Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Revisionsuttalande och årlig rapport 2022 Sveriges nationella program för fonden för inre säkerhet (ISF)

## Revision

### Rapportnummer

ESV 2022:8

### Publiceringsdatum

2022-04-05

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/a8375e7e64134efd8bef0b96d4f0d887/2022-8-revisionsuttalande-och-arlig-rapport-2022-sveriges-nationella-program-for-fonden-for-inre-sakerhet.pdf?v=8da174b2d84a400)

I rapporten och uttalandet bedömer Ekonomistyrningsverket (ESV) hur Polismyndigheten har förvaltat de [EU-medel och den svenska medfinansiering som de ansvarar för inom Europeiska fonden för inre säkerhet (ISF)](/link/e119592e455349d5a34497f4d69484a3.aspx).

ESV har granskat 23,72 procent av de stödberättigade utgifterna inom ISF för räkenskapsåret 16 oktober 2020–15 oktober 2021. Den sammanlagda felprocenten är 0,07 procent och efter Polismyndighetens korrigering uppgår felprocenten till 0,06 procent för hela programmet. Enligt EU-kommissionen är en felprocent under 2 procent att anse som att hanteringen av EU-medel är tillfredställande.

ESV bedömer att de bakomliggande orsakerna till felen som har konstaterats är otillräcklig kännedom om eller dålig tillämpning av regler och förordningar för exempelvis otillåten dubbelfinansiering. ESV bedömer inte att något bedrägeri har förekommit.

ESV lämnar ett revisionsuttalande utan reservation. Det betyder att ESV bedömer att Polismyndighetens räkenskaper för programmet ger en sann och rättvisande bild och är lagliga och korrekta. Vår sammanfattande bedömning är att programmets förvaltnings- och kontrollsystem (till exempel processer, rutiner och it-stöd) fungerar, men att vissa förbättringar krävs.

Senast uppdaterad: 2022-04-05
# Revisionsuttalande och årlig rapport 2022 Sveriges nationella program för Europeiska asyl-, migrations-och integrationsfonden (AMIF)

## Revision

### Rapportnummer

ESV 2022:12

### Publiceringsdatum

2022-04-05

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/0f0b8e69a42740298a440ad06ea7253e/2022-12-revisionsuttalande-och-arlig-rapport-2022-amif.pdf?v=8da172571fd4900)

I rapporten och revisionsuttalandet bedömer Ekonomistyrningsverket (ESV) hur Migrationsverket har förvaltat de [EU-medel och den svenska medfinansiering som myndigheten ansvarar för inom Europeiska asyl-, migrations-och integrationsfonden (AMIF)](/link/e119592e455349d5a34497f4d69484a3.aspx).

ESV har granskat 11,52 procent av de stödberättigade utgifterna inom AMIF för räkenskapsåret 16 oktober 2020–15 oktober 2021. Den sammanlagda projicerade felprocenten är 0,53 procent för hela programmet. Enligt EU-kommissionen är en felprocent under 2 procent att anse som att hanteringen av EU-medel är tillfredställande.

ESV bedömer att de bakomliggande orsakerna till felen som har konstaterats är oavsiktliga skrivfel eller slarv i exempelvis redovisningen av lönekostnader och avdrag för moms. ESV bedömer inte att något bedrägeri har förekommit.

ESV lämnar ett revisionsuttalande utan reservation. Det betyder att ESV bedömer att Migrationsverkets räkenskaper för programmet ger en sann och rättvisande bild och är lagliga och korrekta. Vår sammanfattande bedömning är att programmets förvaltnings- och kontrollsystem (till exempel processer, rutiner och it-stöd) fungerar, men att vissa förbättringar krävs.

Senast uppdaterad: 2022-04-05
# Revisionsuttalande och årlig rapport 2022 Regionala strukturfondsprogram och nationellt regionalfondsprogram (ERUF)

## Revision

### Rapportnummer

ESV 2021:44

### Publiceringsdatum

2022-04-05

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/9d2062f05ee14da38784174887b8fa67/2021-44-revisionsuttalande-och-arlig-rapport-2022-regionala-strukturfondsprogram-och-nationellt-regionalfondsprogram.pdf?v=8da174fa2f27380)

I den årliga rapporten och revisionsuttalandet bedömer ESV hur Tillväxtverket har förvaltat de [EU-medel som myndigheten ansvarar för inom regionala utvecklingsfondens åtta olika program och ett nationellt regionalfondsprogram](/link/e119592e455349d5a34497f4d69484a3.aspx). Rapporten och uttalandet omfattar tillsammans de nio programmen inom regionala utvecklingsfonden.

ESV har granskat 2,6 procent av det totala antalet utbetalningstransaktioner och 18,26 procent av de stödberättigande utgifterna för räkenskapsåret den 1 juli 2020 till den 30 juni 2021. Felprocenten är 1,97 procent baserat på samtliga program tillsammans. Det är en ökning från föregående år då felprocenten var 0,77 procent. Enligt EU-kommissionen är en felprocent som underskrider 2 procent att anse som att hanteringen av programmets EU-medel sker på ett betryggande sätt.

ESV bedömer att de bakomliggande orsakerna till felen och som felprocenten baserar sig på har förorsakats av brister i övervaknings- och kontrollsystemets funktion, otillräcklig kännedom om eller dålig tillämpning av regler/förordningar och oavsiktligt skrivfel eller slarv.

ESV:s bedömning är dock att inga bedrägerier förekommit.

ESV lämnar ett revisionsuttalande utan reservation. Det betyder att ESV bedömer att Tillväxtverkets räkenskaper för programmen ger en sann och rättvisande bild och är lagliga och korrekta. ESV bedömer även att det finns rimliga garantier för att myndighetens förvaltnings- och kontrollsystem (till exempel processer, rutiner och it-stöd) fungerar, men att vissa förbättringar krävs.

Senast uppdaterad: 2022-04-05
# Revisionsuttalande och årlig rapport 2022 Sverige-Norge (ERUF)

## Revision

### Rapportnummer

ESV 2022:6

### Publiceringsdatum

2022-04-05

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/3a06ed645cc54e0bae47e730f73038bc/2022-6-revisionsuttalande-och-arlig-rapport-2022-sverige-norge.pdf?v=8da174e39259a00)

I rapporten och revisionsuttalandet bedömer ESV hur Länsstyrelsen i Jämtlands län har förvaltat de [EU-medel som myndigheten ansvarar för inom Europeiska regionala utvecklingsfonden. Rapporten och uttalandet omfattar det gränsöverskridande programmet Sverige-Norge](/link/e119592e455349d5a34497f4d69484a3.aspx).

ESV har granskat 10,34 procent av det totala antalet projekt och 10,97 procent av de stödberättigade utgifterna inom programmet för räkenskapsåret 1 juli 2020–30 juni 2021. Felprocenten är 0,13 procent för hela programmet. Det är en minskning från föregående år då felprocenten var 0,91 procent.

Enligt EU-kommissionen är en felprocent under 2 procent att anse som att hanteringen av EU-medel är tillfredställande.

ESV bedömer att de bakomliggande orsakerna till felen som utgjorde felprocenten är oavsiktliga skrivfel eller slarv samt otillräcklig kännedom om eller dålig tillämpning av regler och förordningar. ESV bedömer dock inte att något bedrägeri har förekommit.

ESV lämnar ett revisionsuttalande utan reservation. ESV har också lämnat en upplysning av särskild betydelse som inte påverkar uttalandet. Av upplysningen framgår att ej stödberättigade utgifter på totalt 96 euro i bidrag i annat än pengar (medfinansiering) av tekniska skäl inte tas upp i Nyps. Felaktigheten kommer att korrigeras i nästa ansökan om utbetalning samt tas upp i tillägg 2 för räkenskapsår 2021/2022. Revisionsuttalandet betyder att ESV bedömer att Länsstyrelsens räkenskaper för programmet ger en sann och rättvisande bild och är lagliga och korrekta. ESV bedömer även att det finns rimliga garantier för att myndighetens förvaltnings- och kontrollsystem (till exempel processer, rutiner och it-stöd) fungerar, men att vissa förbättringar krävs.

Senast uppdaterad: 2022-04-05
# Revisionsuttalande och årlig rapport 2022 Norra Periferin och Arktis (ERUF)

## Revision

### Rapportnummer

ESV 2022:14

### Publiceringsdatum

2022-04-05

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/b703a3f7a5404c43a8d5fdf3dcee700a/2022-14-revisionsuttalande-och-arlig-rapport-2022-norra-periferin-och-arktis.pdf?v=8da1729abd04e80)

I rapporten och revisionsuttalandet bedömer ESV hur Länsstyrelsen i Västerbottens län har förvaltat de [EU-medel som myndigheten ansvarar för inom Europeiska regionala utvecklingsfonden. Rapporten och uttalandet omfattar det transnationella samarbetet inom programmet Norra Periferin och Arktis](/link/e119592e455349d5a34497f4d69484a3.aspx).

ESV har granskat 9,38 procent av det totala antalet projekt och 10,99 procent av de stödberättigade utgifterna inom programmet för räkenskapsåret 1 juli 2020–30 juni 2021. Felprocenten är 0,27 för hela programmet. Det kan sättas i relation till att en felprocent över 2 procent är gränsen för när EU kommissionen anser att hanteringen av EU-medel inte är tillfredsställande.

ESV bedömer att de bakomliggande orsakerna till felen, som huvudsakligen utgjorde felprocenten, är oavsiktligt skrivfel eller slarv. ESV bedömer dock inte att något bedrägeri har förekommit.

ESV lämnar ett revisionsuttalande utan reservation. Det betyder att ESV bedömer att Länsstyrelsens räkenskaper för programmet ger en sann och rättvisande bild och är lagliga och korrekta. ESV bedömer även att det finns rimliga garantier för att myndighetens förvaltnings- och kontrollsystem (till exempel processer, rutiner och it-stöd) fungerar, men att vissa förbättringar krävs.

Senast uppdaterad: 2022-04-05
# Revisionsuttalande och årlig rapport 2022 Nationellt socialfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning (ESF)

## Revision

### Rapportnummer

ESV 2022:13

### Publiceringsdatum

2022-04-05

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/1155efa22d564474a9d1e8b8763455a0/2022-13-revisionsuttalande-och-arlig-rapport-2022-nationellt-socialfondsprogram-for-investering-for-tillvaxt-och-sysselsattning.pdf?v=8da172872e3aa00)

I rapporten och revisionsuttalandet bedömer ESV hur Svenska ESF-rådet har förvaltat de [EU-medel som myndigheten ansvarar för inom Europeiska socialfonden. Rapporten och uttalandet omfattar det nationella socialfondsprogrammet (ESF)](/link/e119592e455349d5a34497f4d69484a3.aspx).

ESV har granskat 0,99 procent av de totala utgifterna inom programmet för räkenskapsåret 1 juli 2020–30 juni 2021. Felprocenten är 0,06 för hela programmet. Det är en minskning från föregående år då felprocenten var 0,22. Enligt EU-kommissionen är en felprocent under 2 procent att anse som att hanteringen av EU-medel är tillfredställande.

ESV bedömer att de bakomliggande orsakerna till felen som huvudsakligen utgjorde felprocenten är ”oavsiktliga skrivfel eller slarv” samt ”brister i övervaknings- och kontrollsystemets funktion”. ESV bedömer dock inte att något bedrägeri har förekommit.

ESV lämnar ett revisionsuttalande utan reservation. Det betyder att ESV bedömer att Svenska ESF-rådets räkenskaper för programmet ger en sann och rättvisande bild och är lagliga och korrekta. ESV bedömer även att det finns rimliga garantier för att myndighetens förvaltnings- och kontrollsystem (till exempel processer, rutiner och IT-stöd) fungerar, men att vissa förbättringar krävs.

Senast uppdaterad: 2022-04-05
# Revisionsuttalande och årlig rapport 2022 Social delaktighet för dem som har det sämst ställt (FEAD)

## Revision

### Rapportnummer

ESV 2022:7

### Publiceringsdatum

2022-04-05

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/8e546964a6fc4c54b9f7c15adf3b1453/2022-7-revisionsuttalande-och-arlig-rapport-2022-social-delaktighet-for-dem-som-har-det-samst-stallt.pdf?v=8da1723cb647880)

I rapporten och revisionsuttalandet bedömer ESV hur Svenska ESF-rådet har förvaltat de [EU-medel som myndigheten ansvarar för inom fonden för europeiskt bistånd för dem som har det sämst ställt. Rapporten och uttalandet omfattar FEAD‑programmet](/link/e119592e455349d5a34497f4d69484a3.aspx).

ESV har granskat 8,00 procent av det totala antalet utbetalningar och 10,52 procent av de stödberättigade utgifterna inom programmet för räkenskapsåret 1 juli 2020–30 juni 2021. Felprocenten är 0,00 procent för hela programmet. Det är en minskning från föregående år då felprocenten var 0,13 procent.

Enligt EU-kommissionen är en felprocent under 2 procent att anse som att hanteringen av EU-medel är tillfredställande.

ESV bedömer att inga bedrägerier har förekommit.

ESV lämnar ett revisionsuttalande utan reservation. Det betyder att ESV bedömer att Svenska ESF-rådets räkenskaper för programmet ger en sann och rättvisande bild och är lagliga och korrekta. ESV bedömer även att det finns rimliga garantier för att myndighetens förvaltnings- och kontrollsystem (till exempel processer, rutiner och it‑stöd) fungerar, men att vissa förbättringar krävs.

Senast uppdaterad: 2022-04-05
# Revisionsuttalande och årlig rapport 2022 NORD (ERUF)

## Revision

### Rapportnummer

ESV 2022:5

### Publiceringsdatum

2022-04-05

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/5bc4946e53ff47009a66dea5a281235e/2022-5-revisionsuttalande-och-arlig-rapport-2022-nord.pdf?v=8da171c3b6f0080)

I rapporten och revisionsuttalandet bedömer ESV hur Länsstyrelsen i Norrbottens län har förvaltat de [EU-medel som myndigheten ansvarar för inom Europeiska regionala utvecklingsfonden. Rapporten och uttalandet omfattar det gränsöverskridande programmet Nord](/link/e119592e455349d5a34497f4d69484a3.aspx).

ESV har granskat 7,6 procent av det totala antalet projekt och 10,09 procent av de stödberättigade utgifterna inom programmet för räkenskapsåret 1 juli 2020–30 juni 2021. Felprocenten är 0,43 för hela programmet. Det är en minskning från föregående år då felprocenten var 1,40.

Enligt EU-kommissionen är en felprocent under 2 procent att anse som att hanteringen av EU-medel är tillfredställande.

ESV bedömer att de bakomliggande orsakerna till felen som huvudsakligen utgjorde felprocenten är otillräcklig kännedom om eller dålig tillämpning av regler och förordningar samt oavsiktliga skrivfel eller slarv, i redovisningen av lönekostnader. ESV bedömer dock inte att något bedrägeri har förekommit.

ESV lämnar ett revisionsuttalande utan reservation. Det betyder att ESV bedömer att Länsstyrelsens räkenskaper för programmet ger en sann och rättvisande bild och är lagliga och korrekta. ESV bedömer även att det finns rimliga garantier för att myndighetens förvaltnings- och kontrollsystem (till exempel processer, rutiner och it-stöd) fungerar väl och att inga eller endast mindre förbättringar krävs. Bedömningen är en höjning i grad jämfört med föregående år, vilken bland annat beror på att iakttagelser i samband med en tidigare systemrevision anses åtgärdade.

Senast uppdaterad: 2022-04-05
# Revisionsuttalande och årlig rapport 2022 Havs- och fiskeriprogrammet (EHFF)

## Revision

### Rapportnummer

ESV 2022:10

### Publiceringsdatum

2022-04-05

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/7ac8678873b84ab28c6debcb0fc3f897/2022-10-revisionsuttalande-och-arlig-rapport-2022-havs-och-fiskeriprogrammet.pdf?v=8da174c1e522600)

I rapporten och revisionsuttalandet bedömer Ekonomistyrningsverket (ESV) hur Jordbruksverket har förvaltat de [EU-medel och den svenska medfinansieringen som myndigheten ansvarar för inom Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF)](/link/e119592e455349d5a34497f4d69484a3.aspx). Rapporten och uttalandet omfattar det svenska programmet för Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF).

ESV har granskat 100 procent av det totala antalet projekt och 100 procent av de stödberättigade utgifterna inom programmet för räkenskapsåret 1 juli 2020–30 juni 2021. Felprocenten är 0,00 procent för hela programmet. Det är oförändrat från föregående år.

Enligt EU-kommissionen är en felprocent under 2 procent att anse som att hanteringen av EU-medel är tillfredställande.

ESV lämnar ett revisionsuttalande med reservation. ESV bedömer att Jordbruksverkets räkenskaper för programmet ger en rättvisande bild och är lagliga och korrekta. ESV anser däremot att det förvaltnings- och kontrollsystem som inrättats är ändamålsenligt, förutom att det förekommer brister i processer och rutiner för att säkerställa lämpliga förvaltningskontroller. ESV anser att reservationens inverkan är begränsad eftersom räkenskaperna, trots brister i förvaltnings-och kontrollsystemet, är korrekta.

Vår sammanfattande bedömning är att förvaltnings- och kontrollsystemet ger en medelhög grad av säkerhet i fråga om utgifternas laglighet och korrekthet.

Senast uppdaterad: 2022-04-05
# Revisionsuttalande och årlig rapport 2022 Lokalt ledd utveckling (ERUF och ESF)

## Revision

### Rapportnummer

ESV 2022:9

### Publiceringsdatum

2022-04-05

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/9c72380b035a44079ff860341e264971/2022-9-revisionsuttalande-och-arlig-rapport-2022-lokalt-ledd-utveckling.pdf?v=8da1726e08ed680)

I rapporten och revisionsuttalandet bedömer Ekonomistyrningsverket (ESV) hur Jordbruksverket har förvaltat de [EU-medel och den svenska medfinansieringen som myndigheten ansvarar för inom Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och Europeiska socialfonden (ESF)](/link/e119592e455349d5a34497f4d69484a3.aspx). Rapporten och uttalandet omfattar det svenska programmet för Lokalt ledd utveckling (LLU).

ESV har granskat 12,61 procent av det totala antalet projekt och 16,23 procent av de stödberättigade utgifterna inom programmet för räkenskapsåret 1 juli 2020–30 juni 2021. Felprocenten är 0,34 procent för hela programmet. Det är en minskning från föregående år då felprocenten var 2,41 procent.

Enligt EU-kommissionen är en felprocent under 2 procent att anse som att hanteringen av EU-medel är tillfredställande.

ESV bedömer att de bakomliggande orsakerna till felen som utgjorde felprocenten är oavsiktliga skrivfel eller slarv samt otillräcklig kännedom om eller dålig tillämpning av regler och förordningar. ESV bedömer dock inte att något bedrägeri har förekommit.

ESV lämnar ett revisionsuttalande med reservation. ESV bedömer att Jordbruksverkets räkenskaper för programmet ger en rättvisande bild och är lagliga och korrekta. ESV anser däremot att det förvaltnings- och kontrollsystem som inrättats är ändamålsenligt, förutom att det förekommer brister i processer och rutiner för att säkerställa lämpliga förvaltningskontroller. ESV anser att reservationens inverkan är begränsad eftersom räkenskaperna, trots brister i förvaltnings-och kontrollsystemet, är korrekta.

Vår sammanfattande bedömning är att förvaltnings- och kontrollsystemet ger en medelhög grad av säkerhet i fråga om utgifternas laglighet och korrekthet inom de båda fonderna.

Senast uppdaterad: 2022-04-05
# Revisionsuttalande och årlig rapport 2022 Botnia Atlantica (ERUF)

## Revision

### Rapportnummer

ESV 2022:11

### Publiceringsdatum

2022-04-05

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/f28506a5d1a94c0d857dce1c45202bec/2022-11-revisionsuttalande-och-arlig-rapport-2022-botnia-atlantica.pdf?v=8da171acf3fcd00)

I rapporten och revisionsuttalandet bedömer ESV hur Länsstyrelsen i Västerbottens län har förvaltat de [EU-medel som myndigheten ansvarar för inom Europeiska regionala utvecklingsfonden. Rapporten och uttalandet omfattar det gränsöverskridande programmet Botnia Atlantica](/link/e119592e455349d5a34497f4d69484a3.aspx).

ESV har granskat 13,16 procent av det totala antalet projekt och 10,20 procent av de stödberättigade utgifterna inom programmet för räkenskapsåret 1 juli 2020–30 juni 2021. Felprocenten är 0,94 procent för hela programmet. Det är en ökning från föregående år då felprocenten var 0,01 procent.

Enligt EU-kommissionen är en felprocent under 2 procent att anse som att hanteringen av EU-medel är tillfredställande.

ESV bedömer att de bakomliggande orsakerna till felen som huvudsakligen utgjorde felprocenten är otillräcklig kännedom om eller dålig tillämpning av regler och förordningar, oavsiktliga skrivfel eller slarv samt brister i övervaknings- och kontrollsystemet. ESV bedömer dock inte att något bedrägeri har förekommit.

ESV lämnar ett revisionsuttalande utan reservation. Det betyder att ESV bedömer att Länsstyrelsens räkenskaper för programmet ger en sann och rättvisande bild och är lagliga och korrekta. ESV bedömer även att det finns rimliga garantier för att myndighetens förvaltnings- och kontrollsystem (till exempel processer, rutiner och it‑stöd) fungerar, men att vissa förbättringar krävs.

Senast uppdaterad: 2022-04-05
# Resultatinformation och förvaltningsförklaringar 2020–2021 för den svenska återhämtningsplanen

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2022:22

### Publiceringsdatum

2022-04-19

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/3cf58a2597cc46e1899b0412f6f24a24/2022-32-resultatinformation-och-forvaltningsforklaringar-2020-2021-for-den-svenska-aterhamtningsplanen.pdf?v=8da220694539400)

ESV fick den 1 juli 2021 i regeringsuppdrag att samla in resultatinformation och förvaltningsförklaringar avseende de medel som Sverige tar emot från EU:s facilitet för återhämtning och resiliens (RRF). ESV ska lämna en årlig rapport om uppnådda mål och delmål som framgår av den svenska återhämtningsplanen samt en sammanställning av myndigheternas förvaltningsförklaringar till Finansdepartementet senast den 15 april varje år.

Myndigheterna har för 2020–2021 rapporterat in samtliga mål och delmål som de ansvarar för i systemet Hermes i enlighet med tidplanen. Samtliga mål med slutår 2020 eller 2021 rapporterades som uppfyllda. Myndigheterna har också skickat in förvaltningsförklaringar till ESV enligt tidplanen. Myndigheternas rapportering av resultatinformation samt förvaltningsförklaringar framgår av denna rapport.

## Kontakt

![Karl Efraimsson](/contentassets/b221e262a08a4ec5a39b97f928e16a69/karl-efraimsson.jpg?v=8d9b8defdcda880)

* Utredare
* Karl Efraimsson
* [karl.efraimsson@statskontoret.se](mailto:karl.efraimsson@statskontoret.se)
* [08-690 44 09](tel:+4686904409)

Senast uppdaterad: 2022-04-19
# Prognosuppföljning 2021

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2022:29

### Publiceringsdatum

2022-05-12

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/eab6463e23c14178941ff9a175445b4d/2022-29-prognosuppfoljning-2021.pdf?v=8da33ecd37f9a00)

Enligt regleringsbrevet ska ESV redovisa och kommentera precisionen i myndighetens prognoser och analysera avvikelser.

Prognoserna avseende 2021 svängde kraftigt under den period som följs upp då effekterna av coronapandemin var svårbedömda. Trots att alla prognosmakare räknade med en kraftig återhämning underskattade samtliga den starka BNP-tillväxten. I linje med övriga prognosmakare sänkte vi prognosen för det finansiella sparandet då pandemin bröt ut och höjde den, men inte tillräckligt, då pandemins effekter blivit mer kända.

ESV:s och regeringens prognoser för skatteintäkterna följde samma mönster. Både vi och regeringen räknade med att pandemin skulle få större effekter på skatteintäkterna än vad som blev fallet. Prognoserna för utgifterna höjdes i takt med att omfattande krisåtgärder infördes. Utgiftsprognoserna höjdes dock för mycket och överskattades av både ESV och regeringen vid de två sista prognostillfällena. Regeringens överskattning var större.

Senast uppdaterad: 2022-05-12
# Regeringens styrning i tvärsektoriella frågor En studie om erfarenheter och utvecklingsmöjligheter

Statskontoret har sammanställt vår kunskap om vad som fungerat väl och mindre väl i regeringens styrning av tvärsektoriella frågor. Syftet med studien är att bidra till att utveckla regeringens förmåga att styra tvärsektoriella frågor. Tvärsektoriella frågor är de frågor där det krävs insatser inom flera olika verksamhetsområden och regelkomplex för att förverkliga politiken.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 44

### Publiceringsdatum

2022-01-19

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/regeringens-styrning-i-tvarsektoriella-fragor---en-studie-om-erfarenheter-och-utvecklingsmojligheter/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2022/oos-44---utskriftsversion.pdf?v=8dbd4a696a34800)

Vår studie visar att regeringens politik i tvärsektoriella frågor ofta saknar en tydlig inriktning och att styrningen präglas av kortsiktighet. Styrningen lämnar därmed ett tomrum som Regeringskansliet och myndigheterna behöver hantera. Dessa aktörer saknar ofta rätt förutsättningar för att göra det.

Statskontoret anser att regeringen kan förtydliga inriktningen för tvärsektoriella frågor genom tydligare strategier och mer verksamhetsanpassade uppdrag till myndigheterna. Regeringen kan också skapa bättre förutsättningar för långsiktighet i myndigheternas arbete genom att utgå från den ordinarie myndighetsstyrningen. De funktioner och aktörer som hanterar det tomrum som regeringens styrning lämnar kan stärkas för att bättre kunna hantera de tvärsektoriella frågorna.

Senast uppdaterad: 2023-10-24
# Regeringens styrning av myndigheterna på klimatområdet En analys av hinder och förslag på lösningar

Statskontoret har haft i uppdrag av regeringen att analysera myndigheternas roller, ansvar och förutsättningar inom klimatpolitiken. I uppdraget har ingått att vid behov lämna förslag på en mer ändamålsenlig styrning, inklusive organisering och inriktning av myndigheternas klimatarbete.

### Rapportnummer

2022:14

### Publiceringsdatum

2022-12-16

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/regeringens-styrning-av-myndigheterna-pa-klimatomradet--en-analys-av-hinder-och-forslag-pa-losningar/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2022/2022_14---utskriftsversion.pdf?v=8dbf13276644a00)

Vår analys visar att myndigheterna uppfattar att deras roller och ansvar inom klimatområdet i huvudsak är tydliga, och att de över lag har tillräcklig analys­kapacitet för de uppdrag de tilldelas idag. Men Statskontoret konstaterar att regeringens styrning är allt för kortsiktigt och otydlig för att myndigheternas kapacitet att bidra till klimatmålen ska kunna utnyttjas fullt ut. Det saknas också en överblick över genomförda, pågående och beslutade insatser på området.

Vår bedömning är att det inte behövs någon större omorganisering av myndigheterna på klimatområdet. Däremot lägger Statskontoret flera andra förslag som kan komma till rätta med de brister i regeringens styrning som vi har sett. För att stärka den långsiktiga styrningen på klimatområdet föreslår Statskontoret att regeringen i relevanta myndigheters instruktioner anger vilka uppgifter myndigheterna har för att bidra till att klimatmålen nås. Myndigheterna bör vara delaktiga i att utreda och föreslå hur denna instruktionsändring ska se ut.

Statskontoret föreslår att regeringen ger Klimatpolitiska rådet i uppdrag att ta fram en översikt över samtliga genomförda, pågående och beslutade initiativ på klimatområdet, samt att Vinnova får i uppdrag att upprätta en förteckning med aktuell information om vilka bidrag som finns att ansöka på området. Statskontoret föreslår också att regeringen ska ställa tydligare krav på myndigheternas samverkan och konsekvensanalyser samt på att följa upp och utvärdera styrmedel. Statskontoret föreslår även att regeringen inrättar en klimatanalysfunktion i Regeringskansliet för att förbättra regeringens förmåga att beställa och ta hand om underlag från myndigheterna. Om regeringen vill få genomslag för klimatfrågan i sin samlade politik bör regeringen också se till att det på statsråds- eller stats­sekreterarnivå finns en aktiv samordnande funktion i Regeringskansliet som arbetar med att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden.

Slutligen konstaterar Statskontoret att en ändamålsenlig myndighetsstyrning är viktig men inte tillräcklig för att nå klimatmålen. För att nå målen behöver regeringen också verka för att beslut ska fattas om ytterligare åtgärder och styrmedel som minskar utsläppen av växthusgaser på både kort och lång sikt.

Senast uppdaterad: 2023-11-29
# Myndighetsanalys av Upphandlingsmyndigheten

Statskontoret har analyserat Upphandlingsmyndigheten enligt modellen för myndighetsanalyser. Resultaten av Statskontorets analys visar att Upphandlingsmyndigheten fullgör sitt uppdrag men att det också finns utrymme för fortsatta förbättringar av verksamheten.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2022:11

### Publiceringsdatum

2022-10-21

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/myndighetsanalys-av-upphandlingsmyndigheten/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2022/2022_11---utskriftsversion.pdf?v=8dbf13208b81e00)

Upphandlingsmyndighetens stöd är efterfrågat och fyller en viktig funktion för upphandlare och inköpare. Myndigheten håller en hög kvalitet i genomförande och leveranser av regeringsuppdrag.

Men vi konstaterar också att det fortfarande är en relativt stor andel användare som anser att stöden endast är till hjälp i begränsad utsträckning. Vi bedömer att Upphandlingsmyndigheten bör fokusera på de stödformer som är mest efterfrågade och se över om dessa kan anpassas så att fler användare får hjälp inom de områden där behoven är som störst.

Statskontoret lämnar i rapporten flera förslag som syftar till att förbättra Upphandlingsmyndighetens genomförande av sitt uppdrag. Vi föreslår bland annat att myndigheten långsiktigt bör se över prioriteringen mellan sina olika uppgifter, detta för att försöka komma till rätta med den tidvis höga arbetsbelastningen på myndigheten. Vidare bör Upphandlingsmyndigheten arbeta för att verksamheten blir mindre känslig för personalförändringar.

Upphandlingsmyndigheten har nyligen påbörjat en omfattande omorganisation, som har medfört stora förändringar både i organisationsstrukturen och medarbetarnas roller. Statskontoret bedömer att myndigheten bör prioritera att slutföra omorganisationen för att omställningsperioden ska bli så begränsad som möjligt.

Upphandlingsmyndigheten inrättades 2015 och har som huvudsaklig uppgift att ge stöd i frågor om offentlig upphandling. Statskontoret har tidigare analyserat inrättandet av Upphandlingsmyndigheten i en rapport från 2017.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Pia Brundin
* [pia.brundin@statskontoret.se](mailto:pia.brundin@statskontoret.se)
* [076-877 46 12](tel:+46768774612)

Senast uppdaterad: 2023-11-29
# Revisionsuttalande och årlig rapport 2022 Öresund Kattegatt Skagerrak (ERUF)

## Revision

### Rapportnummer

ESV 2022:15

### Publiceringsdatum

2022-04-05

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/0c44b53dc5294ad99aae26d1b5980850/2022-15-revisionsuttalande-och-arlig-rapport-2022-oresund-kattegatt-skagerrak.pdf?v=8da174d5dcd4200)

I rapporten och revisionsuttalandet bedömer ESV hur Tillväxtverket har förvaltat de [EU-medel som myndigheten ansvarar för inom Europeiska regionala utvecklingsfonden. Rapporten och uttalandet omfattar det gränsöverskridande programmet Öresund-Kattegatt-Skagerrak (ÖKS)](/link/e119592e455349d5a34497f4d69484a3.aspx).

ESV har granskat 8,47 procent av det totala antalet projekt och 10,03 procent av de stödberättigade utgifterna inom programmet för räkenskapsåret 1 juli 2020–30 juni 2021. Felprocenten är 0,26 för hela programmet.

Enligt EU-kommissionen är en felprocent under 2 procent att anse som att hanteringen av EU-medel är tillfredställande.

ESV bedömer att de bakomliggande orsakerna till felen som huvudsakligen utgjorde felprocenten är brister i övervaknings- och kontrollsystemets funktion samt otillräcklig kännedom om eller dålig tillämpning av regler och förordningar. ESV bedömer dock inte att något bedrägeri har förekommit.

ESV lämnar ett revisionsuttalande utan reservation. Det betyder att ESV bedömer att Tillväxtverkets räkenskaper för programmet ger en sann och rättvisande bild och är lagliga och korrekta. ESV bedömer även att det finns rimliga garantier för att myndighetens förvaltnings- och kontrollsystem (till exempel processer, rutiner och it-stöd) fungerar, men att vissa förbättringar krävs.

Senast uppdaterad: 2022-04-05
# Prognos september 2022 Statens budget och de offentliga finanserna

## Prognos

### Rapportnummer

ESV 2022:39

### Publiceringsdatum

2022-09-21

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/f01d1d62552b4110bf40348baea50b66/prognos-september-2022.pdf?v=8da9bb9a1135400)

### Kompletterande filer

* [Prognostabeller september 2022](/contentassets/f01d1d62552b4110bf40348baea50b66/prognostabeller-september-2022.xlsx?v=8da9ba57c14e600)
* [Detaljerade tabeller september 2022](/contentassets/f01d1d62552b4110bf40348baea50b66/detaljerade-tabeller-statens-budget-september-2022.xlsx?v=8da9ba57c14e600)

Under andra halvåret i år väntas BNP sjunka då hög inflation och stigande räntor kyler av efterfrågan. Svensk ekonomi går därmed in i en lågkonjunktur och tillväxten blir svag nästa år. Trots stora utgiftsökningar och skattesänkningar i budgeten för 2022 blir det ett överskott i den offentliga sektorns finansiella sparande i år. Nästa år väntas lågkonjunkturen och minskade kapitalvinster leda till att det finansiella sparandet tillfälligt försvagas. Det strukturella sparandet förstärks något jämfört med förra året och visar ett litet överskott i år, men ligger fortfarande under nivån för överskottsmålet. Nästa år väntas överskottet i det strukturella sparandet vara större och högre än överskottsmålet. Maastrichtskulden fortsätter minska nästa år och hamnar lägre än den nedre gränsen för toleransintervallet för skuldankaret. Samtidigt överskrider de takbegränsade utgifterna utgiftstaket nästa år.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Martin Nilsson Öst
* [martin.nilssonost@statskontoret.se](mailto:martin.nilssonost@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2022-09-21
# Prognos december 2022 Statens budget och de offentliga finanserna

## Prognos

### Rapportnummer

ESV 2022:54

### Publiceringsdatum

2022-12-21

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/c1f02449f661478d84d1450de9508d44/prognos-december-2022.pdf?v=8dae333a6f11080)

### Kompletterande filer

* [Prognostabeller december 2022](/contentassets/c1f02449f661478d84d1450de9508d44/prognostabeller-december-2022.xlsx?v=8dae36dca38b180)
* [Detaljerade tabeller december 2022](/contentassets/c1f02449f661478d84d1450de9508d44/detaljerade-tabeller-statens-budget-december-2022.xlsx?v=8dae33399d42180)

Nästa år sjunker BNP och svensk ekonomi befinner sig i en lågkonjunktur. Den höga inflationen och de stigande räntorna bidrar till att BNP minskar med 0,9 procent nästa år och arbetslösheten stiger till 7,9 procent.

Skatteintäkterna ökar långsammare nästa år till följd av lågkonjunkturen och minskade kapitalvinster. Utgifterna ökar nästa år, främst som en följd av åtgärderna i budgetpropositionen för 2023. Sammantaget gör det att sparandet i offentlig sektor försvagas och blir negativt nästa år. Både kommunsektorn och staten bidrar till underskottet, medan ett visst överskott väntas i ålderspensionssystemet. Ett underskott väntas bestå även 2024 trots att statens finansiella sparande då stärks.

Det strukturella sparandet visar däremot ett överskott nästa år och ligger över nivån för överskottsmålet. Överskottet och amorteringen av Riksbankens lån i Riksgälden bidrar till att Maastrichtskulden sjunker kraftigt och beräknas bli lägre än den nedre gränsen för toleransintervallet för skuldankaret.

Jämfört med föregående prognos räknar vi med en djupare och mer långvarig lågkonjunktur. Skatteintäkterna har reviderats ner som mest 2023 och 2024 då momsintäkterna och kapitalintäkterna förväntas bli lägre. Samtidigt har de totala utgifterna reviderats upp samtliga år. Höjningen är som störst 2023 och beror på en kraftig upprevidering av Riksgäldens nettoutlåning. Sammantaget har den offentliga sektorns finansiella sparande reviderats ner för 2023 och framåt.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Anna Daniels
* [anna.daniels@statskontoret.se](mailto:anna.daniels@statskontoret.se)
* [08-690 44 16](tel:+4686904416)

![Ann-Sofie Öberg](/contentassets/5a0b6cf12eff47f286a3cd59480e8769/ann-sofie.jpg?v=8db449eb4afd180)

* Bitr. prognoschef
* Ann-Sofie Öberg
* [ann-sofie.oberg@statskontoret.se](mailto:ann-sofie.oberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 88, 072-205 26 37](tel:+4686904388,0722052637)

Senast uppdaterad: 2022-12-21
# Prognos mars 2022 Statens budget och de offentliga finanserna

## Prognos

### Rapportnummer

ESV 2022:25

### Publiceringsdatum

2022-03-25

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/85759988df1f4ae59ffe9d055f2bad97/prognos-mars-2022.pdf?v=8da0e438434d880)

### Kompletterande filer

* [Prognostabeller mars 2022](/contentassets/85759988df1f4ae59ffe9d055f2bad97/prognostabeller-mars-2022.xlsx?v=8da0e4dad5a6680)
* [Detaljerade tabeller mars 2022](/contentassets/85759988df1f4ae59ffe9d055f2bad97/detaljerade-tabeller-statens-budget-mars-2022.xlsx?v=8da0e439878d580)

Tillväxten i ekonomin förblir hög i år även om den dämpas jämfört med förra året. BNP väntas öka med 3,2 procent i år och bedöms nu ligga i linje med potentiell nivå. Kommande år blir tillväxten betydligt svagare. Underskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande uppgår till 23 miljarder kronor i år. Från och med nästa år bedöms den offentliga sektorn nå ett överskott. Det strukturella sparandet försvagas i år och visar ett underskott på 0,4 procent av BNP och ligger under målnivån för tredje året i följd. Samtidigt minskar Maastrichtskulden och hamnar lägre än målnivån för skuldankaret nästa år, vilket visar att de offentliga finanserna i grunden är starka. De takbegränsade utgifterna är fortsatt höga nästa år och utgiftstaket riskerar då att överskridas utan åtgärder.

Ekonomistyrningsverkets prognos beaktar den beslutade budgeten för 2022, de ändringsbudgetar som presenterats under 2022 och vissa ytterligare aviseringar.

## Kontakt

![Ann-Sofie Öberg](/contentassets/5a0b6cf12eff47f286a3cd59480e8769/ann-sofie.jpg?v=8db449eb4afd180)

* Bitr. prognoschef
* Ann-Sofie Öberg
* [ann-sofie.oberg@statskontoret.se](mailto:ann-sofie.oberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 88, 072-205 26 37](tel:+4686904388,0722052637)

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Martin Nilsson Öst
* [martin.nilssonost@statskontoret.se](mailto:martin.nilssonost@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2022-03-25
# Post- och telestyrelsens OH-modell

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2022:16

### Publiceringsdatum

2022-02-17

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/aaa2ea2ade0e4b84b5e5316407a7aef7/2022-16-post-och-telestyrelsens-oh-modell.pdf?v=8d9f215129ab680)

Ekonomistyrningsverkets (ESV) har på uppdrag av regeringen gjort en översyn av Post- och telestyrelsens (PTS) OH fördelningsmodell. ESV hade även i uppdrag att bedöma modellens ändamålsenlighet. ESV har dock inte kunnat strukturera PTS underlag på ett sätt som gjort det möjligt att bedöma ändamålsenligheten av den totala fördelningen av myndighetens OH-kostnader.

Utifrån översynenen föreslår ESV bland annat att PTS tar fram en dokumenterad OH-modell som inkluderar välavgränsade definitioner av OH-skapande och OH-bärande kostnader. Modellen bör dokumenteras på ett sätt som gör det möjligt för utomstående att förstå hur OH-kostnader fördelas på myndigheten.

PTS använder direkta lönekostnader som fördelningsnyckel eftersom myndigheten anser att det är personal som är OH-drivande. ESV menar att man inte med automatik kan hävda att personalen är kostnadsdrivare i alla verksamheter och saknar en grundligare bedömning av varför direkt lön ska användas vid fördelning av samtliga OH-kostnader.

ESV föreslår därför att myndigheten bör utreda och utvärdera om fördelningsnyckeln direkt lön är den bästa kostnadsdrivaren för alla OH-kostnader inom myndigheten.

Senast uppdaterad: 2022-02-17
# Prognos juni 2022 Statens budget och de offentliga finanserna

## Prognos

### Rapportnummer

ESV 2022:40

### Publiceringsdatum

2022-06-21

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/b0356ba1f91849148f9bae6a8dcc59df/prognos-juni-2022.pdf?v=8da5369f7c68300)

### Kompletterande filer

* [Prognostabeller juni 2022](/contentassets/b0356ba1f91849148f9bae6a8dcc59df/prognostabeller-juni-2022.xlsx?v=8da5365c5b32200)
* [Detaljerade tabeller juni 2022](/contentassets/b0356ba1f91849148f9bae6a8dcc59df/detaljerade-tabeller-statens-budget-juni-2022.xlsx?v=8da5365ce0b5d00)

Tillväxten i ekonomin förblir hög i år även om den dämpas jämfört med förra årets starka återhämtning efter pandemin. Hög inflation och stigande räntor bidrar till att dämpa tillväxten. Nästa år dämpas tillväxten ytterligare och bedöms då ligga lägre än den potentiella takten. Det blir fortsatt underskott i den offentliga sektorns finansiella sparande i år. Men från och med nästa år bedöms det bli ett överskott. Det strukturella sparandet förstärks något jämfört med förra året och visar ett underskott på 0,5 procent av BNP vilket är lägre än målnivån. Samtidigt minskar Maastrichtskulden och hamnar lägre än den nedre gränsen för toleransintervallet för skuldankaret nästa år. De takbegränsade utgifterna är fortsatt höga nästa år och utgiftstaket riskerar då att överskridas utan åtgärder.

Ekonomistyrningsverkets prognos beaktar vårpropositionen för 2022 samt de ändringsbudgetar som presenterats under 2022. Dock har vi inte med de ändringar på garantipension som var med i den extra ändringsbudget som presenterades den 17 juni 2022. Däremot har vi i denna prognos beaktat det tidigare förslaget om garantitillägg, vilket har ungefär samma budgeteffekt.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Martin Nilsson Öst
* [martin.nilssonost@statskontoret.se](mailto:martin.nilssonost@statskontoret.se)

![Björn Andersson](/contentassets/f94e404140254444a909aa20e0a289fc/bjorn-andersson.jpg?v=8db449ec5f8de00)

* Utredare
* Björn Andersson
* [bjorn.andersson@statskontoret.se](mailto:bjorn.andersson@statskontoret.se)
* [08-690 44 01](tel:+4686904401)

Senast uppdaterad: 2022-06-21
# Offentlig direktupphandling. En utvärdering av 2014 års regeländringar

Statskontoret har utvärderat effekterna av de regler för direktupphandling som infördes 2014 för statliga myndigheter, kommuner och regioner. De nya reglerna innebar bland annat att direktupphandlingsgränserna höjdes och att det infördes krav på riktlinjer och dokumentation för direktupphandlingar.

## Utredning

### Rapportnummer

2022:6

### Publiceringsdatum

2022-04-08

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/offentlig-direktupphandling.-en-utvardering-av-2014-ars-regelandringar/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2022/2022_6---utskriftsversion.pdf?v=8dbf13104d7cc00)

Vi har analyserat hur dessa regeländringar har påverkat kostnaderna för att genomföra upphandlingarna, konkurrensen samt öppenheten och risken för korruption.

Statskontoret bedömer att de höjda direktupphandlingsgränserna troligen har bidragit till att minska de totala kostnaderna för de upphandlande organisationerna. Vår utvärdering visar samtidigt att det inte går att bedöma nettoeffekten av dessa kostnader. Det beror på att det saknas statistik på området och att det samtidigt har införts flera nya krav på de direktupphandlade organisationerna.

Vår analys visar att kraven på dokumentation och riktlinjer har gjort upphandlande organisationer mer medvetna om att det kan vara lämpligt att konkurrensutsätta leverantörerna även vid direktupphandlingar. Samtidigt innebär de nya direktupphandlingsgränserna att det uppstår fler tillfällen där organisationerna kan låta bli att konkurrensutsätta offentliga upphandlingar.

Vi bedömer att dokumentationsplikten och kravet på att använda riktlinjer vid direktupphandlingar med ett värde över 100 000 kronor i viss mån har ökat öppenheten och minskat risken för korruption. Kraven har ökat medvetenheten om dessa frågor bland de upphandlande organisationerna.

Statskontoret föreslår bland annat att regeringen reglerar krav på enhetliga riktlinjer för direktupphandling i en förordning. Regeringen bör på samma sätt även reglera kravet på dokumentation av direktupphandlingar som uppgår till ett värde över 100 000 kronor och ett krav på att dokumentationen ska göras lättillgänglig i de upphandlande organisationerna.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Nejra Wiklund
* [nejra.wiklund@statskontoret.se](mailto:nejra.wiklund@statskontoret.se)
* [076-877 46 23](tel:+46768774623)

Senast uppdaterad: 2023-11-29
# Myndigheternas arbete med personer som ska återvända till sitt hemland – analys och förslag för att effektivisera verksamheten

Statskontoret har analyserat hur Migrationsverkets, Polisens och Kriminalvårdens arbete med återvändande kan effektiviseras. Det har även ingått i uppdraget att se över och överväga en förändring av myndighetsorganisationen på området.

## Utredning

### Rapportnummer

2022:1

### Publiceringsdatum

2022-01-14

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/myndigheternas-arbete-med-personer-som-ska-atervanda-till-sitt-hemland--analys-och-forslag-for-att-effektivisera-verksamheten/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2022/2022_1---utskriftsversion.pdf?v=8dbf0f502578100)

Migrationsverket och Polisen delar på ansvaret för att personer som får avslag på ansökan om asyl återvänder till sitt hemland. Kriminalvården ansvarar för transporter. Det delade ansvaret skapar effektivitetsproblem som kan lösas med en tydligare styrning. Statskontorets slutsats är att regeringen bör behålla den nuvarande ansvarsfördelningen mellan myndigheterna. En ny och renodlad återvändandemyndighet skulle fortfarande vara beroende av hur Migrationsverket utreder asylärenden och av hur Polisen arbetar med att eftersöka och omhänderta personer som inte vill återvända självmant.

Statskontoret föreslår att regeringen sätter upp mål för myndigheternas arbete som utgår från deras förutsättningar att verkställa olika ärenden. Vi föreslår också att Migrationsverket ska utveckla sin styrning så att fler identiteter säkerställs och att återvändandet inte fördröjs. Det skulle ge både Migrationsverket och Polisen bättre förutsättningar att verkställa beslut.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Johan Wockelberg Hedlund
* [johan.wockelberg-hedlund@statskontoret.se](mailto:johan.wockelberg-hedlund@statskontoret.se)
* [076 877 47 25](tel:+46768774725)

Senast uppdaterad: 2023-11-29
# Internrevision och intern styrning och kontroll 2022 En redovisning över den statliga internrevisionen och myndigheternas interna styrning och kontroll under 2021

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2022:24

### Publiceringsdatum

2022-03-31

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/06d61ebc3c0b46c1bf1edbd042a6cee4/2022-24-internrevision-och-intern-styrning-och-kontroll-2022.pdf?v=8da1168d8ec9200)

Ekonomistyrningsverket lämnar årligen en rapport om den statliga internrevisionen och myndigheternas interna styrning och kontroll till regeringen. Denna redovisning avser 2021.

ESV bedömer att den interna styrningen och kontrollen är betryggande. Den statliga internrevisionen fungerar väl och är till nytta för myndighetsledningen.

Senast uppdaterad: 2022-03-31
# Myndigheternas rapportering om Framsteg mot mål och delmål inom den svenska återhämtningsplanen Halvår 1 2022

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2022:50

### Publiceringsdatum

2022-10-03

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/6b673148a456460c80939f2237d4753c/2022-50-myndigheternas-rapportering-om-framsteg-mot-mal-och-delmal-inom-den-svenska-aterhamtningsplanen-halvara1-2022.pdf?v=8daa554f1dd6200)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har regeringens uppdrag att samla in resultatinformation och förvaltningsförklaringar avseende de medel som Sverige tar emot från EU:s facilitet för återhämtning och resiliens (RRF). En del i insamlandet av resultatinformation är att två gånger per år samla in myndigheternas rapportering om framsteg mot mål och delmål inom återhämtningsplanen.

Den här rapporten sammanställer myndigheternas halvårsrapportering för framsteg mot mål och delmål för halvår 1 (januari–juni) 2022. Av de 36 mål och delmål som rapporterades så angavs 10 som klara. För 17 av målen och delmålen uppgav myndigheterna att arbetet fortgår planenligt. Två av målen rapporterades som försenade. Sju av målen har markerats som icke klara även om sista uppfyllandedatum ännu inte är passerat. Samtliga myndigheter som rapporterat icke klart har meddelat ESV att de egentligen önskade rapportera planenligt men att det inte var möjligt på grund av en begränsning i inrapporteringssystemet.

## Kontakt

![Karl Efraimsson](/contentassets/b221e262a08a4ec5a39b97f928e16a69/karl-efraimsson.jpg?v=8d9b8defdcda880)

* Utredare
* Karl Efraimsson
* [karl.efraimsson@statskontoret.se](mailto:karl.efraimsson@statskontoret.se)
* [08-690 44 09](tel:+4686904409)

Senast uppdaterad: 2022-10-03