Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Att skicka e-faktura till Statskontoret

Från den 1 april 2019 är det lagkrav på att alla inköp i offentlig sektor ska faktureras med elektronisk faktura (e-faktura). Om du har ett avtal med oss som tecknats före den 1 april 2019, och som inte ställer krav på e-faktura, ser vi ändå gärna att du skickar elektroniska fakturor.

Statskontoret använder Statens servicecenters e-handelstjänst i Visma Proceedo med systemleverantör Visma Commerce.

## Fakturaformat

Fakturan ska vara utformad enligt SFTI:s standarder. Den ska innehålla uppgifter enligt SFTI-formatet kompletterat med uppgifter om ordernummer och referens.

Vi tar inte emot fakturor i pdf-format som skickas med e-post.

[Mer information om SFTI:s standardformat](https://skr.se/sfti/standarder/peppolbisochsvehandel/peppolbisbilling3.49021.html)

## Skicka e-faktura

Det finns flera olika sätt att skicka e-faktura till oss.

### Anslutning via PEPPOL

Vi önskar att du i första hand skickar e-fakturor via PEPPOL-nätverket.

PEPPOL id: 0007:2021005026

[Mer information om PEPPOL (digg.se)](https://www.digg.se/digitala-tjanster/peppol)

### Leverantörsportal

Har du som leverantör inte systemstöd för att skicka elektroniska fakturor erbjuder Statskontoret en kostnadsfri anslutning till en leverantörsportal. Här kan du skicka e-fakturor till oss på ett enkelt sätt.

Kontakta oss på [ekonomi@statskontoret.se](mailto:ekonomi@statskontoret.se) så skickar vi en inbjudan till leverantörsportalen (Visma Supplier Center).

## Referenser

Ange ordernummer ESxxxxxxxx i fältet Orderreferens eller motsvarande.

Saknas ordernummer ska beställarens namn eller användaridentitet anges i fältet Beställarreferens eller motsvarande.

Endast namn, användar-id eller ordernummer får anges i respektive fält. Skriv inte fler referenser i samma fält, till exempel "Anna Hansson ANHA" eller "ES0001821 ANHA2".

## Betalningspåminnelser

Betalningspåminnelser kan e-postas till [ekonomi@statskontoret.se](mailto:ekonomi@statskontoret.se)

eller postas till

Statskontoret
Box 12028
102 21 Stockholm

## Betalningsvillkor

Våra betalningsvillkor är 30 dagar. Vi accepterar inte expeditions-, fakturerings- eller liknande avgifter.

## Frågor

Har du frågor om hur du ska fakturera Statskontoret kontakta oss på [ekonomi@statskontoret.se](mailto:ekonomi@statskontoret.se).

## Lagkrav

[Lag (2018:1277) om elektroniska fakturor till följd av offentlig upphandling](https://www.riksdagen.se/sv/dokument-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/lag-20181277-om-elektroniska-fakturor-till_sfs-2018-1277)

Senast uppdaterad: 2026-01-01
# Utvärdera strategin för Sveriges utrikeshandel, investeringar och globala konkurrenskraft

## Uppdrag

### Avrapporteras

2026-12-01

### Diarienummer:

UD2025/14279

## Regeringens beslut

Regeringen ger Statskontoret i uppdrag att utvärdera genomförandet av strategin för Sveriges utrikeshandel, investeringar och globala konkurrenskraft.

Statskontoret ska bedöma i vilken utsträckning genomförda insatser bidragit till att uppnå strategins mål, om genomförandet har varit ändamålsenligt, kostnadseffektivt samt om styrning har varit adekvat. I utvärderingen av genomförandet ingår också att bedöma hur samordningen, uppföljningen och arbetssätt har fungerat. Utifrån analysen kan förslag lämnas på hur arbetet med strategin kan vidareutvecklas. Se vidare under rubriken Närmare beskrivning av uppdraget.

Statskontoret ska när uppdraget utförs inhämta synpunkter från berörda myndigheter och andra relevanta aktörer, såsom Business Sweden, Svenskt Näringsliv och andra näringslivsrepresentanter och branschorganisationer, utlandsmyndigheter, Swecare, regioner, samt universitet och högskolor.

Statskontoret ska löpande informera Regeringskansliet (Utrikesdepartementet) om hur arbetet med uppdraget fortskrider.

Statskontoret ska senast den 1 december 2026 lämna en redovisning av uppdraget till Regeringskansliet (Utrikesdepartementet). Utvärderingen omfattar åtgärder som genomförs innan den 30 april 2026.

Redovisningen av uppdraget ska hänvisa till diarienumret för detta beslut.

## Bakgrund

I december 2023 presenterade regeringen den nya strategin för Sveriges utrikeshandel, investeringar och globala konkurrenskraft (UD2023/01758). Strategin ligger till grund för arbetet med att utveckla främjandet av svensk utrikeshandel, utländska investeringar i Sverige, samt Sverigebilden i utlandet. Strategin har tre huvudmål samt 78 delmål som syftar till att stärka Sveriges internationella konkurrenskraft.

Strategin innehåller ett krav på att en utvärdering ska genomföras under 2026.

## Närmare beskrivning av uppdraget

I uppdraget ingår att utvärdera de åtgärder som genomförts av Regeringskansliet, av berörda myndigheter samt av Business Sweden inom ramen för strategin och att belysa status för mål och delmål samt vad som återstår att göra inom ramen för dessa.

Status för delmålen kan belysas mer översiktligt och sammanfattande än statusen för målen.

Statskontoret ska i de fall där detta är rimligt ta ställning till om förväntade resultat av genomförda åtgärder har uppnåtts och om genomförandet av dessa åtgärder har varit ändamålsenligt och kostnadseffektivt.

Senast uppdaterad: 2026-02-10
# Utreda om myndighetsstrukturen för områdena tillsyn, analys och utvärdering av vård och omsorg är ändamålsenlig och hur den kan effektiviseras

Regeringen ger Statskontoret i uppdrag att analysera om myndighetsstrukturen för områdena tillsyn, analys och utvärdering av vård och omsorg är ändamålsenlig och hur den kan effektiviseras. Syftet med uppdraget är att identifiera myndigheternas ansvarsområden och analysera om deras uppgifter överlappar.

## Uppdrag

### Avrapporteras

2026-12-18

### Diarienummer:

S2026/00840

Statskontoret ska:

* analysera myndighetsstrukturen inom områdena tillsyn, analys och utvärdering av vård och omsorg, särskilt inom de områden där det riskerar att finnas överlappande ansvar och uppgifter
* analysera utifrån nuvarande myndighetsstruktur om det finns en otydlig ansvarsfördelning och ineffektiv resursanvändning
* vid behov inkomma med förslag till effektiviseringar och eventuella behov av förändringar av myndighetsstrukturen till följd.

Statskontoret ska senast den 18 december 2026 redovisa uppdraget till Regeringskansliet (Socialdepartementet).

## Närmare om uppdraget

Regeringen fortsätter arbetet för att öka effektiviteten i den offentligt finansierade statsförvaltningen. Varje skattekrona ska användas klokt och statligt finansierad verksamhet ska vara ändamålsenlig och effektiv. Statsförvaltningen kan bli mer ändamålsenligt organiserad och mindre fragmenterad, antalet myndigheter och därmed organisatoriska gränser bör minska och myndigheternas kärnuppgifter behöver prioriteras i regeringens styrning. Regeringens styrning, inklusive organiseringen, av statsförvaltningen ska vara resultatinriktad, verksamhetsanpassad, strategisk, sammanhållen och medborgarorienterad.

En viktig uppgift för statliga aktörer inom hälso- och sjukvård och omsorg är att producera och sprida kunskap till hälso- och sjukvården, omsorgen och dess huvudmän. Samtidigt är det många statliga aktörer som producerar denna typ av kunskap och det är viktigt att varje aktör har en tydlig uppgift, att verksamheten inte överlappar med annan myndighets verksamhet och att målgrupper i kommuner och regioner kan skilja myndigheterna och dess produkter åt.

Mot denna bakgrund ges Statskontoret i uppdrag att utreda om myndighetsstrukturen för områdena tillsyn, analys och utvärdering av vård och omsorg är ändamålsenlig samt vid behov ge förslag på hur den kan effektiviseras.

Statskontoret ska i uppdraget analysera myndigheternas ansvar, uppgifter och nuvarande former för myndighetssamverkan. Vid genomförandet ska Statskontoret pröva om myndighetsstrukturen är ändamålsenlig och effektiv. Statskontoret ska vid behov inhämta information från berörda myndigheter, tidigare utredningar samt målgrupperna för kunskapsunderlaget. Uppdraget avgränsas till att analysera myndigheter under Socialdepartementet som ansvarar för tillsyn, analys och utvärdering av vård och omsorg.

Senast uppdaterad: 2026-04-29
# Ord och begrepp inom ekonomisk styrning – öppna data

Statskontorets ordlista innehåller centrala begrepp och termer inom ekonomisk styrning, med fokus på myndighetens ansvarsområde. Enligt språklagen har vi som myndighet ett särskilt ansvar för att svensk terminologi inom våra fackområden görs tillgänglig, används och utvecklas.

---

[## Ladda ner ordlistan

Ordlistan är publicerad i JSON-format.](/contentassets/fb0219edaa2b4f9793595e129b31fa14/esv-ordlista.json?v=8ddfc22fa9a9200)

---

## Användningsvillkor

[CC0](https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/legalcode.sv)

## Uppdateringsfrekvens

Årligen

## Filform

JSON

## Kontaktperson

Ulf Waltré

Senast uppdaterad: 2025-09-25
# Filformat

## CSV-filer

CSV-filerna innehåller data separerade av semikolon. Första raden innehåller fältnamnen och alla belopp presenteras i miljoner kronor. Filerna har teckenkodningen UTF-8. Det innebär att de inte visas korrekt när de öppnas direkt i Excel, välj import i stället.

CSV-filerna levereras komprimerade i zip-format.

## Excel-filer

Excel-filerna har två flikar. I data-fliken ligger själva utfallet. Första raden innehåller fältnamnen och alla belopp presentas i miljoner kronor. Data-fliken innehåller exakt samma information som motsvarande CSV-fil. I pivot-fliken finns en pivottabell som visar innehållet för enklare analys och överblick av materialet.

## Dataformat

Beloppen visas med 8 decimaler, vilket innebär att detaljnivån är kronor och ören. I CSV-filen används kommatecken som decimalavskiljare. Av tekniska skäl kan vissa belopp innehålla fler decimaler.

Årtal visas som heltal, alla övriga fält är textsträngar.

## JSON

JSON (Javascript Object Notation) är ett strukturerat informationsformat som vanligen används för att skicka information mellan maskiner. Formatet består av tydliga par av namn och värden som är lättlästa för människor.

Senast uppdaterad: 2025-12-02
# Myndighetsförteckning – öppna data

Statskontorets myndighetsförteckning kompletterar SCB:s myndighetsregister med bland annat information om myndigheternas årsarbetskrafter, myndigheternas ledningsform och deras särskilda organ.

---

[## Ladda ner myndighetsförteckningen

Förteckningen är publicerad i Excel.](/contentassets/bbd19bc969054c86bbc1aa757e7d5c85/statskontorets-myndighetsforteckning-2025.xlsx?v=8de659888ef2f00)

---

Myndighetsförteckningen innehåller fyra delar:

1. **Summerande statistik 2025:**
   Tabeller med summerad statistik för året.
2. **Tidsserier 2007–2025:**Tabeller och grafer som visar utvecklingen av årsarbetskrafter och antal myndigheter över tid.
3. **Förteckning 2025:**
   Ett urklipp av förteckningen som enbart visar det senaste året. Urklippet gör det enklare att överblicka statsförvaltningen i dess nuvarande form.
4. **Förteckning 2007–2025:**
   Hela förteckningen där man till exempel kan se utvecklingen av en specfick myndighet genom att använda Excels filtreringsverktyg.

## Myndigheter som ingår i förteckningen

I förteckningen ingår de myndigheter som regeringen har utfärdat en specifik förordning med instruktion för, eller som styrs av en särskild lag.

Myndigheter vars uppdrag är tidsbegränsat är inte med, och därmed inte heller olika typer av delegationer, kommittéer, särskilda utredare, råd och samordnare som enligt sina direktiv ska arbeta under en bestämd tid. Myndigheter under riksdagen och de så kallade utlandsmyndigheterna som lyder under Regeringskansliet ingår inte heller.

## Andra myndighetsregister och förteckningar

**Statskontorets SRO-register**
I [SRO-registret](/kunskapsstod-och-regler/rapportering/myndighetsregistret/) ingår alla myndigheter i den statliga redovisningsorganisationen.

**SCB:s allmänna myndighetsregister**
[SCB:s register över statliga myndigheter](https://myndighetsregistret.scb.se/) omfattar Sveriges domstolar samt affärsverk och statliga förvaltningsmyndigheter. Även myndigheter i utrikesrepresentationen – ambassader, konsulat och delegationer – ingår i registret.

## Användningsvillkor

[CC0](https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/legalcode.sv)

## Uppdateringsfrekvens

En gång per år

## Filformat

Excel

## Kontaktperson

Susanne Johansson

Senast uppdaterad: 2026-01-20
# Göra en myndighetsanalys av Statens museer för världskultur

Regeringen ger Statskontoret i uppdrag att utföra en analys av Statens museer för världskultur (SMVK) med utgångspunkt i den myndighetsanalysmodell som Statskontoret redovisade till regeringen i december 2008 (Fi2007/8016).

## Uppdrag

### Avrapporteras

2027-02-01

### Diarienummer:

Fi2007/8016

## Närmare beskrivning av uppdraget

Statskontoret ska beskriva och analysera

* hur SMVK fullgör sina uppgifter i förhållande till instruktion, regleringsbrev och resurser
* om regeringens styrning av SMVK är ändamålsenlig
* om myndighetens ledning, styrning och uppföljning samt organisation av verksamheten är ändamålsenlig och effektiv
* hur interna och externa faktorer påverkar SMVK:s möjligheter att fullgöra sina uppgifter, särskilt sådana faktorer som är av betydelse för effektiviteten i verksamheten
* hur SMVK samverkar med andra aktörer och om samverkan kan utvecklas
* hur resurserna fördelas mellan myndighetens olika museer och hur resursfördelningen mellan museerna påverkar möjligheten att genomföra myndighetens uppdrag
* hur SMVK arbetar för att tillgodose nödvändig
  kompetensförsörjning till myndighetens olika verksamhetsområden
* hur SMVK arbetar för att verka för ökad kunskap grundad på forskning och samverkan med andra, exempelvis universitet och högskolor, och förmedla kunskap inom sitt verksamhetsområde.

Statskontoret ska vid behov och utifrån analysen lämna förslag på åtgärder som regeringen och SMVK bör vidta för att stärka myndighetens förutsättningar att fullgöra sina uppgifter och uppdrag på ett effektivt och ändamålsenligt sätt.

Statskontoret ska inhämta synpunkter samt tillvarata den kunskap och de erfarenheter som finns hos SMVK.

Statskontoret ska löpande informera Regeringskansliet (Kulturdepartementet) om hur arbetet med uppdraget fortskrider.

Statskontoret ska senast den 1 februari 2027 lämna en skriftlig slutredovisning av uppdraget till Regeringskansliet (Kulturdepartementet).

Redovisningen av uppdraget ska hänvisa till diarienumret för detta beslut.

## Skälen för regeringens beslut

De årliga myndighetsdialogerna och de underlag som tas fram inför dessa är viktiga förutsättningar för regeringens styrning av myndigheterna. Regeringen bedömer att det är viktigt att underlag som årsredovisning, budgetunderlag och Riksrevisionens revisionsberättelse regelbundet kompletteras med djupare analyser av myndigheterna. Den senaste myndighetsanalysen av SMVK genomfördes av Statskontoret 2015 (Ku2015/02603), dvs. för mer än tio år sedan. Enligt regeringen är det av detta skäl angeläget att följa upp hur myndighetens verksamhet har utvecklats sedan dess.

Regeringen konstaterar dessutom att SMVK har haft en långvarig problematik kopplad till sin lokalförsörjning. Dessa utmaningar påverkar verksamhetens förutsättningar och kan få betydelse för myndighetens åtaganden och förmåga att fullgöra sitt uppdrag.

Regeringen har därför i dag även gett SMVK i uppdrag (Ku2026/00411) att beskriva och analysera myndighetens nuvarande lokalsituation och framtida behov av lokaler. SMVK ska redovisa uppdraget senast den 1 oktober 2026.

Senast uppdaterad: 2026-04-29
# Realekonomisk fördelning av anslagen i statens budget – öppna data

En årlig sammanställning över utgifterna inom de 27 utgiftsområdena i statens budget. Utfallet baseras på nationalräkenskapernas definitioner och de statliga myndigheternas inrapportering till statens informationssystem Hermes.

I filen finns utfall per kalenderår. Utgifterna går att få specificerade utifrån de olika variablerna. Data redovisas från och med 2009.

## Ingår i den officiella statistiken

Realekonomisk fördelning av anslagen i statens budget ingår i [Sveriges officiella statistik.](/analys-och-statistik/officiell-statistik/tidsserier-statens-budget-m.m/sveriges-officiella-statistik/)

![](/globalassets/bilder-webbplatsen/logotyper/svart-logo-350.png?v=8dbea7a4229c300)

## Användningsvillkor

[CC0](https://creativecommons.org/publicdomain/zero/1.0/legalcode.sv)

## Uppdateringsfrekvens

En gång per år.

## Filformat

[Information om filformat](/analys-och-statistik/oppna-data/filformat/)

## Kontaktpersoner

* [Annika Näsvall Åhman](/personal/medarbetare/annika-nasvall-ahman/)
* [Jonas Larsson](/personal/medarbetare/jonas-larsson/)

Välj år

Välj år

2025
2024
2023
2022

JavaScript är inaktiverat i din webbläsare.
 Urvalslistan fungerar endast när JavaScript är aktiverat.

## Välj år

* [2025](/analys-och-statistik/oppna-data/realekonomisk-fordelning-av-anslagen-i-statens-budget/?year=2025)
* [2024](/analys-och-statistik/oppna-data/realekonomisk-fordelning-av-anslagen-i-statens-budget/?year=2024)
* [2023](/analys-och-statistik/oppna-data/realekonomisk-fordelning-av-anslagen-i-statens-budget/?year=2023)
* [2022](/analys-och-statistik/oppna-data/realekonomisk-fordelning-av-anslagen-i-statens-budget/?year=2022)

1. Utgifter
2. ## Utgifter 2025

   Senast uppdaterad
   :   2026-05-04

   [Excel (29,6 MB)](/RealekonomiskF%C3%B6rdelningPage/GetFile?documentType=Utgift&fileType=Excel&fileName=%C3%85rsutfall%20utgifter%20realekonomiskt%20f%C3%B6rdelat%202009%20-%202025,%20definitivt.xlsx&Year=2025&month=0&status=Definitiv)
   [Csv (6,9 MB)](/RealekonomiskF%C3%B6rdelningPage/GetFile?documentType=Utgift&fileType=Zip&fileName=%C3%85rsutfall%20utgifter%20realekonomiskt%20f%C3%B6rdelat%202009%20-%202025,%20definitivt.zip&Year=2025&month=0&status=Definitiv)

Senast uppdaterad: 2025-06-10
# Ansvariga myndigheter och åtgärder

Sveriges deltagande i faciliteten för återhämtning och resiliens består av flera åtgärder som presenteras i den svenska återhämtningsplanen. Ett stor antal myndigheter arbetar med åtgärderna men tio myndigheter har ett särskilt ansvar för genomförandet och rapporterar in resultatinformation till Statskontoret. Här visas vilka de rapporterande myndigheterna är samt vilken eller vilka åtgärder de ansvarar för.

**Boverket**Stöd till energieffektivisering av flerbostadshus
Investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande

**Myndigheten för digital förvaltning**Förvaltningsgemensam digital infrastruktur

**Myndigheten för yrkeshögskolan**Fler platser inom yrkeshögskolan

**Naturvårdsverket**Klimatklivet
Skydd av värdefull natur

**Post- och telestyrelsen**Bredbandsutbyggnad

**Skolverket**Fler platser i regional yrkesinriktad vuxenutbildning (yrkesvux)

**Socialstyrelsen**Äldreomsorgslyftet

**Statens energimyndighet**Industriklivet

**Trafikverket**Järnvägssatsningar

**Universitetskanslersämbetet**Resurser för att möta efterfrågan på utbildning vid universitet och högskolor

Senast uppdaterad: 2023-08-30
# KPI-indexerad hyra

Indexuppräkning av lokalhyra utgår i regel från förändringar i konsumentprisindex (KPI). Från och med januari 2026 är 2020 nytt basår för KPI. Myndigheterna kan diskutera med sin hyresvärd om hur det påverkar befintliga hyresavtal.

När myndigheter tecknar hyresavtal är det vanligt att myndigheten och hyresvärden har avtalat att hyran ska indexeras årligen utifrån KPI-förändringen. KPI är det allmänna måttet på inflation i Sverige och mäter hur priserna utvecklas. Det beräknas av Statistiska centralbyrån (SCB) en gång i månaden.

Hyran kan indexeras på flera olika sätt, till exempel genom kvartalsindexering eller fast omräkning. Men det vanligaste är att bashyran är anpassad till KPI-indextalet för en överenskommen oktobermånad, och att det sedan utgår ett indextillägg som räknas om per den 1 januari varje år utifrån förändringen i KPI-index för oktober året innan.

## Exempel: Omräkning utifrån KPI-index för oktober

Myndighet A har en bashyra  på 1 000 000 kronor, i 2023 års nivå, och bastalet är indextalet för oktober 2022. Ett första indextillägg för hyran har beräknats för 2024. För att räkna ut indextillägget för 2026 utgår parterna från indextalet (totalindex med 1980 som basår) för oktober 2022 som var 384,04, och indextalet för oktober 2025 som var 419,35. Indextillägget för 2026 blir då 91 944 kronor enligt uträkningen (419,35   384,04) / 384,04 x 1 000 000 = 91 944.

## Nytt basår för KPI

I samband med att SCB publicerade KPI för januari 2026 byttes basåret för KPI från 1980 till 2020. Det innebär att det efter 2025 inte längre kommer att finnas några fastställda KPI-tal som har basåret 1980. SCB har dock fastställt KPI-tal som är framtagna med den nya metoden med basår 2020 men omräknade till det gamla basåret 1980, enligt principen 2020 = 100 ombasade till 1980 = 100. Dessa tal finns tillgängliga på [SCB:s webbplats](https://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__PR__PR0101__PR0101A/KPI2020M1980/).

För att underlätta hyresindexeringen kan det vara lämpligt att diskutera med sin hyresvärd för att avgöra om myndighetens hyresavtal är utformat på ett sådant sätt som möjliggör att parterna använder de ombasade indextalen, eller om man behöver teckna ett tilläggsavtal som reglerar den fortsatta indexeringen.

## SCB:s nyhet

[KPI får basår 2020 (scb.se)](https://www.scb.se/nyhet/kpi-far-basar-2020/)

## Bashyra

Bashyran är ett överenskommet belopp som ska användas när indextillägget beräknas. Vanligtvis utgör bashyran en andel av det i kontraktet angivna hyresbeloppet.

## Indextillägg

Indextillägget är ett hyrestillägg som ska betalas tillsammans med det överenskomna hyresbeloppet, och eventuella andra hyrestillägg. Indextillägget fastställs normalt sett för ett år i taget utifrån KPI-förändringen. Hyran, inklusive hyrestilläggen, betalas ofta kvartalsvis i förskott.

Senast uppdaterad: 2026-03-19
# Budgetsaldo – statens transaktioner

Svenskt ekonomisk och finansiell statistik (SDDS Plus) visar statens transaktioner per månad. Filerna som publiceras omfattar totala inkomster, totala utgifter samt budgetsaldot.

Budgetsaldot är skillnaden mellan inkomster och utgifter på statens budget, vilket överensstämmer med statens lånebehov (med omvänt tecken). En kassamässig korrigeringspost på budgetens utgiftssida gör att denna överensstämmelse uppnås.

Om saldot är negativt finns ett budgetunderskott och därmed ett lånebehov, vilket ökar statsskulden. Ett positivt saldo, vilket är detsamma som ett budgetöverskott, innebär en amortering av statsskulden.

## Den senaste statistiken

[Statens transaktioner mars 2026](/contentassets/fcb24984e1c04e3f9db084797afcce7e/statskontoret-sddsplus-svenska-m03-2026.xlsx?v=8dea45dcc518f00 "Statens transaktioner januari 2026")

## SDDS Plus

IMF Special Data Dissemination Standard (SDDS Plus) är den Internationella valutafondens (IMF:s) datastandard för ekonomisk och finansiell statistik. Det är den högsta av tre kvalitetsnivåer och innebär att den svenska statistiken lever upp till ett antal högt ställda krav som IMF ställer.

Uppdateringar sker samma dag som ny statistik offentliggörs.

Syftet med en gemensam datastandard är att främja spridning av jämförbar statistik inom ett antal viktiga områden för den ekonomiska och finansiella statistiken.

## SCB är nationell koordinator

Statistiken under SDDS Plus produceras i Sverige av ESV, Konjunkturinstitutet, Riksgäldskontoret, Statistiska centralbyrån och Sveriges Riksbank.

SCB är nationell koordinator för SDDS, vilket innebär att SCB samordnar datarapporteringen och fungerar som kontakt gentemot IMF samt ansvarar för [Sveriges nationella webbsida för SDDS Plus](https://www.scb.se/hitta-statistik/temaomraden/sveriges-ekonomi/sdds-plus/).

## Mer om SDDS Plus

[Dissemination Standards Bulletin Board (DSBB)](http://dsbb.imf.org/)

Senast uppdaterad: 2026-03-26
# Inkomstliggaren 2026

## Vägledning

### Rapportnummer

STK 2026:3

### Publiceringsdatum

2026-02-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/924621878ed34619acac522a63a6308a/stk-2026-3-inkomstliggaren-2026.pdf?v=8de6d3ce889cf00)

### Kompletterande filer

* [Bilaga till Inkomstliggaren 2026](/contentassets/924621878ed34619acac522a63a6308a/bilaga-till-inkomstliggaren-2026.xlsx?v=8de6a538175cd00)

Inkomstliggaren innehåller information om författningar och övriga bestämmelser som gäller för respektive inkomsttitel. För varje inkomsttitel anges också vilka myndigheter som tar in och redovisar inkomsterna och vad dessa avser. För större inkomsttitlar beskrivs också uppbördsförfarandet.

Inkomstliggaren har getts ut årligen sedan 1948 och i arbetet med att ta fram upplaga nummer 78 har 62 myndigheter bistått Statskontoret.

I uppdateringen av Inkomstliggaren för 2026 har inga inkomsttitlar tillkommit eller tagits bort.

I bilagan redovisas alla inkomsttitlar och undertitlar samt vilka myndigheter som har behörighet att använda dessa.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Martin Nilsson Öst
* [martin.nilssonost@statskontoret.se](mailto:martin.nilssonost@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2026-02-13
# Informationssystemet Hermes

Hermes är ett gemensamt informationssystem för Regeringskansliet och myndigheterna i den statliga redovisningsorganisationen. Systemet ger stöd i arbetet med statens budget samt i uppföljning och utvärdering av statens olika verksamheter. Du behöver ansöka om behörighet för att använda systemet.

För att använda Hermes behöver du vara registrerad som användare och ha behörighet till de funktioner du behöver i ditt arbete. Om du redan har behörighet till Hermes men ändå inte kommer åt en viss funktion behöver du göra en ny ansökan för denna behörighet.

## Ansök om behörighet

För att få behörighet till Hermes behöver du skicka in en ansökningsblankett till Statskontoret. Det finns två blanketter med olika behörigheter:

* [För myndighet](/contentassets/9f2b2d11f3044d78980e20017042d819/behorighet-myndighet-hermes-260421.docx?v=8de9f960e7a5c80)
* [För departement](/contentassets/9f2b2d11f3044d78980e20017042d819/behorighet-departement-hermes-251215.docx?v=8de4953cb976900)

**Det är viktigt** att du använder rätt blankett och fyller i alla efterfrågade uppgifter för att få rätt behörighet utifrån dina arbetsuppgifter. Glöm inte att kryssa i vilken behörighet ansökan gäller. Skriv sedan under blanketten och skicka in den till den e-postadress som finns angiven på blanketten.

Har du frågor om behörigheterna eller problem med inloggningen kan du kontakta  [Fråga om Hermes](https://fragorhermes.esv.se/selfservice?operation=verksamhet_fragaesv_hermes#e8fa1e25-bd64-4905-a7ac-2ecb9deea6b1).

## Logga in

[Logga in i Hermes](https://hermes.esv.se/)

## Tekniska krav

Hermes fungerar bäst med webbläsarna Microsoft Edge (Edge Chromium) och Google Chrome. För vissa delar krävs Acrobat Reader samt Microsoft Office 2016 eller senare.

Mer om Hermes

Hermes omfattar systemstöd för:

* Statsredovisning
* Statens budget
* Avgiftsbelagd verksamhet
* Nyckeltal.

I systemet har alla aktörer har tillgång till samma information under hela budgetprocessen, vilket minskar risken för fel och dubbelarbete. Grundtanken är att informationen ska finnas på en centralt lagrad plats och enbart på ett ställe.

## Webbutbildning

Webbutbildningen Statsredovisning – systemutbildning når du när du är inloggad i [Hermes](https://hermes.esv.se/dana-na/auth/url_0/welcome.cgi). Du hittar den under Genvägar i Hermes.

## Kontakt

![](/contentassets/8c3ebee0a7364f6b994eb1ae07525c12/fraga-om-hermes.png?v=8de2c24da884e80)

* [Fråga om Hermes](https://fragorhermes.esv.se/)
* Må–fr kl. 9–12

Senast uppdaterad: 2026-04-21
# Lämna uppgifter om hyresavtal

Varje myndighet ska lämna uppgifter om ingångna hyresavtal och om förändringar i dessa till Statskontoret. Skyldigheten gäller inte uppgifter som omfattas av sekretess.

Myndigheterna ska lämna kopior på sina hyresavtal till Statskontoret snarast möjligt, men senast en månad efter att de har undertecknats. Avtalen ska skickas i digitalt format till [hyresavtal@statskontoret.se](mailto:hyresavtal@statskontoret.se). Alla avtal, inklusive bilagor, ska skickas som separata filer.

Med hyresavtal menas

* undertecknat hyresavtal eller motsvarande
* upplåtelseavtal mellan myndigheter
* tillägg till hyresavtal.

Skyldigheten att lämna uppgifter omfattar inte arrendeavtal, såsom till exempel avtal för parkeringsplatser på mark där ingen lokalarea ingår. Om vi får kopior på arrendeavtal registrerar vi dock uppgifterna i databasen. Avtal för parkeringsplatser i garage betraktas som hyresavtal och ska skickas till Statskontoret .

## Skicka även in uppsägning av hyresavtal

Även uppsägningar av hyresavtal i samband med avflyttning samt andra liknande handlingar ska skickas till Statskontoret . Uppsägningar för villkorsändring behöver myndigheterna däremot inte skicka till Statskontoret .

Myndigheterna ska även lämna uppgift om lokalernas fördelning på skilda verksamheter och om eventuella andrahandsuthyrningar. De myndigheter som delvis finansierar lokalkostnaderna över förvaltningsanslag ska redovisa i vilken omfattning som respektive hyresavtal inte varaktigt finansieras över myndighetens förvaltningsanslag. Myndigheter som endast disponerar lokaler enligt *ett* hyresavtal behöver inte göra denna redovisning.

## Skicka inte in tekniska beskrivningar och sekretessbelagda uppgifter

Ritningar och omfattande tekniska beskrivningar som är inkluderade i hyresavtal bör inte bifogas. Med tekniska beskrivningar menas till exempel kravspecifikationer såsom lokalprogram eller lokalförteckningar samt handlingar som beskriver hur lokalerna byggnadstekniskt ska iordningställas.

Sekretessbelagda uppgifter ska inte lämnas till Statskontoret .

## Förordningen samt Statskontorets föreskrifter och allmänna råd

[Förordning (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning (Forum)](https://forum.statskontoret.se/ea-regelverket/forvaltning/statliga-myndigheters-lokalforsorjning/)

## Ingångna hyresavtal

[Förteckningar över de hyresavtal olika myndigheter tecknat](/analys-och-statistik/statlig-lokalforsorjning/hyreskontrakt/)

Senast uppdaterad: 2026-01-01
# Ingångna hyresavtal

Här hittar du en förteckning över de hyresavtal olika myndigheter tecknat. I förteckningen finns bland annat uppgifter om adress, hyrestider, hyra, lokalernas storlek samt vem som förhyr lokalerna. Förteckningen går att filtrera på bland annat hyresavtal per län, kommun eller myndighet. Pdf-förteckningar för de olika länen kan begäras ut från Statskontoret.

---

[## Ladda ner förteckningen med ingångna hyresavtal

Förteckningen är publicerad i Excel](/contentassets/fbac1a232cef45d58a7c889cc732beab/ingangna-hyresavtal-2026-04-28.xlsx?v=8dea5190af84f80)

---

## Myndigheternas ansvar

Myndigheterna ansvarar själva för de hyresavtal de tecknar och kostnaderna dessa medför. Vid tecknande av hyresavtal, både ny- och omteckning, behövs en god kännedom om de hyresnivåer som förekommer på marknaden för olika lokaltyper i olika lägen på respektive ort. Hyresnivåerna kan växla högst väsentligt för samma lokaltyp mellan olika orter och olika lägen inom samma ort.

## Statskontorets kontrakts- och användarregister

Statskontoret [samlar fortlöpande in hyresavtal från de statliga myndigheterna](/kunskapsstod-och-regler/rapportering/hyresavtal/) och vissa andra organisationer. Avtalen registreras i Statskontorets databas KAR (Kontrakt- och användarregister). Statskontoret har därmed en mycket god kännedom om, dels de hyresavtal som statliga myndigheter tecknat, dels de lokaler som myndigheterna disponerar.

## Analysera och jämför myndigheters användning av lokaler

I nyckeltalsapplikationen [Lokaleffektivitet](https://forum.esv.se/analysera--jamfora/lokaleffektivitet/) kan myndigheternas nyttjande av lokaler jämföras över tid i olika geografiska områden. Nyckeltalen beräknas bl.a. utifrån de uppgifter som Statskontoret registrerar från de statliga myndigheternas hyresavtal.

Senast uppdaterad: 2026-04-28
# Årlig rapportering av internrevision och intern styrning och kontroll

Internrevisionsmyndigheterna ska varje år besvara frågor om internrevision och intern styrning och kontroll. Frågorna besvaras för att Statskontoret ska kunna analysera och bedöma statusen på den statliga internrevisionen och myndigheternas interna styrning och kontroll. Statskontoret sammanställer uppgifterna i en rapport som lämnas till regeringen senast den sista mars.

De myndigheter under regeringen som omfattas av internrevisionsförordningen ska varje år svara på frågor som handlar om följsamhet till och tillämpning av bestämmelser om internrevision och intern styrning och kontroll. Frågorna handlar också om internrevisionens förutsättningar, prestationer och dess effekter.

Frågorna kan bestå av en eller flera delfrågor och avser förhållanden och händelser under det år som ska analyseras. Svaren är en självdeklaration från myndigheten.

Frågorna om internrevision och intern styrning och kontroll bygger främst på

* förordningen om internrevision
* förordningen om intern styrning och kontroll
* myndighetsförordningen (för lärosäten även på högskoleförordningen).

## Var ska myndigheterna svara på frågorna?

Myndigheterna besvarar frågorna i en webbenkät. Länken till enkäten skickas till myndighetens registrator.

## När ska myndigheten svara på enkäten?

Myndigheterna kan svara på frågorna från början av december, när länken skickas ut, fram till och med den 9 februari 2026.

## Vem svarar på frågorna?

Det är myndigheten som lämnar informationen till Statskontoret. Varje myndighet tar själv ställning till vem eller vilka som ska besvara frågorna för myndighetens räkning. I vår analys av svaren utgår vi från att de speglar myndighetens uppfattning.

En myndighet kan undantas från att besvara enkäten om beslutet att inrätta internrevision inte har gällt för hela året som granskas eller om internrevisionen ska upphöra.

Om myndigheten vill undantas från att lämna information ska ni skicka en ansökan till registrator@esv.se.

## Varför hämtar Statskontoret in uppgifterna?

Statskontoret hämtar in informationen för att

* utveckla, förvalta och samordna statlig internrevision
* utveckla och förvalta intern styrning och kontroll
* lämna en redovisning över de statlig internrevision och intern styrning och kontroll till regeringen.

Vi utvecklar och förvaltar dels med föreskrifter och allmänna råd, dels med stöd till myndigheterna genom metoder och riktlinjer, utredning, utbildning och rådgivning.

## Om enkäten för 2025

[Information och enkätfrågor](/contentassets/840d7bbc75624a0d8874a4f22433d208/enkatfragor-isk-avseende-2025.docx?v=8de1d1ca8b65300)

## Kontakt

![](/contentassets/9a71fee35f1946c79adeeb2e6e5fcc28/fraga-statskontoret.png?v=8de2c135aa5b880)

* [Fråga Statskontoret](https://forum.statskontoret.se/vanliga-fragor/)
* Webbtjänst för frågor och svar.

Senast uppdaterad: 2026-01-01
# Konferenser

Statskontoret arrangerar konferenser utifrån aktuella områden. Vissa genomförs både fysiskt på plats i Stockholm och digitalt.

[Stora redovisningsdagen](/kunskapsstod-och-regler/utbildningar/konferenser/stora-redovisningsdagen/ "Stora redovisningsdagen")

Stora redovisningsdagen är Statskontorets konferens för dig som arbetar med redovisning och rapportering i staten. Det är ett bra tillfälle för att både ta del av aktuella nyheter och nätverka med kollegor från andra myndigheter. Konferensen för 2026 är planerad till den 19 november.

---

Digitalt

På plats

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utbildningsfunktionen
* [utbildning@statskontoret.se](mailto:utbildning@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2025-12-15
# Nätverk

Statskontoret anordnar nätverksträffar med olika teman som anknyter till våra verksamhetsområden. Syftet med nätverksträffarna är att utbyta erfarenheter och fördjupa kunskaperna i det aktuella temat tillsammans med andra myndigheter och ibland särskilt inbjudna sakkunniga.

[Nätverk för statliga internrevisorer](/kunskapsstod-och-regler/utbildningar/natverk/internrevision/ "Nätverk för statliga internrevisorer")

Statskontoret genomför regelbundet nätverksträffar för statliga internrevisorer. Nätverksträffarna bygger på ett aktivt deltagande och interaktion mellan deltagarna.

---

Digitalt

[Nätverket för intern styrning och kontroll](/kunskapsstod-och-regler/utbildningar/natverk/intern-styrning-och-kontroll/ "Nätverket för intern styrning och kontroll")

Statskontoret anordnar nätverksträffar för anställda på de myndigheter som ska tillämpa förordningen om intern styrning och kontroll. Nätverksträffarna bygger på ett aktivt deltagande och interaktion mellan deltagarna.

---

2026-05-13

Digitalt

[Nätverket för bättre resultatredovisning i årsredovisningen](/kunskapsstod-och-regler/utbildningar/natverk/resultatredovisning/ "Nätverket för bättre resultatredovisning i årsredovisningen")

Nätverket syftar till att stötta myndigheterna i att utveckla och förbättra arbetet med resultatredovisningen utifrån gällande regelverk.

---

På plats

[Nätverket mot korruption](/kunskapsstod-och-regler/utbildningar/natverk/mot-korruption/ "Nätverket mot korruption")

För att stärka arbetet mot korruption och andra oegentligheter driver Statskontoret ett myndighetsnätverk mot korruption. I dagsläget ingår cirka 200 myndigheter i nätverket.

---

Digitalt

På plats

Senast uppdaterad: 2025-11-25
# Seminarier

Statskontoret arrangerar seminarier utifrån aktuella områden. Vissa genomförs fysiskt på plats i Stockholm och andra digitalt.

[Skydd av EU:s finansiella intressen](https://forum.statskontoret.se/utbildning/seminarier_och_konferenser/webbinarium-260326-skydd-av-eus-finansiella-intressen/ "Skydd av EU:s finansiella intressen")

Skydd av EU:s finansiella intressen är Statskontorets återkommande webbinarium under 2024–2026 om myndigheternas genomförande av Sveriges återhämtningsplan.

---

Digitalt

[Bollplanket – verksamhetsutveckla tillsammans](/kunskapsstod-och-regler/utbildningar/seminarier/bollplanket--verksamhetsutveckla-tillsammans/ "Bollplanket – verksamhetsutveckla tillsammans")

Syftet med bollplanket är att skapa en behovsdriven mötesplats inom staten, där vi med ett öppet och prestigelöst samtalsklimat kan hjälpa varandra med infallsvinklar och erfarenheter på styrningsrelaterade frågeställningar vi brottas med.

---

Digitalt

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utbildningsfunktionen
* [utbildning@statskontoret.se](mailto:utbildning@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2026-01-01
# Kurser

Statskontoret erbjuder kurser inom statlig ekonomistyrning på grund-, fortsättnings- och fördjupningsnivå. Kurserna genomförs fysiskt på plats i Stockholm eller digitalt. Vi arrangerar även olika programutbildningar

[Statlig styrning, redovisning och finansiering – grundkurs](/kunskapsstod-och-regler/utbildningar/kurser/statlig-styrning-redovisning-och-finansiering--grundkurs/ "Statlig styrning, redovisning och finansiering – grundkurs")

Kursen ger dig kunskap om regelverken för statlig styrning, redovisning och finansiering samt om hur det hänger ihop för staten som helhet. Den ska vidare få dig att se din roll och din myndighet i ett större sammanhang.

---

På plats

[Statlig redovisning – fortsättningskurs](/kunskapsstod-och-regler/utbildningar/kurser/statlig-redovisning--fortsattningskurs/ "Statlig redovisning – fortsättningskurs")

I den här kursen får du en djupare förståelse för den statliga redovisningsmodellen och de särdrag som finns inom statlig redovisning.

---

2026-05-20

På plats

[Statens controllerutbildning](/kunskapsstod-och-regler/utbildningar/kurser/statens-controllerutbildning/ "Statens controllerutbildning")

Statens controllerutbildning är Statskontorets programutbildning i ekonomisk styrning och verksamhetsutveckling för dig som arbetar med controlleruppgifter i statsförvaltningen. Utbildningen genomförs under tolv dagar vid fyra sammankomster. Utbildningen ger dig möjlighet att utveckla både dig och verksamheten du arbetar i.

---

Digitalt

På plats

[Verksamhetslogik i praktiken](/kunskapsstod-och-regler/utbildningar/kurser/verksamhetslogik-i-praktiken/ "Verksamhetslogik i praktiken")

Verksamhetslogik är en metod för att beskriva verksamheters förutsättningar, genomförande och förväntade resultat. I den här kursen får du lära dig hur du med hjälp av metoden kan samverka mellan organisationer, formulera effektmål och välja indikatorer.

---

2026-06-02

På plats

## Anpassade kurser

Är ni flera inom myndigheten som vill gå en kurs? Vissa av våra kurser är möjliga att beställa som en anpassad skräddarsydd kurs. Den kan hållas hos er, i våra lokaler på Fleminggatan i Stockholm eller digitalt.

Kontakta oss så berättar vi mer.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utbildningsfunktionen
* [utbildning@statskontoret.se](mailto:utbildning@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2026-01-01
# Webbutbildningar

[## Otillåten påverkan

Lär dig identifiera olika former av otillåten påverkan, förstå vilka konsekvenserna är för verksamheten och för det demokratiska beslutsfattandet, samt vilka åtgärder du och din organisation kan vidta för att förebygga och hantera sådana situationer.](/kunskapsstod-och-regler/utbildningar/webbutbildningar/otillaten-paverkan/)

[## Din roll i staten – gemensamma spelregler

Utbildningen ska stärka din förmåga att hantera den särskilda roll som det innebär att vara statsanställd. Den riktar sig både till dig som är nyanställd i staten och till dig som redan arbetar i staten.](/kunskapsstod-och-regler/utbildningar/webbutbildningar/din-roll-i-staten/)

[## Våga viktiga samtal

Utbildningen vänder sig speciellt till dig som är chef och ansvarar för att arbeta med en god förvaltningskultur. Den fungerar även bra för alla som är nyfikna på hur man kan leda dilemmasamtal.](/kunskapsstod-och-regler/utbildningar/webbutbildningar/vaga-viktiga-samtal/)

[## Grunderna i statlig styrning

Lär dig grunderna i statlig styrning och ekonomistyrning. Den vänder sig i första hand till dig som är nyanställd i staten, men även om du har arbetat några år kan du ha nytta av utbildningen.](/kunskapsstod-och-regler/utbildningar/webbutbildningar/grunderna-i-statlig-styrning/)

[## Verksamhetslogik

Webbutbildningen tar upp grunderna i verksamhetslogik och beskriver hur den kan användas i en myndighet.](/kunskapsstod-och-regler/utbildningar/webbutbildningar/verksamhetslogik/)

[## Onödig efterfrågan – effektivisera myndighetens ärendehandläggning

Du får teoretisk kunskap om ett forskningsförankrat metodstöd för att identifiera och minska onödig efterfrågan, samt tips för hur du kan använda metoden i ditt praktiska arbete.](/kunskapsstod-och-regler/utbildningar/webbutbildningar/onodig-efterfragan/)

[## Avräkning med statsverket

I den här webbutbildningen lär du dig redovisning och förståelse av balansposten Avräkning med statsverket som är unik för den statliga redovisningen.](/kunskapsstod-och-regler/utbildningar/webbutbildningar/avrakning-med-statsverket/)

[## Redovisning av anläggningstillgångar

Webbutbildningen tar upp de regelverk som gäller för redovisning och finansiering av anläggningstillgångar i staten.](/kunskapsstod-och-regler/utbildningar/webbutbildningar/redovisning-av-anlaggningstillgangar/)

[## Statsredovisning – utbildning i informationssystemet Hermes

Lär dig om informationssystemet Hermes som är det gemensamma informationssystemet för Regeringskansliet och myndigheterna i den statliga redovisningsorganisationen.](/kunskapsstod-och-regler/utbildningar/webbutbildningar/hermes--systemutbildning/)

Senast uppdaterad: 2025-11-25
# Främja god förvaltningskultur

En god förvaltningskultur är de beteenden och förhållningssätt som vilar på den statliga värdegrunden. Efterlever alla statsanställda den statliga värdegrunden ger det förutsättningar för en effektiv, rättssäker och fungerande förvaltning.

[Den statliga värdegrunden](/kunskapsstod-och-regler/forvaltningskultur/den-statliga-vardegrunden/) och andra rättsliga principer ligger till grund för hur myndigheter ska tolka och bryta ner sitt uppdrag från regeringen i konkreta arbetsuppgifter i verksamheten. Myndigheterna omvandlar successivt regler och formell styrning till praktisk verksamhet och till hur du agerar som tjänsteperson.

Illustrationen nedan visar en del av den demokratiska styrkedjan och hur arbetet med god förvaltningskultur passar in i den.

![](/contentassets/c11ac903b765433f8090a7dac71e3da2/statlig-vardegrund-och-principer.png?v=8de30e581696080)

## En god förvaltningskultur omfattar både strukturen och kulturen

För att åstadkomma och upprätthålla en god förvaltningskultur behöver en myndighet arbeta med både strukturen (författningar, regler och intern styrning) och kulturen, det vill säga de värderingar och den praktik som råder i en verksamhet.

Att arbeta med**strukturen**innebär att omsätta lagar, förordningar och andra regleringar samt mål i den egna myndighetens organisation. Det görs bland annat genom interna bestämmelser och styrdokument, så som arbetsordningen och verksamhetsplanen. Den *formella organisationen*blir också en del av strukturen. Där framgår ofta någon form av hierarki och ansvarsfördelning, exempelvis mellan avdelningar och enheter samt mellan olika funktioner eller chefer.

De organisatoriska **värderingarna**ska inte förväxlas med individens privata egna. Detta handlar istället om hur organisationen och medarbetarna kollektivt värderar olika centrala frågor. Det kan exempelvis handla om hur myndigheten värderar effektivitet, transparens, autonomi, legitimitet, opartiskhet, kvalitet, följsamhet, pålitlighet och lojalitet när de ställs mot varandra i olika situationer. Det kan också handla om den sociala samvaron, det vill säga hur medarbetare i organisationen förväntas uppföra sig mot varandra.

De organisatoriska värderingarna utgör inte ensamt kulturen, utan kompletteras av det medarbetarna faktiskt gör, själva **praktiken**. Det handlar om medvetna beteenden, men även om invanda handlingsmönster, samt normer som styr hur medarbetare agerar i specifika situationer. Praktiken kan till exempel handla om hur medarbetare och chefer i en verksamhet faktiskt tillämpar interna styrdokument.

Senast uppdaterad: 2025-12-09