frivilliga skatväxlingar, vilket är kollektivtrafik och hemsjukvård. I promemorian framgår att detta alternativ mått på uppgiftsfördelning skulle medföra omfördelningseffekter, då den länsvisa skattesatsen skulle förändras. Statskontoret anser sammantaget att det alternativa måttet har en högre validitet än det nuvarande sättet att mäta uppgiftsfördelningen mellan kommuner och landsting i respektive län.

Även kostnadsutjämningen kan påverkas av huvudmannaskapsförändringar. Omfördelningseffekten beror på hur den berörda kostnadsutjämningsmodellen är uppbyggd. Statskontoret beskriver i promemorian hur kostnadsutjämningen påverkas av ändrat huvudmannaskap för kollektivtrafiken och hemsjukvården. Effekten skiljer sig åt beroende på att modellerna i kostnadsutjämningen är uppbyggda på olika sätt.

Statskontoret konstaterar bland annat att kostnadsutjämningen har svårt att ta hänsyn till att huvudmannaskapet för vissa verksamheter skiljer sig åt. Det medför att vissa kommuner och landsting får ett bidrag eller betalar en avgift för verksamheter som de inte är huvudmän för. Statskontoret menar att riksdagen bör göra ett ställningstagande kring hur de skilda huvudmannaskapen ska beaktas i kostnadsutjämningen.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Generella beställningsbemyndigandet i anslagsförordningen

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2012:34

### Publiceringsdatum

2012-06-01

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/dc70e334529842399020971495345f07/generella-bestallningsbemyndigandet-i-anslagsforordningen.pdf?v=8d24000cc710d80)

ESV har fått i uppdrag att utreda vilka åtaganden som myndigheter kan göra med stöd av det generella bemyndigandet i 17 § tredje stycket anslagsförordningen och om det finns ett behov av att begränsa bemyndigandet.

ESV har kommit fram till att det generella bemyndigandet i verkets föreskrifter och allmänna råd behöver uttryckas mer heltäckande. De bestämmelser som reglerar åtaganden och vissa grundläggande principer behöver även förtydligas.

I rapporten har ESV tagit fram förslag till ändringar av föreskrifter och allmänna råd i anslagsförordningen, kapitalförsörjningsförordningen och donationsförordningen. Utgångspunkten är att ändringarna kommer att skickas ut i en konsekvensutredning hösten 2012 och träder i kraft från och med den 1 januari 2013.

## Kontakt

![Curt Johansson](/contentassets/8f7d6960ccea416fbb620561352338fc/curt.jpg?v=8d52a9cfe19ed50)

* Expert redovisning och finansiering
* Curt Johansson
* [curt.johansson@statskontoret.se](mailto:curt.johansson@statskontoret.se)
* [08-690 43 74](tel:+4686904374)

Senast uppdaterad: 2012-06-01
# Hälso- och sjukvårdsmodellen för landsting (PM)

## Uppföljning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2012-11-22

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/2012103.pdf?v=8da05a464302a00)

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Evidensbaserad praktik inom socialtjänsten. Uppföljning av överenskommelsen mellan regeringen och SKL – delrapport 2

## Uppföljning

### Rapportnummer

2012:34

### Publiceringsdatum

2012-11-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201234.pdf?v=8da05a461353980)

Staten, genom regeringen, och Sveriges kommuner och landsting har ingått en överenskommelse om stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom socialtjänstens område. Den syftar till att brukarna av socialtjänsten ska få del av insatser som bygger på bästa tillgängliga kunskap. Målet ska uppnås genom kunskapsutveckling och systematisk kunskapsanvändning inom hela socialtjänsten, med stöd från nationell och regional nivå.

I denna andra delrapport analyserar vi och drar slutsatser om genomförandet av överenskommelsen om evidensbaserad praktik i socialtjänsten. Slutsatserna gäller främst 2012 och förslagen ska utgöra ett underlag inför 2013 års överenskommelse.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Gemensam skrivelse Samverkansuppdraget om utveckling av metoder för och redovisning av resultatet av arbetet mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen

## Utredning

### Rapportnummer

2012:6

### Publiceringsdatum

2012-02-22

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/89b04e2e4a1349b79fa4b7bba81b1853/gemensam-skrivelse-samverkansuppdraget.pdf?v=8d24000c1bda470)

### Kompletterande filer

* [Mall för beräkning och dokumentation av kostnadseffektivitet](/contentassets/89b04e2e4a1349b79fa4b7bba81b1853/mall-for-berakning-och-dokumentation-av-kostnadseffektivitet.xls?v=8d24000c1c93d30 "Mall f&#246;r ber&#228;kning och dokumentation av kostnadseffektivitet")

Samverkansuppdraget är ett treårigt uppdrag som innebär att elva myndigheter tillsammans med kommuner och arbetslöshetskassor har samverkat kring ett antal områden för att utveckla metoder för och redovisning av resultatet av arbetet mot felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen.

En gemensam skrivelse har lämnats till regeringen senast den 22 februari 2010, 2011 och 2012 avseende riskanalyser, statistik, indikatorer kostnadseffektivitet, omfattningsstudier, informationsinsatser, elektroniskt informationsutbyte och underrättelseskyldighet.

I skrivelsen finns förslag till hur samverkan på ett systematiskt sätt kan fortsätta och instituationliseras. Regel- och organisationsförändringar har identifierats som kan bidra till minskade felaktiga utbetalningar samt underlätta kontroll och återkrav.

## Kontakt

![Patrick Freedman](/contentassets/b0adb63093b849ca88c4c6fd5134ed1b/patrick.jpg?v=8db449e7d412500)

* Utredare
* Patrick Freedman
* [patrick.freedman@statskontoret.se](mailto:patrick.freedman@statskontoret.se)
* [08-690 44 29](tel:+4686904429)

Senast uppdaterad: 2012-02-22
# Forskning med fokus på transporter – en väg till måluppfyllelse?

## Utredning

### Rapportnummer

2012:31

### Publiceringsdatum

2012-11-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201231.pdf?v=8da05a458446800)

Varje år fördelas cirka 1,6 miljarder kronor till behovsmotiverad transportforskning. På uppdrag av regeringen har Statskontoret sammanställt och analyserat hur åtta myndigheter på transportområdet arbetar med denna typ av forskningsverksamhet. I rapporten redovisas hur forskningen bidrar till måluppfyllelse och Statskontoret lämnar förslag på styrning av transportforskningen baserad på de erfarenheter myndigheten har på andra områden.

I rapporten pekar Statskontoret på att långsiktigheten i myndigheternas satsningar på transportforskning ökat under den senaste tioårsperioden. Det är också tydligt att forskning bedrivs inom de olika delarna av det transportpolitiska målet.

Statskontoret menar att den behovsmotiverade forskningen bör styras mer strategiskt. Forskningen bör återkommande, samlat och systematiskt redovisas relaterat till de transportpolitiska målen. Regeringen bör också tydliggöra kraven på att myndigheterna på transportområdet ska samverka med varandra. Resultaten av den forskning som bedrivs i dag bör spridas mer systematiskt.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# För säkerhets skull Om myndigheters arbete mot hot och våld riktat mot deras anställda

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 16

### Publiceringsdatum

2012-10-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/om-offentlig-sektor-16_sakerhet.pdf?v=8da05a464302a00)

Myndigheternas arbete med att förebygga och hantera hot, våld och andra riskfaktorer syftar till att skapa en god arbetsmiljö för de anställda. Ytterst är det också en fråga om demokrati och rättssäkerhet.

Syftet med denna studie är att ge en fördjupad bild av myndigheternas arbete mot hot och våld. Det är åtta myndigheter som studeras närmare. I studien gör Statskontoret ett antal iakttagelser som vi menar är viktiga att uppmärksamma när hot och våld som riktas mot statsanställda ska förebyggas och hanteras. Statskontoret identifierar intressanta exempel på enskilda insatser och verksamheter för att förebygga och hantera hot och våld. Vi framhåller särskilt betydelsen av ett fortsatt aktivt arbete mot hot och våld och vi lämnar även några förslag på hur detta skulle kunna göras. I rapporten görs också en övergripande beskrivning och analys av förekomsten av hot och våld som riktas mot statsanställda.

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# En tolkningsfråga. Om auktorisation och åtgärder för fler och bättre tolkar

## Utredning

### Rapportnummer

2012:2

### Publiceringsdatum

2012-01-16

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201202.pdf?v=8da05a44a8ee280)

På regeringens uppdrag har Statskontoret analyserat två frågor på tolkområdet. Den ena gäller ansvarsfördelningen och organisationen för att auktorisera tolkar. Den andra delen av uppdraget handlar om tillgången på tolkar med formell kompetens.

Statskontoret har inte identifierat några särskilda problem eller tydliga nackdelar med den nuvarande ansvarsfördelningen och organisationen för att auktorisera tolkar, och ser inga skäl att ändra den.

För närvarande saknar merparten av tolkarna auktorisation, och har inte gått igenom den sammanhållna grundutbildningen av tolkar. I rapporten analyserar Statskontoret en rad åtgärder för att öka antalet utbildade och auktoriserade tolkar. Den åtgärd som på kort sikt kan få störst effekt är att behålla och utveckla möjligheten att validera och få intyg på sin kompetens.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# En ny modell för Migrationsverkets förordnanden av offentliga biträden

## Utredning

### Rapportnummer

2012:30

### Publiceringsdatum

2012-10-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201230.pdf?v=8da05a464c8c080)

Statskontoret har på regeringens uppdrag utvärderat Migrationsverkets hantering av frågor som avser förordnande av offentliga biträden i migrationsärenden.

Statskontoret konstaterar i rapporten att trots det utvecklingsarbete som Migrationsverket har bedrivit kvarstår allvarliga brister i hanteringen, främst vad gäller lämplighetsbedömningen. En gemensam nämnare för flertalet av de brister som Statskontoret har identifierat är att de erfarenheter och den kunskap som finns i organisationen inte systematiskt samlas in och sprids. En följd av detta är att lämplighetsbedömningar och biträdesförordnanden inte genomförs på ett enhetligt sätt, vilket riskerar att leda till att olämpliga biträden kan komma att förordnas.

För att komma till rätta med bristerna föreslår Statskontoret att Rättshjälpsmyndigheten får i uppdrag att utföra den grundläggande lämplighetsbedömningen av de offentliga biträden som inte är advokater eller biträdande jurister.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# En omreglerad apoteksmarknad - delrapport 2

## Utredning

### Rapportnummer

2012:19

### Publiceringsdatum

2012-06-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201219.pdf?v=8da05a463979380)

Regeringen gav i juni 2010 Statskontoret i uppdrag att utvärdera och följa upp apoteksomregleringen utifrån målen med reformen. Enligt uppdraget bör Statskontoret också belysa om utformningen av omregleringen har fungerat tillfredsställande.

Regeringen har angivit fem övergripande mål för omregleringen:

* Ökad tillgänglighet till läkemedel
* Bättre service och tjänsteutbud
* Låga läkemedelskostnader
* Bibehållen kompetens och säkerhet i läkemedelsförsörjningen
* Tillvarata apotekens bidrag till en förbättrad läkemedelsanvändning

I en första delrapport i april 2011 bröt Statskontoret ned målen i ett antal indikatorer som ligger till grund för utvärderingen. I denna andra delrapport redovisar Statskontoret delresultat och iakttagelser kring indikatorerna. Delrapporten visar på blandade resultat. För samtliga fem mål finns det indikationer som pekar i såväl positiv som negativ riktning.

I slutredovisningen av uppdraget i juni 2013 kommer Statskontoret att göra en samlad bedömning av i vilken utsträckning målen för apoteksomregleringen har uppnåtts. Statskontoret kommer då även lämna sådana förslag och rekommendationer som följer av utvärderingen.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Etableringen av nyanlända En uppföljning av myndigheternas genomförande av etableringsreformen

## Uppföljning

### Rapportnummer

2012:22

### Publiceringsdatum

2012-06-13

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2012/201222.pdf?v=8da05a4609ca300)

Etableringsreformen trädde i kraft i december 2010. Därmed övertog staten det samlade ansvaret från kommunerna att underlätta nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Statskontoret har på uppdrag av regeringen följt genomförandet av etableringsreformen och analyserat hur väl myndigheterna samverkar och samordnar sina verksamheter för att uppnå en effektiv etableringsprocess.

Statskontorets övergripande bedömning är i denna slutrapport att berörda aktörer behöver förstärka samordningen av sina verksamheter. Många nyanlända får inte en etableringsplan inom den tid som regeringen har bestämt. Därtill är inte aktiviteterna tillräckligt anpassade till de nyanländas förutsättningar och behov. Statskontoret bedömer att arbetsmarknadsperspektivet visserligen har förstärkts, men att förväntningarna på etableringsreformen endast har uppfyllts till viss del.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Ekonomistyrningsverkets årliga rapport 2012 om den statliga internrevisionen

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2012:1

### Publiceringsdatum

2012-04-04

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/dc2effdd3d6645c2877545ff2fdfa756/2012-1-ekonomistyrningsverkets-arliga-rapport-2012-om-den-statliga-internrevisionen.pdf?v=8d24000c9825200)

Som en del i ESV:s uppgift att samordna internrevisionen i staten ingår att lämna en årlig rapport till regeringen. Detta är sjätte året som rapporten lämnas.

I rapporten analyserar och bedömer ESV statusen på internrevisionen och redovisar vilka åtgärder som ESV har vidtagit eller planerar att vidta för att säkerställa att den statliga internrevisionen utmärks av hög professionalism och kvalitet.

Den årliga rapporten bygger på, och redogör för resultatet av, de enkätsvar som de 66 myndigheterna med internrevision har lämnat för 2011.

Senast uppdaterad: 2012-04-04
# Prestationer, volymer och kostnader

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2012:27

### Publiceringsdatum

2012-05-23

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/1bb9a54157144dfaa550d84224800b1b/2012-27-rapport-regeringsuppdrag-om-resultatredovisning.pdf?v=8d24000cbe52130)

Rapporten är en utvärdering av reglerna för resultatredovisningen i myndigheternas årsredovisningar, enligt uppdrag i regleringsbrevet till ESV. Utvärderingen bygger på en genomgång av myndigeternas årsredovisningar och samtal med företrädare för myndigheter, Regeringskansliet och Riksrevisionen.

ESV:s övergripande slutsats är att reglerna för resultatredovisningen bör stå kvar oförändrade. Reglerna behöver bara tolkas inom den ram som ESV rekommenderar.

## Kontakt

![Kenneth Eliasson](/contentassets/5e6c8d48755e459299af7ee7e82d2939/kenneth.jpg?v=8d52a9dbe3994f0)

* Utredare
* Kenneth Eliasson
* [kenneth.eliasson@statskontoret.se](mailto:kenneth.eliasson@statskontoret.se)
* [08-690 43 44](tel:+4686904344)

Senast uppdaterad: 2012-05-23