Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Statens fastighetsverks arbete med en god förvaltningskultur

Statskontoret har analyserat Statens fastighetsverks arbete med en god förvaltningskultur. Statskontorets analys visar att det korruptionsförebyggande arbetet inom Statens fastighetsverk (SFV) har haft betydande brister. Brister som behöver hanteras i det fortsatta arbetet med att skapa en god förvaltningskultur i myndigheten. Statskontorets analys visar också att det i dag finns en stor mottaglighet för att stärka förvaltningskulturen inom SFV. Myndigheten har också påbörjat ett förändringsarbete.

## Utredning

### Rapportnummer

2017:12

### Publiceringsdatum

2017-09-29

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/statens-fastighetsverks-arbete-med-en-god-forvaltningskultur/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201712.pdf?v=8d99add2d69e380)

Till stöd för SFV:s förändringsarbete lämnar Statskontoret ett antal åtgärdsförslag. Bland annat föreslår Statskontoret åtgärder för att stärka ledarskapet och för att ge medarbetarna ett starkt inflytande över förändringsarbetet.

Statskontoret understryker dock att SFV själva måste ta fram en samlad strategi för arbetet med en god förvaltningskultur, där myndigheten säkerställer att de åtgärder som bedöms vara viktigast ges företräde

Senast uppdaterad: 2021-11-15
# Sjukfrånvaron i staten år 2016 Myndigheter och sektorer

Trenden med ökad sjukfrånvaro i staten håller i sig för femte året i rad, visar Statskontorets sammanställning av sjukfrånvarostatistik. Långtidsfrånvarons andel av den totala sjukfrånvaron har också fortsatt ökat.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2017-05-09

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/sjukfranvaron-i-staten-ar-2016--myndigheter-och-sektorer/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/2017102.pdf?v=8d9a5bfef31f100)

I de statliga myndigheterna uppgick sjukfrånvaron till 4,1 procent av den tillgängliga arbetstiden år 2016. Det är en ökning med 0,2 procentenheter jämfört med föregående år och 1,1 procentenheter jämfört med år 2012.

Sjukfrånvaro på mer än 60 dagar, så kallad långtidsfrånvaro, har ökat markant som andel av den totala sjukfrånvaron, till 54,8 procent för år 2016 jämfört med 2013 då den utgjorde 43,2 procent.

Sjukfrånvaron för kvinnor ökade med 0,2 procentenheter under fjolåret och uppgick till 5,5 procent. Männens sjukfrånvaro har ökat med 0,2 procentenheter under samma period och uppgick till 2,7 procent.

Fördelat på åldersgrupper är ökningen störst i den mellersta gruppen, med anställda som är 30 till 49 år, där sjukfrånvaron ökade med 0,3 procentenheter. I de övriga grupperna, för de som är yngre än 30 respektive äldre än 50, ökade sjukfrånvaron med 0,2 procentenheter.

Statskontorets sammanställning och jämförelser av sjukfrånvarostatistik bygger på redovisade uppgifter från 199 myndigheter enligt deras årsredovisningar för år 2016.

Senast uppdaterad: 2021-11-10
# Analys av Arbetsförmedlingens interna styrning och utvecklingsarbete

Statskontoret har analyserat Arbetsförmedlingens styrning och uppföljning samt bedömt myndighetens pågående utvecklingsarbete. Statskontoret drar i denna rapport slutsatsen att Arbetsförmedlingens styrning och uppföljning utvecklas åt rätt håll, men att det finns betydande kvarstående förbättringsbehov.

## Utredning

### Rapportnummer

2016:5

### Publiceringsdatum

2016-02-29

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2016/201605.pdf?v=8da05a496da2280)

Arbets­förmedlingen behöver bland annat införa en sammanhållen styr­modell som visar hur de olika delarna i styrningen hänger ihop och stärka sitt arbete med kompetensutveckling och kunskapsstöd till medarbetarna. Det är också viktigt att Arbetsförmedlingen förbättrar uppföljningen av verksamheten.

Statskontoret bedömer också att Arbetsförmedlingens pågående utvecklingsarbete har en relevant inriktning och är väl förankrat inom myndigheten. Utveck­lingsarbetet är dock omfattande och Statskontoret ser vissa risker när det gäller Arbetsförmedlingens förmåga att genomföra alla delar enligt tidsplan.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Redovisning av uppgiften att främja och samordna arbetet för en god förvaltningskultur

Från 1 januari 2017 har Statskontoret i uppdrag att främja och samordna arbetet för en god förvaltningskultur i staten.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2017-06-01

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/redovisning-av-uppgiften-att-framja-och-samordna-arbetet-for-en-god-forvaltningskultur/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/2017104.pdf?v=8d99a27647dbd80)

Fokus i arbetet är ledarskapets betydelse och rollen som statsanställd. Statskontoret överlämnar i dag en redovisning om den övergripande inriktningen för pågående och planerade aktiviteter inom ramen för myndighetens uppgift.

Senast uppdaterad: 2021-11-17
# Myndighetsanalys av Statens Skolinspektion

Statskontoret har analyserat verksamheten vid Statens Skolinspektion (Skolinspektionen). Skolinspektionen granskar skolor och bedömer ansökningar om att bedriva fristående skola.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2017:3

### Publiceringsdatum

2017-02-24

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/myndighetsanalys-av-statens-skolinspektion/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201703.pdf?v=8d999f525367900)

Statskontoret bedömer att Skolinspektionen fullgör sitt uppdrag och att verksamheten är välfungerande. Statskontoret kan dock konstatera att det finns delvis motstridiga förväntningar på myndigheten. Regeringen bör därför förtydliga sina förväntningar på inspektionsverksamheten.

Antalet anmälningar om skolsituationen för enskilda elever ökar, och Statskontoret rekommenderar därför att regeringen och Skolinspektionen följer denna utveckling. Statskontoret bedömer att Skolinspektionen behöver förbättra sin kunskapsåterföring till skolor och huvudmän. Myndigheten bör även skapa ett större utbyte mellan de regionala avdelningarna och se över sin kompetensförsörjning.

Senast uppdaterad: 2021-11-09
# Ny finansieringsmodell för grunddatautbyte mellan statliga myndigheter samt kommuner och landsting

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2017:54

### Publiceringsdatum

2017-05-31

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/aea8c4e150a94ace8ce12b68b03d1c6a/rapport---ny-finansieringsmodell-for-grunddatautbyte-mellan-statliga-myndigheter-samt-kommuner-och-landsting.pdf?v=8d6603a2a840a50)

I rapporten visar Ekonomistyrningsverket (ESV) regeringsuppdraget om utbyte av grunddata mellan statliga mynidgheter samt kommuner och landsting. Uppdraget syftar till att genom justerad finansiell styrning förbättra förutsättningarna att effektivt nyttja grunddata inom offentlig sektor.

## Kontakt

![Victoria Nüth](/contentassets/b2292313b5964624a2c501c125e7f618/victoria.jpg?v=8db449de07e8780)

* Utredare
* Victoria Nüth
* [victoria.nuth@statskontoret.se](mailto:victoria.nuth@statskontoret.se)
* [08-690 43 12](tel:+4686904312)

Senast uppdaterad: 2017-05-31
# Redovisning över den statliga internrevisionen och myndigheternas interna styrning och kontroll 2017 Internrevision och intern styrning och kontroll under 2016

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2017:14

### Publiceringsdatum

2017-04-03

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/c244ac6cc8ac43e3b0c32993acb2a726/2017-14-den-statliga-internrevisionen-och-myndigheternas-interna-styrning-och-kontroll-2017.pdf?v=8d66042e5b18bb0)

Ekonomistyrningsverket lämnar årligen en rapport om den statliga internrevisionen och myndigheternas interna styrning och kontroll till regeringen. Den redovisning som lämnas avser 2016. Den generella bilden ESV har är att internrevisionen fungerar väl och att myndigheterna tillämpar bestämmelserna om statlig internrevision och intern styrning och kontroll i mycket hög utsträckning.

Senast uppdaterad: 2017-04-03
# Pilotprojekt om ramverk för it-kostnader (TBM)

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2017:63

### Publiceringsdatum

2017-08-31

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/7d1d6d9a9757452f957d5239c4b65508/esv-2017-64-delrapport-pilotprojekt-om-ramverk-for-it-kostnader-tbm.pdf?v=8d6603f7c7b5ed0)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har i ett regeringsuppdrag tillsammans med ett antal myndigheter undersökt möjligheten att använda ett gemensamt ramverk, för att bland annat kunna göra jämförelser av it-kostnader. Projektet påbörjades hösten 2016. Införande av ramverket Technology Business Management (TBM) och upphandlat it-stöd (Apptio) pågår fortfarande som ett pilotprojekt när denna delrapport publiceras.

Syftet med pilotprojektet har varit att utreda om ett gemensamt öppet ramverk för it-kostnader kan införas, användas och tillgodogöras inom pilotmyndigheterna. I delrapporten beskriver ESV det valda ramverket, projektets genomförande och erfarenheter i arbetet.

ESV konstaterar i rapporten att det är för tidigt att dra slutsatser om kostnad/nytta eftersom bara grunder är införda. Vi konstaterar dock att ramverket är bra, åtminstone för myndigheter med större it-verksamhet. It-stödet är dock komplext och kostsamt i förhållande till nytta för mindre myndigheter.

I arbetet har behov att se över hur redovisning görs av it-kostnader för myndigheter och en lärdom är att it-säkerhetskrav i vissa myndigheter kan begränsa nyttan. Införande och utvärdering av ramverk behöver fullföljas innan ESV kan ta ställning att rekommendera ett breddinförande i staten idag.

I rapporten lämnar ESV följande förslag till fortsatt arbete:

* Fördjupa bedömningen av nyttor och kostnader.
* Fördjupa analysen ur ett it-säkerhetsperspektiv.
* Utforma anskaffningsstrategi för it-stöd.
* Utreda hur den statliga redovisningen av it-kostnader kan förbättras.
* Bygg upp kompetens om TBM-ramverket i statsförvaltningen.

Avslutningsvis föreslår ESV i rapporten att slutredovisningen av pilotprojektet senareläggs till den 15 mars 2018.

Senast uppdaterad: 2017-08-31
# Pilot för standardiserat informationsuttag ur administrativa system

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2017:1

### Publiceringsdatum

2017-01-20

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/f557836164f742c4b8dc5ae5fb2156b5/2017-1-pilot-for-standardiserat-informationsuttag-ur-administrativa-system.pdf?v=8d6603f61f29d80)

Myndigheterna kan spara tid och pengar genom en enklare överföring av standardiserad information. Syftet med det egeninitierade utvecklingsprojekt som Ekonomistyrningsverket (ESV) genomförde under hösten 2016 var att testa en standardiserad överföring av detaljinformation från två myndigheters ekonomisystem, Agresso respektive Raindance, till Riksrevisionen. Vi valde att använda XBRL som är en XML-baserad formatstandard för lagring, överföring och presentation av ekonomisk information.

Senast uppdaterad: 2017-01-20
# Ombildningen till en sammanhållen polismyndighet Delrapport 2 – om den nya organisationens genomslag

Den 1 januari 2015 ombildades Rikspolisstyrelsen, de 21 länspolismyndigheterna och Statens kriminaltekniska laboratorium till en sammanhållen myndighet, Polismyndigheten. Det över­gripande målet med reformen är att ska skapa förutsättningar för ett förbättrat verksamhets­resultat och en högre kvalitet i polisens arbete.

## Utredning

### Rapportnummer

2017:10

### Publiceringsdatum

2017-09-28

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/ombildningen-till-en-sammanhallen-polismyndighet.-delrapport-2--om-den-nya-organisationens-genomslag/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201710.pdf?v=8d99ad08d0dc200)

Statskontoret har fått regeringens uppdrag att utvärdera ombildningen. Uppdraget ska slutredovisas den 1 oktober 2018. Detta är den andra delrapporten.

I rapporten ligger tyngdpunkten på vilket genomslag den nya organisationen har fått och hur Polismyndigheten utnyttjar möjligheterna till tydlig ledning och styrning. Det är ännu för tidigt att bedöma reformens effekter för polisens verksamhet.

Statskontorets sammanfattande bedömning i denna delrapport är att utvecklingen i vissa avseenden har varit positiv sedan 2016, men att Polismyndigheten även står inför flera utmaningar. För att på sikt nå målen för reformen behöver Polismyndigheten bland annat utveckla styrningen, ytterligare förbättra förutsättningarna för det lokala arbetet och få full utväxling av de åtgärder som genomförs inom utredningsverksamheten.

Senast uppdaterad: 2021-11-12
# Nyckeltal i statens lokalförsörjning

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2017:49

### Publiceringsdatum

2017-04-27

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/17bc0cc7cc97440789cae2873526b244/esv-2017-49-nyckeltal-i-statens-lokalforsorjning.pdf?v=8d6603ed867e430)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har fått regeringens uppdrag att utveckla nyckeltal inom den statliga lokalförsörjningen och redovisa vilka åtgärder som behöver göras för att ta fram nyckeltalen. I rapporten Nyckeltal i statens lokalförsörjning lämnar vi förslag på vilka nyckeltal som bör tas fram. De nyckeltal som tas fram är area per förvärvsarbetande, hyra per förvärvsarbetande och hyra per kvadratmeter.

Senast uppdaterad: 2017-04-27
# Underlag till statens finansiella sparande 2017 – kvartal 3

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2017:67

### Publiceringsdatum

2017-11-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/ce0bf33e5ba141c597fe648403e18c1f/esv-2017-67-ufs.pdf?v=8d6604813498140)

### Kompletterande filer

* [Tabeller](/analys-och-statistik/utfall/underlag-till-statens-finansiella-sparande/tabeller/)

Resultatet av den preliminära beräkningen tredje kvartalet 2017 visar ett positivt finansiellt sparande på 26 miljarder kronor. Jämfört med tredje kvartalet föregående år förbättrades det finansiella sparandet med 3 miljarder kronor. Inkomsterna ökade med knappt 10 miljarder kronor medan utgifterna ökade med 6 miljarder kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2017-11-16
# Myndigheternas arbete med psykologiskt försvar

Statskontoret har kartlagt statliga myndigheters verksamheter som kan vara en del i ett modernt psykologiskt försvar. Syftet har varit att identifiera vilka myndigheter som har viktiga uppgifter inom ett sådant psykologiskt försvar.

## Utredning

### Rapportnummer

2017:5

### Publiceringsdatum

2017-03-24

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/myndigheternas-arbete-med-psykologiskt-forsvar/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201705.pdf?v=8d999fb6df13080)

Statskontorets kartläggning visar att de flesta statliga myndigheter har verksamheter som är av betydelse för ett modernt psykologiskt försvar. Däremot är det bara en dryg tredjedel av myndigheterna som själva anser att de är en del av det psykologiska försvaret.

Kartläggningen avser enbart öppen verksamhet som inte omfattas av sekretess. Det innebär att det finns verksamheter som är centrala för det psykologiska försvaret men som inte har ingått i

Senast uppdaterad: 2021-11-09
# Myndighetsanalys av Riksarkivet

Statskontoret har analyserat Riksarkivet. Statskontorets samlade bedömning är att Riksarkivet fullgör sitt uppdrag på ett tillfredsställande sätt. Riksarkivet och regeringen bör dock hantera ett antal utmaningar som är betydelsefulla för Riksarkivets verksamhet och resultat framöver.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2017:4

### Publiceringsdatum

2017-03-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/myndighetsanalys-av-riksarkivet/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201704.pdf?v=8d999f93b463880)

Till dessa utmaningar hör att besvara det stora antalet skriftliga förfrågningar som Riksarkivet får. Riksarkivet står också inför en fortsatt storskalig digitalisering av det arkivmaterial de förvarar samt lever med en viss osäkerhet när det gäller antalet framtida leveranser av arkivmaterial från andra myndigheter.

Vidare visar analysen att det från omvärlden finns en efterfrågan att Riksarkivet ska utveckla sitt arbete med att vägleda och kontrollera andra arkivbildare. Behovet av vägledning är särskilt stort i frågor som har blivit aktuella i och med det offentliga Sveriges utveckling mot en digital förvaltning.

Riksarkivet genomgick 2010 en stor förändring i och med att flera tidigare fristående myndigheter slogs samman till en. I samband med sammanslagningen påbörjade myndigheten ett förändringsarbete för att effektivisera verksamheten. Analysen visar att det kvarstår en del arbete innan dessa förändringar uppnått ett önskat resultat.

Senast uppdaterad: 2021-11-09
# Myndighetsanalys av Arvsfondsdelegationen

Statskontoret har analyserat Arvsfondsdelegationen enligt modellen för myndighetsanalyser.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2017:20

### Publiceringsdatum

2017-11-30

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/myndighetsanalys-av-arvsfondsdelegationen/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201720.pdf?v=8d99aec6bbacf00)

Arvsfondsdelegationen är en nämndmyndighet som fördelar medel ur Allmänna arvsfonden till nyskapande projekt som riktar sig till barn, ungdomar eller personer med funktionsnedsättning. Delegationen ska även ha en samlad strategi för utvärdering och uppföljning av den verksamhet som får medel samt informera allmänheten om arvsfondens ändamål och hur fondmedlen används.

Statskontoret bedömer att Arvsfondsdelegationen i allt väsentligt fullgör sitt uppdrag, men att inriktningen på utvärderingsverksamheten och informationen behöver utvecklas för att bättre leva upp till såväl den egna verksamhetens som målgruppernas behov av kunskap. Statskontoret lämnar i rapporten två alternativa förslag till lösningar av problemen.

Senast uppdaterad: 2021-11-17
# Myndighetsanalys av Konstnärsnämnden

Statskontoret har analyserat verksamheten vid Konstnärsnämnden. Konstnärsnämnden ska främja konstnärers möjligheter att utveckla sitt konstnärskap och verka för konstnärlig utveckling, främst genom att fördela statliga stipendier och bidrag men även genom andra främjande insatser. Myndigheten ska också analysera och sprida kunskap om konstnärernas ekonomiska och sociala villkor.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2017:2

### Publiceringsdatum

2017-03-01

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/myndighetsanalys-av-konstnarsnamnden/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201702.pdf?v=8d999f3852c2000)

Statskontoret bedömer att Konstnärsnämnden i allt väsentligt fullgör sitt uppdrag. Konstnärsnämnden har dock flera utmaningar att hantera framöver som en följd av att myndigheten under senare år har fått fler uppgifter och beslutsorgan, nya målgrupper samt mer pengar att fördela. Konstnärsnämnden behöver bland annat säkerställa sin interna styrning och fullfölja sitt pågående utvecklingsarbete. Regeringen bör överväga att ge Konstnärsnämnden tydligare finansiella ramar och överlåta åt myndigheten att själv utse ledamöter i två beslutsorgan.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Registrator
* [registrator@statskontoret.se](mailto:registrator@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2024-05-23
# Myndighetsanalys av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor

Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) ska främja och förmedla kun­skap om ungas levnadsvillkor och om det civila samhällets förutsättningar. På uppdrag av regeringen fördelar myndigheten också statsbidrag till kommuner och olika organisationer i den civila sektorn.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2017:13

### Publiceringsdatum

2017-09-27

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/myndighetsanalys-av-myndigheten-for-ungdoms--och-civilsamhallesfragor/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201713.pdf?v=8d99acf7dda4480)

Statskontoret har analyserat verksamheten vid MUCF. Vi har särskilt analyserat myndig­hetens bidragsgivning till ideella organisationer, men även regeringens styrning av myndig­heten och hur verksamheten förhåller sig till myndigheter med näraliggande uppdrag.

Statskontoret bedömer att MUCF i allt väsentligt fullgör sitt uppdrag. Samtidigt visar vår myndighetsanalys att det finns vissa utmaningar inom både myndighetens bidragsgivning och kunskapsuppdrag. I rapporten lämnar vi ett antal förslag på hur MUCF:s kontroll av statsbi­dragen kan förbättras. Vi redogör också för hur regeringens styrning kan utvecklas för att underlätta myndighetens planering och bemanning av verksamheten.

Senast uppdaterad: 2021-11-11
# Myndighetsanalys av Institutet för rymdfysik

Statskontoret har analyserat Institutet för rymdfysik (IRF) enligt modellen för myndighetsanalyser. Institutet ska bedriva och främja forskning och utvecklingsarbete av högsta vetenskapliga kvalitet samt mät- och registreringsverksamhet inom främst ämnesområdet rymdfysik.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2017:16

### Publiceringsdatum

2017-10-25

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/vmyndighetsanalys-av-institutet-for-rymdfysik/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201716.pdf?v=8d99adf3065d380)

Statskontorets analys visar att IRF på ett mycket förtjänstfullt sätt fullgör sitt uppdrag. Två av institutets forskningsprogram har på senare år varit synnerligen framgångsrika, inte minst i ett internationellt perspektiv. Vidare är institutet en högt värderad samarbetspartner och medarbetarna upplever att de har ett stimulerande arbete i en positiv och inkluderande miljö.

Bland de utmaningar som institutet står inför hör insatser för att stärka samarbetet mellan forskningsprogram och mellan verksamhetsorter, renodla föreståndarens roll, fatta beslut om framtiden för två av institutets forskningsprogram och utarbeta en strategi för kompetensförsörjning.

Statskontoret bedömer att dessa utmaningar behöver hanteras för att IRF ska kunna uppnå goda resultat även framöver.

Statskontoret lämnar i rapporten ett antal rekommendationer till regeringen och till IRF för att skapa större tydlighet kring vilken roll IRF ska ha i svensk och internationell rymdverksamhet och för att förbättra den interna styrningen på institutet.

Senast uppdaterad: 2021-11-15
# Myndighetsanalys av Forum för levande historia

Statskontoret har analyserat Forum för levande historia enligt modellen för myndighetsanalyser. Forum för levande historia ska främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2017:8

### Publiceringsdatum

2017-06-02

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/myndighetsanalys-av-forum-for-levande-historia/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201708.pdf?v=8d99a281f0dc000)

Statskontoret bedömer att Forum för levande historia i allt väsentligt fullgör sitt uppdrag och att myndigheten har uppnått goda resultat på flera områden. Myndigheten står samtidigt inför flera stora utmaningar med att bredda sina målgrupper och öka den regionala spridningen av verksamheten. Det finns även brister i myndighetens styrning och arbetsmiljö.

Statskontoret lämnar i rapporten ett antal rekommendationer till regeringen och till Forum för levande historia för att skapa en större tydlighet och långsiktighet i regeringens styrning och för att förbättra den interna styrningen och arbetsmiljön på myndigheten.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Registrator
* [registrator@statskontoret.se](mailto:registrator@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2024-05-23
# Myndigheternas arbete med att förebygga och minska sjukfrånvaro

Statskontoret har genomfört en fördjupad analys av myndigheternas arbete med att förebygga och minska sjukfrånvaron bland sina anställda.

## Utredning

### Rapportnummer

2017:14

### Publiceringsdatum

2017-10-10

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/myndigheternas-arbete-med-att-forebygga-och-minska-sjukfranvaro/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201714.pdf?v=8d99ade458e3280)

Uppdraget omfattar att analysera skillnader i hur olika grupper av myndigheter arbetar. I uppdraget ingår även att identifiera faktorer som har betydelse för ett framgångsrikt arbete och att följa upp genomslaget av ett antal goda exempel som Statskontoret har identifierat i tidigare analyser.

Statskontoret har funnit att myndigheterna i flera avseenden arbetar i linje med forskningen om friskfaktorer för att förebygga och minska sjukfrånvaron bland sina anställda. Linjecheferna tillämpar ett närvarande ledarskap och hanterar arbetsbelastning och stress bland sina medarbetare. Samtidigt saknar många myndigheter system för att upptäcka ohälsa och hantera hög arbetsbelastning och stress bland medarbetarna. Myndigheterna kan därför behöva förbättra dessa arbetssätt.

Senast uppdaterad: 2021-11-15
# Migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna En analys av vad det skulle kosta om Migrationsverket tar över ansvaret

Statskontoret har kartlagt och analyserat kostnaderna för utlandsmyndigheternas migrationsverksamhet.

## Utredning

### Rapportnummer

2017:23

### Publiceringsdatum

2017-12-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/migrationsverksamheten-vid-utlandsmyndigheterna.-en-analys-av-vad-det-skulle-kosta-om-migrationsverket-tar-over-ansvaret/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201723.pdf?v=8d99af375940080)

Utlandsmyndigheternas arbete består främst av att besluta om viseringar och genomföra intervjuer i anknytningsärenden. Verksamheten kostade uppskattningsvis knappt 265 miljoner kronor 2016. Drygt 124 miljoner kronor var handläggningskostnader och knappt 140 miljoner kronor var kostnader för overhead.

Statskontorets övergripande slutsats är att verksamheten blir mer kostnadseffektiv om Migrationsverket får ett huvudansvar för verksamheten. Migrationsverket har bättre förutsättningar än Utrikesdepartementet att utveckla verksamheten. På kort sikt kan kvaliteten förbättras och på längre sikt kan kostnaderna minska genom att verksamheten koncentreras till färre utlandsmyndigheter och till viss del flyttas till Sverige.

Statskontoret föreslår bland annat att regeringen ger Migrationsverket ett tydligare mandat att styra verksamheten och ett ansvar för att finansiera personalkostnaderna för migrationsarbetet. Däremot bör Utrikesdepartementet fortsätta att finansiera utlandsmyndigheternas kostnader för lokaler och drift.

Senast uppdaterad: 2021-11-19
# Könsuppdelad statistik i regeringens reformarbete

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2017:50

### Publiceringsdatum

2017-10-31

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/671a7ebff94640d6b5768620bf46bb14/esv-2017-50-konsuppdelad-statistik-i-regeringens-reformarbete.pdf?v=8d66037774ff360)

Ekonomistyrningsverket fick i regleringsbrevet för 2017 i uppdrag att ta fram metoder som möjliggör uppföljning och en samlad redovisning av effekter på jämställdheten av genomförda och föreslagna reformer på utgiftssidan i statens budget. En central del i uppdraget har varit att ta fram könsuppdelad statistik för ett urval av reformer på utgiftssidan i statens budget, vilka genomförts 2015–2016.

I denna rapport redovisar ESV den genomförda statistikinsamlingen. I rapporten presenteras även en arbetsprocess som kan vara ett stöd för jämställdhetsbudgetering i reform- och budgetarbetet.

Senast uppdaterad: 2017-11-17
# Ledarskapets betydelse för en god förvaltningskultur i staten

I den här studien undersöker Statskontoret statliga chefers möjligheter och begränsningar i arbetet med att främja en god förvaltningskultur, samt hur myndigheterna stöttar sina mellanchefer i detta arbete.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 32

### Publiceringsdatum

2017-10-31

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/ledarskapets-betydelse-for-en-god-forvaltningskultur-i-staten/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/om-offentlig-sektor-32-ledarskap-forvaltningskultur.pdf?v=8d99ae997888580)

I studien lyfter vi fram viktiga utgångspunkter i myndighetsledningens arbete med att främja en god förvaltningskultur. Det handlar bland annat om att arbeta för att bygga ett förtroende mellan ledning och medarbetare, prioritera frågor om en god förvaltningskultur utifrån det egna uppdraget och integrera arbetet i befintliga processer.

Vi lyfter också fram ett antal risker som myndighetsledningen kan behöva vara uppmärksam på. Vi frågar bland annat om en alltför samspelt ledningsgrupp kan leda till att obekväma frågor inte lyfts, om myndighetscheferna har så bra insyn i myndigheterna som de anger och om det i vissa fall kan bli en för stor fokusering på korruptionsfrågor?

Senast uppdaterad: 2024-02-07
# Länsstyrelsernas hantering av situationen med människor på flykt 2015

Statskontoret har efter överenskommelse med Utredningen om migrationsmottagandet 2015 (Ju 2016:15) kartlagt och analyserat länsstyrelsernas arbete när det gäller mottagandet av de människor som flydde till Sverige under andra halvåret 2015.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2017-03-09

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/lansstyrelsernas-hantering-av-situationen-med-manniskor-pa-flykt-2015/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/2017100.pdf?v=8d999f80dacbf80)

Statskontorets övergripande slutsats är att länsstyrelserna överlag gjorde en rimlig tolkning av situationen. De började agera samtidigt som myndigheterna på nationell nivå trots att de vid denna tidpunkt inte hade något direkt uppdrag att arbeta med mottagande av migranter. Länsstyrelserna genomförde också de åtgärder som ingår i det geografiska områdesansvaret och de uppdrag de fick från regeringen och via Myndigheten för samhällsskydd och beredskap.

Samtidigt konstaterar Statskontoret att det finns skillnader i länsstyrelsernas sätt att tolka sin roll. I frågor där ansvaret inte var tydligt definierat agerade därför länsstyrelserna på olika sätt. Bland annat ledde den tolkning som Länsstyrelsen i Skåne län gjorde av sitt ansvar till att man var mindre aktiva än flera andra länsstyrelser när det gällde att samordna länets aktörer.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Registrator
* [registrator@statskontoret.se](mailto:registrator@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2024-05-23
# Krav på delårsrapport Konsekvenser av ett slopande

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2017:3

### Publiceringsdatum

2017-01-30

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/7c95bb4cb31545a09c8a5e184ebce579/esv-2017-3-rapport.pdf?v=8d660374673dd10)

ESV har fått i uppdrag från regeringen att bedöma konsekvenserna av ett slopande av kravet på att lämna delårsrapport i enlighet med 8 kap. förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Om ESV anser att kravet bör slopas ska behovet av andra krav övervägas, och förslag på författningsändringar lämnas.

ESV föreslår att kravet på att myndigheter som omfattas av internrevisionsförordningen ska lämna delårsrapport tas bort. I rapporten föreslår ESV åtgärder som bör genomföras i samband med borttagandet för att inte förlora de nyttor och användningsområden som delårsrapporten har vad gäller redovisningskvalitet och informationsöverföring. Förslag till förordningsändringar lämnas också i rapporten.

## Kontakt

![Anna Kindberg](/contentassets/8880179c27a745b5b0f159696127f75b/anna-k.jpg?v=8db449dac0acb80)

* Utredare
* Anna Kindberg
* [anna.kindberg@statskontoret.se](mailto:anna.kindberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 33](tel:+4686904333)

Senast uppdaterad: 2017-01-30
# Kommunernas och landstingens synpunkter – teknisk rapport om enkätundersökningen Rapportering av uppdrag till Utredningen om översyn av kostnadsutjämningen

Statskontoret har haft i uppdrag att till Utredningen om översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting lämna fyra underlag.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2017-06-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/kommunernas-och-landstingens-synpunkter--teknisk-rapport-om-enkatundersokningen2.-rapportering-av-uppdrag-till-utredningen-om-oversyn-av-kostnadsutjamningen/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/2017107.pdf?v=8d99df40882b280)

* en historik över utjämningen,
* underlag för beräkningar avseende kostnadsutjämning till följd av flyktinginvandring,
* sammanställning av kommunernas och landstingens synpunkter på kostnadsutjämningen,
* sammanfattning av de förslag som Statskontoret tidigare gjort i sitt uppföljningsuppdrag av utjämningssystemet.

Senast uppdaterad: 2021-11-11
# Kostnader för små myndigheter

Statskontoret har undersökt hur små myndigheters kostnader förhåller sig till större myndigheter. I promemorian analyserar vi olika typer av kostnader per årsarbetskraft mellan myndigheter av olika storlekar.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2017-12-22

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/kostnader-for-sma-myndigheter/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/2017112.pdf?v=8d99af9e9390c00)

Med små myndigheter menar vi i detta fall myndigheter med upp till 30 årsarbetskrafter. Studien bygger på befintliga uppgifter som avser 2016.

Sammantaget visar resultaten att små myndigheter i genomsnitt har högre kostnader jämfört med större myndigheter. Det gäller i synnerhet för kostnadsslagen personal- och lokalkostnader samt för de administrativa kostnaderna.

Senast uppdaterad: 2021-11-19
# Ett stärkt arbete mot korruption och andra oegentligheter i statsförvaltningen

Inom ramen för arbetet med en god förvaltningskultur har Statskontoret fått i uppdrag att särskilt verka för att utveckla och intensifiera arbetet med att upptäcka och förebygga korruption och andra oegentligheter i staten. I enlighet med uppdraget har detta skett genom två olika aktiviteter.

## Vägledning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2017-12-21

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/ett-starkt-arbete-mot-korruption-och-andra-oegentligheter-i-statsforvaltningen/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/2017111.pdf?v=8d99af50a4b2e00)

För det första har Statskontoret inrättat ett nätverk mot korruption. Nätverket utgör en plattform för myndigheters lärande och erfarenhetsutbyte. Genom nätverkets aktiviteter får myndigheterna verktyg att utveckla och stärka arbetet mot korruption och andra oegentligheter. Intresset för nätverket är stort och sammanlagt medverkar 228 myndigheter.

För det andra har Statskontoret gjort en analys av de regelverk som gäller för myndigheter som inrättar så kallade visselblåsarfunktioner. Med utgångspunkt i denna analys har vi utarbetat ett förslag till riktlinjer för visselblåsarfunktioner vid myndigheter. I riktlinjerna lämnar vi rekommendationer om vad myndigheten bör ta ställning till och ger praktiska råd, bland annat om vad myndighetens interna riktlinjer bör innehålla.

Senast uppdaterad: 2021-11-19
# Förtroende för staten Förvaltningspolitiska utvecklingsområden och prioriteringar 2017–2018

Att medborgarna har förtroende för statsförvaltningen är nödvändigt för att staten ska kunna hantera större utmaningar framöver. Förtroende för staten står därför i centrum i Statskontorets analys av förvaltningspolitiska utvecklingsområden 2017–2018.

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2017-05-31

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/fortroende-for-staten--forvaltningspolitiska-utvecklingsomraden-och-prioriteringar-20172018/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/2017103.pdf?v=8d99a172d071500)

Statskontoret lyfter fram tre frågor som kommer att vara aktuella de kommande åren och som knyter an till allmänhetens förtroende för staten. Vi tar upp

* arbetet med att förebygga korruption
* myndigheternas informationsarbete
* trenden mot att se staten som en koncern.

I promemorian redovisar vi också inriktningen för Statskontorets förvaltningspolitiska arbete 2017–2018.

Senast uppdaterad: 2021-11-10
# Inrättandet av Upphandlingsmyndigheten Slutrapport

Upphandlingsmyndigheten inrättades för två år sedan, i september 2015. Statskontoret har på regeringens uppdrag följt upp och utvärderat inrättandet av myndigheten. Uppdraget delredovisades våren 2016 och slutredovisas nu.

## Utredning

### Rapportnummer

2017:17

### Publiceringsdatum

2017-10-31

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/inrattandet-av-upphandlingsmyndigheten.-slutrapport/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201717.pdf?v=8d99ae66c506700)

Upphandlingsmyndigheten ska arbeta för regeringens mål för den offentliga upphandlingen. Den offentliga upphandlingen ska vara effektiv, rättssäker och ta till vara konkurrensen på marknaden. Samtidigt ska innovativa lösningar främjas samt miljöhänsyn och sociala hänsyn beaktas. Statskontoret bedömer att Upphandlingsmyndigheten bidrar till de olika målen i varierande utsträckning, men hade kunnat bidra mer till alla målen om externa och interna förutsättningar hade varit bättre.

Statskontoret föreslår att Upphandlingsmyndigheten:

* prioriterar den påbörjade analysen av målgruppernas behov
* utvecklar samverkan med statliga myndigheter med relevant expertis
* säkerställer myndighetens långsiktiga kompetensförsörjning
* utvecklar sin styrning och uppföljning av verksamheten
* fortsätter sitt arbete med att främja intern samverkan.

Statskontoret rekommenderar även regeringen att:

* i sin styrning av Upphandlingsmyndigheten ta hänsyn till att myndigheten på grund av tidigare omständigheter fortfarande befinner sig i en uppbyggnadsfas
* vara återhållsam med att ge ytterligare uppdrag i denna fas.

Senast uppdaterad: 2021-11-16
# Från offentligt till privat En kartläggning av överlåtelser av kommunalt driven verksamhet

Statskontoret har kartlagt överlåtelser av kommunalt driven verksamhet under tidsperioden 2007-2016. Statskontoret har bland annat kartlagt vad överlåtelsen omfattat, överlåtelsebeloppen och vem som övertagit verksamheten.

## Utredning

### Rapportnummer

2017:24

### Publiceringsdatum

2017-12-14

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/fran-offentligt-till-privat.-en-kartlaggning-av-overlatelser-av-kommunalt-driven-verksamhet/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/201724.pdf?v=8d99af196f3ed00)

Kartläggningen visar att en stor del av överlåtelserna har genomförts före 2010 i kommuner och landsting i Stockholms län. Det är främst för- och grundskolor, hemtjänst och vårdcentraler som överlåtits. Ofta är det tidigare anställd kommunal personal som tagit över verksamheterna, så kallade avknoppningar. De belopp som betalats till kommunerna och landstingen för den överlåtna verksamheten varierar i storlek, men vid de överlåtelser som genomfördes 2007 och 2008 låg oftast endast inventarierna till grund för beloppen.

Senast uppdaterad: 2021-11-18
# Folkbildningen – en utvärdering utifrån syftena med statsbidraget Lägesbeskrivning

Statskontoret har ett regeringsuppdrag att utvärdera folkbildningen utifrån de fyra syftena med statsbidraget till folkbildningen. Nu lämnar vi en lägesbeskrivning. I april 2016 lämnade vi en delrapport. Slutrapporten kommer i april 2018.

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2017-04-18

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/folkbildningen.-en-utvardering-utifran-syftena-med-statsbidraget.-lagesbeskrivning/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/2017101.pdf?v=8d99a0392e9a180)

Folkbildningen består av verksamhet i studieförbund och i folkhögskolor. År 2016 fördelade Folkbildningsrådet närmare 3,5 miljarder kronor i statsbidrag till tio studieförbund och 154 folkhögskolor. SISU Idrottsutbildarna fördelade 167 miljoner kronor till folkbildning inom idrotten.

Vi konstaterar att syftena har breda formuleringar och att de i huvudsak fungerar väl. Men de vida syftena gör det svårt för studieförbunden på regional nivå att bedöma i vilken utsträckning de uppnår syftena. Det påverkar möjligheten till lärande negativt. Ett ökat inslag av kvalitativa utvärderingar bedömer vi skulle öka lärandet i verksamheten.

Vi konstaterar vidare att folkhögskolerektorerna ser positivt på möjligheterna att bidra till de fyra syftena med statsbidraget. Men vi bedömer att det finns ett antal risker som skulle kunna försämra folkhögskolornas förutsättningar att bidra till syftena. En sådan risk är att undervisningsgrupper på folkhögskolorna inte alltid har den blandning av deltagare med olika erfarenheter och förutsättningar som är en viktig tanke med folkbildningen. En annan risk är att lärarna inte alltid har tillräcklig kompetens i att undervisa deltagare med svenska som andra språk och deltagare med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Att nå en mångfald av människor är viktigt för folkbildningen.

En betydande andel av folkhögskolorna (30 procent) har ekonomiska underskott i folkbildningsverksamheten som enligt rektorerna innebär hot eller oro för verksamheten. Vi bedömer att det finns en risk att vissa folkhögskolor på grund av problem med ekonomin känner sig tvingade att arbeta på ett sätt som inte gynnar skolans bidrag till de fyra syftena.

Senast uppdaterad: 2021-11-12
# Finansieringsmodell för Kustbevakningen

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2017:68

### Publiceringsdatum

2017-10-30

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/d5d1eac1fccc4eca90cecaad69dca539/esv-2017-68-finansieringsmodell-for-kustbevakningen.pdf?v=8d660363e60b6d0)

Ekonomistyrningsverket (ESV) föreslår i den här rapporten att Kustbevakningen även fortsättningsvis ska finansieras med anslag och att myndighetens investeringar precis som i dag ska finansieras via den generella låneramen. ESV har fått i uppdrag av regeringen att föreslå en finansieringsmodell som ger de bästa förutsättningarna för en resurseffektiv styrning av Kustbevakningen och för myndigheten att planera och bedriva sin verksamhet. I uppdraget ingår att särskilt analysera om det är möjligt att tydliggöra vilka medel som behövs för investeringar respektive löpande förvaltning. ESV ska dessutom göra en analys av på vilket sätt en uppdelning av investeringarna kan göras i investeringar som avser samhällsändamål och verksamhetsinvesteringar.

ESV bedömer att med det regelverk som från och med 2016 tillämpas av myndigheterna gällande investeringar så kommer regeringen att kunna få den information som efterfrågas. Regeringen kommer i budgetunderlaget att få information om samtliga investeringar som Kustbevakningen planerar att genomföra för de fyra nästföljande budgetåren. Om en planerad verksamhetsinvestering överstiger 20 miljoner kronor kommer dessutom information om det enskilda investeringsobjektet att lämnas i en särskild tabell. För att regeringen ska kunna följa upp utfallet av investeringarna så kan regeringen i regleringsbrevet besluta om en investeringsbudget.

ESV ser inte att det finns skäl att ändra finansieringen för Kustbevakningens verksamhet. Att ändra finansieringsform skulle förutom stora omställningskostnader innebära utökade administrativa kostnader. ESV har svårt att se att förändringen skulle kunna bidra till en effektivare styrning av Kustbevakningens verksamhet.

ESV ser att det finns flera alternativ till finansieringsmodeller för investeringarna än vårt förslag. Valet av finansieringsmodell beror bland annat på hur investeringen ska klassificeras. Klassificeringen beror i sin tur på vilket behov riksdagen och regeringen har av information om investeringar.

## Kontakt

![Victoria Nüth](/contentassets/b2292313b5964624a2c501c125e7f618/victoria.jpg?v=8db449de07e8780)

* Utredare
* Victoria Nüth
* [victoria.nuth@statskontoret.se](mailto:victoria.nuth@statskontoret.se)
* [08-690 43 12](tel:+4686904312)

Senast uppdaterad: 2017-10-30
# Frivillig samverkan mellan myndigheter – några exempel

Enligt myndighetsförordningen ska myndigheter samarbeta och samverka. Detta för att ta tillvara fördelar för enskilda myndigheter såväl som för staten som helhet. Men vad bidrar till en framgångsrik samverkan, vilka utmaningar och hinder finns det för samverkan mellan myndigheter och vilken nytta ser myndigheter av att samverka? Detta är frågor som vi får svar på i denna antologi.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 31

### Publiceringsdatum

2017-03-07

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/frivillig-samverkan-mellan-myndigheter--nagra-exempel/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/om-offentlig-sektor-31-samverkan-mellan-myndigheter.pdf?v=8d999f65cf1f080)

Utgångspunkt är 10 exempel på samverkan mellan två eller flera myndigheter. I antologin delger personer med lång erfarenhet från ledande befattningar i staten oss sina erfarenheter och reflektioner kring samverkan.

Antologin syftar till att bidra med underlag för att öka kunskapen om hur samverkan i staten fungerar i praktiken. Redaktör för antologin är Ann-Christin Nykvist.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Susanne Johansson
* [susanne.johansson@statskontoret.se](mailto:susanne.johansson@statskontoret.se)
* [076-877 47 79](tel:+46768774779)

Senast uppdaterad: 2021-11-09
# Flyktinginvandring och kostnadsutjämning för förskola, grundskola och gymnasium – förslag till förändringar och fortsatt utredningsarbete Rapportering av uppdrag från Utredningen om översyn av kostnadsutjämningen

Statskontoret har haft i uppdrag att till Utredningen om översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting lämna fyra underlag.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2017-06-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/flyktinginvandring-och-kostnadsutjamning-for-forskola-grundskola-och-gymnasium--forslag-till-forandringar-och-fortsatt-utredningsarbete.-rapportering-av-uppdrag-fran-utredningen-om-oversyn-av-kostnadsutjamningen/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/2017106.pdf?v=8d99df644b71280)

* en historik över utjämningen,
* underlag för beräkningar avseende kostnadsutjämning till följd av flyktinginvandring,
* sammanställning av kommunernas och landstingens synpunkter på kostnadsutjämningen,
* sammanfattning av de förslag som Statskontoret tidigare gjort i sitt uppföljningsuppdrag av utjämningssystemet.

Senast uppdaterad: 2021-11-11
# En kultur mot korruption

I vårt arbete med att främja och samordna arbetet för en god förvaltningskultur i staten har vi tagit fram skriften En kultur mot korruption. Den ger en kort bakgrund om korruption, men också praktiska tips om hur myndigheter kan arbeta med förebyggande och hantering.

## Vägledning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2017-11-08

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2017/kultur-mot-korruption.pdf?v=8d99aeb4e393580)

Som chef och medarbetare i staten har du ett ansvar. Du ska sträva efter att vara objektiv och verka för att förtroendet för myndigheterna och staten i stort upprätthålls. Ditt eget agerande är alltså avgörande och konsekvenserna kan bli mycket stora om du inte är saklig och opartisk.

Att förebygga och hantera korruption berör både medarbetare och arbetsgivare och bidrar i längden till en god förvaltningskultur. Det är viktigt att motverka såväl olämpliga beteenden som vänskapskorruption och rent kriminella handlingar. Detta innebär att objektiviteten och förtroendet för staten stärks och upprätthålls.

Senast uppdaterad: 2021-10-29
# Ekonomiska bindningar på statens budget Tillämpning av reglerna som rör beställningsbemyndiganden

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2017:75

### Publiceringsdatum

2017-12-19

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/75fd9d2f54074d7bb6e42684234bebfa/esv-2017-75-ekonomiska-bindningar-pa-statens-budget.pdf?v=8d66035b1b583a0)

ESV har gjort en kartläggning och analys av tillämpningen av beställningsbemyndiganden med avseende på vilken typ av avtal som ingåtts eller beslut om bidrag som fattats med stöd av dessa, och varför det varit nödvändigt att ingå fleråriga ekonomiska åtaganden om framtida utbetalningar.

I analysen ingår en bedömning av om beställningsbemyndiganden används på avsett sätt, inte minst med utgångspunkt i juridiskt bindande respektive icke juridiskt bindande åtaganden. Bakgrunden till uppdraget är att regeringen vill få en bättre bild av hur hanteringen av beställningsbemyndiganden går till på myndigheterna och i Regeringskansliet.

Senast uppdaterad: 2017-12-19