Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Utfallet för statens budget Del av Statskontorets underlag till årsredovisning för staten 2025

## Utfall

### Rapportnummer

STK 2026:9

### Publiceringsdatum

2026-03-20

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/1b6bcda44c0f4eb2a283c1ed45bbfbbe/stk-2026-9-utfallet-for-statens-budget-2025-2.pdf?v=8de89b85ff3f380)

Statskontoret tar varje år fram underlag till årsredovisning för staten. En del av årets underlag är rapporten Utfallet för statens budget 2025.

Statens budgetsaldo för 2025 blev ett underskott på 102 miljarder kronor. Det är ett 47 miljarder kronor högre underskott än beräknat i den ursprungliga budgeten. Det beror på att de totala inkomsterna blev 70 miljarder kronor lägre än beräknat samtidigt som de totala utgifterna blev 23 miljarder kronor lägre. Budgetsaldot för 2025 är i nivå med utfallet i statens budget för 2024, som blev ett underskott på 104 miljarder kronor.

Utfallet för statens budget 2025 lämnas till regeringen tillsammans med rapporten [Statens resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys m.m. 2025](/link/7399d7462f3d4fc9921b244b8921a557.aspx). Rapporterna används sedan till regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2025.

## Kontakt

![Eva Engberg](/contentassets/d2976ed59b684b8f9b751da6fc8ee7a4/eva-e.jpg?v=8d52aab7d9a4670)

* Expert statsredovisning
* Eva Engberg
* [eva.engberg@statskontoret.se](mailto:eva.engberg@statskontoret.se)
* [08-690 44 66](tel:+4686904466)

Senast uppdaterad: 2026-03-20
# Skolmyndigheternas uppgifter och ansvar Förslag för en mer ändamålsenlig ansvarsfördelning

I en ny rapport konstaterar Statskontoret att vissa av skolmyndigheternas uppgifter och ansvar överlappar och därför bör omfördelas. Vi föreslår därför att uppgiften att sammanställa och kommunicera forskning koncentreras till färre myndigheter. Det innebär att Skolforskningsinstitutets befintliga uppgifter och ansvar inordnas i Skolverket.

## Utredning

### Rapportnummer

STK 2026:12

### Publiceringsdatum

2026-03-27

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2026/skolmyndigheternas-uppgifter-och-ansvar/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/contentassets/a542251f70de49fe8d164852829c6e88/stk-2026_12-skolmyndigheternas-uppgifter-och-ansvar.pdf?v=8de8bda74afd180)

Statskontoret har på regeringens uppdrag analyserat fördelningen av uppgifter och ansvar mellan Statens skolverk (Skolverket), Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), Statens skolinspektion (Skolinspektionen) och Skolforskningsinstitutet.

## Tydlig ansvarsfördelning men överlappande uppgifter

Vi bedömer att den övergripande ansvarsfördelningen mellan myndigheterna är tydlig. Men analysen visar också att vissa av skolmyndigheternas uppgifter överlappar varandra, på områden som att stödja, följa upp och granska.

## Färre myndigheter bör sammanställa och kommunicera forskning

Uppgiften att sammanställa och kommunicera kunskap om forskningsresultat är viktig för kvaliteten i skolväsendet. Ansvarsfördelningen är idag inte ändamålsenligt fördelad mellan skolmyndigheterna. Statskontoret menar att uppgiften bör koncentreras till de två skolmyndigheter som har stödjande uppgifter, Skolverket och SPSM. Förslaget stärker Skolverkets förutsättningar att arbeta på vetenskaplig grund. Statskontoret föreslår därför att Skolforskningsinstitutets befintliga uppgifter och ansvar inordnas i Skolverket. Förslaget innebär en avveckling av Skolforskningsinstitutet som myndighet.

– Den här uppdelningen blir tydligare för målgrupperna och ger en mer ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan myndigheterna. Genom att koncentrera uppgiften att sammanställa och kommunicera forskning till Skolverket och SPSM kommer kunskap på vetenskaplig grund närmare stödet till skolutvecklingen, säger utredare Susanne Johansson.

## Avveckla Skolinspektionens tematiska kvalitetsgranskning och förstärk Skolverkets uppföljning och utvärdering

Vi ser att Skolinspektionens tematiska kvalitetsgranskning och Skolverkets uppföljning och utvärdering överlappar varandra. Utifrån det föreslår vi att Skolinspektionens tematiska kvalitetsgranskning bör avvecklas.

– Vi ser att det finns skäl att ompröva den tematiska kvalitetsgranskningen eftersom den omfattar ett fåtal huvudmän och skolor men ändå används som underlag för beslut på nationell nivå, berättar utredare Susanne Johansson.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Enhetschef
* Gabriel Brandström
* [gabriel.brandstrom@statskontoret.se](mailto:gabriel.brandstrom@statskontoret.se)
* [076-877 46 85](tel:+46768774685)

Senast uppdaterad: 2026-03-27
# Prognos för statens budget och de offentliga finanserna Mars 2026

## Prognos

### Rapportnummer

STK 2026:10

### Publiceringsdatum

2026-03-24

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/9070e861310f489faa806202f27728c4/stk-2026-10-prognos-for-statens-budget-och-de-offentliga-finanserna-mars-2026.pdf?v=8de88f68baea500)

### Kompletterande filer

* [Prognostabeller mars 2026](/contentassets/9070e861310f489faa806202f27728c4/prognostabeller-mars-2026.xlsx?v=8de88f6fbbd2b00)
* [Detaljerade tabeller mars 2026](/contentassets/9070e861310f489faa806202f27728c4/detaljerade-tabeller-statens-budget-mars-2026.xlsx?v=8de88f6fbbd2b00)

Återhämtningen i svensk ekonomi fortsätter i år och BNP väntas växa med 2,3 procent. Kriget i Mellanöstern har dock ökat risken för en betydligt sämre utveckling. I nuläget räknar vi med att tillväxten blir stark även nästa år. Läget på arbetsmarknaden stärks när konjunkturen tar fart och arbetslösheten sjunker tillbaka. Sänkningen av livsmedelsmomsen bidrar till att inflationen blir låg i år, trots stigande energipriser. Nästa år ligger inflationen nära inflationsmålet, men den stiger under året. Riksbanken höjer då styrräntan.

Den offentliga förvaltningens finansiella sparande visar ett underskott på 180 miljarder kronor i år. Den största försämringen sker i staten, där de omfattande utgiftsökningarna och skattesänkningarna i budgetpropositionen för 2026 bidrar till ett underskott på 172 miljarder kronor. Men även i kommunerna och regionerna försämras sparandet i år. Den ökade aktiviteten i ekonomin bidrar förvisso till att skatteintäkterna där ökar snabbare i år, men utgifterna ökar mer. Nästa år blir underskottet i offentlig förvaltning mindre, men det är fortsatt stort.

Det strukturella sparandet, dvs. det finansiella sparandet rensat för påverkan av konjunkturen och engångseffekter, beräknas visa ett underskott på 2,0 procent av potentiell BNP i år och 2,2 procent nästa år. Både 2026 och 2027 avviker därmed det strukturella sparandet påtagligt från målnivån, även då överskottsmålet ersätts med ett balansmål 2027.

## Faktarutor och fördjupningar i denna rapport

Denna rapport innehåller tre faktarutor. De beskriver ramen för militärt stöd till Ukraina, hur investeringar i försvarsmateriel påverkar statens budgetsaldo och sparande vid olika tidpunkter och den parlamentariska överenskommelsen om att nya försvarsutgifter och stöd till Ukraina medger en avvikelse från målet för de offentliga finanserna.

Tidigare faktarutor samt en beskrivning av Statskontorets prognosmetoder kan läsas på Statskontorets webbplats www.statskontoret.se

## Kontakt

![Ann-Sofie Öberg](/contentassets/5a0b6cf12eff47f286a3cd59480e8769/ann-sofie.jpg?v=8db449eb4afd180)

* Bitr. prognoschef
* Ann-Sofie Öberg
* [ann-sofie.oberg@statskontoret.se](mailto:ann-sofie.oberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 88, 072-205 26 37](tel:+4686904388,0722052637)

![Helena Kaplan](/contentassets/e0c3d785f9874e658fa96944e1d7ebbf/helena.jpg?v=8dbc9ac2ed00600)

* Enhetschef
* Helena Kaplan
* [helena.kaplan@statskontoret.se](mailto:helena.kaplan@statskontoret.se)
* [08-690 43 07](tel:+4686904307)

Senast uppdaterad: 2026-03-24
# Statliga inrapporteringskoder 2026 S-koder för rapportering av ekonomisk information till statsredovisningen

## Vägledning

### Rapportnummer

STK 2026:15

### Publiceringsdatum

2026-03-31

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/97d548c5ac2e46aa9164a2b8f2240aea/stk-2026-15-statliga-inrapporteringskoder-2026-2.pdf?v=8dea9ce08d93980)

Denna rapport är en sammanställning av de obligatoriska statliga inrapporteringskoder (S-koder) som myndigheterna ska använda för att rapportera ekonomisk information till statsredovisningen under 2026. S-koderna är utformade för att tillgodose de olika uppföljnings- och analysbehoven som användarna av informationen i statsredovisningen har.

## Kontakt

![Susanne Holmer](/contentassets/bfe7add829c14da392e9015e2ccc3800/susanne-h.jpg?v=8db449e466b0f00)

* Utredare
* Susanne Holmer
* [susanne.holmer@statskontoret.se](mailto:susanne.holmer@statskontoret.se)
* [08-690 44 55](tel:+4686904455)

Senast uppdaterad: 2026-03-31
# Statens resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys m.m. Del av Statskontorets underlag till årsredovisning för staten 2025

## Utfall

### Rapportnummer

STK 2026:8

### Publiceringsdatum

2026-03-20

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/ac613e6f2a1f40e98bba7f8722e7b8eb/stk-2026-8-statens-resultatrakning-balansrakning-och-finansieringsanalys-mm-2025-2.pdf?v=8de8998404cd300)

Statskontoret tar varje år fram underlag till årsredovisning för staten. En del av årets underlag är rapporten Statens resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys m.m. 2025.

Statens resultaträkning för 2025 visade ett överskott på 29 miljarder kronor. Det är en minskning med 6 miljarder kronor jämfört med 2024, då överskottet uppgick till 35 miljarder kronor. Av balansräkningen framgår att statens nettoförmögenhet uppgick till 363 miljarder kronor i slutet av 2025, och att den konsoliderade statsskulden uppgick till 1 156 miljarder kronor.

Statens resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys m.m. 2025 lämnas till regeringen tillsammans med rapporten [Utfallet för statens budget 2025](/link/d349e22617514336896f0fc37b38c9d2.aspx). Rapporterna används sedan till regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2025.

## Kontakt

![Lena Malmqvist](/contentassets/2532efa9267b47cfb4734eece84e9b26/lena-m.jpg?v=8da0e3552b51080)

* Enhetschef statsredovisning
* Lena Malmqvist
* [lena.malmqvist@statskontoret.se](mailto:lena.malmqvist@statskontoret.se)
* [08-690 43 70](tel:+4686904370)

Senast uppdaterad: 2026-03-20
# Internrevision och intern styrning och kontroll 2026 Avseende 2025

Samtliga så kallade internrevisionsmyndigheter har bedömt att den interna styrningen och kontrollen var betryggande under 2025. Myndigheterna anser vidare att internrevisionens arbete är till nytta för myndighetsledningen.

## Uppföljning

### Rapportnummer

STK 2026:13

### Publiceringsdatum

2026-03-27

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/c5b7913d72bc4f078794992211ffa713/stk-2026-13-internrevision-och-intern-styrning-och-kontroll-2026.pdf?v=8de8b34aec69800)

Statskontoret har lämnat sin årliga redovisning över den statliga internrevisionen och myndigheternas interna styrning och kontroll till regeringen. Uppföljningen visar att internrevisionsmyndigheterna har redovisat att de under 2025 i allt väsentligt har tillämpat bestämmelserna i förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll och internrevisionsförordningen (2006:1228).

Ingen av myndigheterna har redovisat att det finns väsentliga brister i den interna styrningen och kontrollen. Alla myndigheterna har därmed i årsredovisningarna för 2025 bedömt att den interna styrningen och kontrollen har varit betryggande.

Riksrevisionens gör emellertid i sin årliga revision bedömningen att det har funnits väsentliga brister i en myndighets interna styrning och kontroll under delar av året. Statskontoret konstaterar att myndighetens ledning och Riksrevisionen har gjort olika bedömningar av om föreliggande brister har varit väsentliga eller inte.

## Internrevisionen är till nytta för myndighetsledningen

Statskontorets uppföljning visar att myndigheterna har redovisat att internrevisionens arbete är till nytta för myndighetsledningarna i deras arbete med att förbättra den interna styrningen och kontrollen.

Myndighetsledningarna har också i stor utsträckning beslutat om åtgärder med anledning av internrevisionens rekommendationer.

## Användningen av nya standarder och AI bör följas upp

En ny standard för internrevision, Global International Audit Standards (GIAS), trädde i kraft 2025. Statskontoret ser ett behov av att följa hur den nya standarden påverkar genomförandet av internrevision i svensk statsförvaltning.

Statskontoret noterar att det är relativt ovanligt att internrevisionen använder AI-modeller som stöd i sina granskningar. Utifrån Sveriges AI-strategi vill Statskontoret understryka vikten av att myndigheter tar ställning till hur de kan använda sig av AI-modeller så att internrevisionen kan ta tillvara denna utvecklingspotential.

## Kontakt

![Patrick Freedman](/contentassets/b0adb63093b849ca88c4c6fd5134ed1b/patrick.jpg?v=8db449e7d412500)

* Utredare
* Patrick Freedman
* [patrick.freedman@statskontoret.se](mailto:patrick.freedman@statskontoret.se)
* [08-690 44 29](tel:+4686904429)

Senast uppdaterad: 2026-03-27
# Förbättrad kontroll och uppföljning av privata utförare i kommuner och regioner

Statskontoret har på regeringens uppdrag analyserat hur kommuner och regioner arbetar med att kontrollera och följa upp privata utförare. Arbetet är en central del i att motverka välfärdsbrott, oseriösa aktörer och korruption.

## Utredning

### Rapportnummer

2025:7

### Publiceringsdatum

2025-04-04

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2025/forbattrad-kontroll-och-uppfoljning-av-privata-utforare-i-kommuner-och-regioner/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2025/2025_7---utskriftsversion.pdf?v=8dd735061b04b80)

Vår analys visar att kommuner och regioner behöver stärka sitt fokus på kontroll och uppföljning.

## Kontrollen av privata utförare är avgörande

Kommuner och regioner har en central roll i att säkerställa att skattemedel används på rätt sätt och att välfärdstjänster håller hög kvalitet. Vår utredning visar att kontrollen av privata utförare är avgörande för att:

* Förhindra välfärdsbrott och stoppa oseriösa aktörer från att etablera sig.
* Säkerställa att verksamheten bedrivs effektivt.
* Skydda förtroendet för välfärdssystemet.

Vi ser också att kontrollen inte alltid prioriteras tillräckligt högt.

## Våra rekommendationer

För att stärka kommunsektorns kontroll och uppföljning ser vi följande behov.

### Prioritera kontroll och uppföljning högre

Kommuner och regioner bör överväga att prioritera kontroll och uppföljning högre. Kontroll och uppföljning kan ta tid från kärnverksamheten. Det politiska ledarskapet och förvaltningens chefskap är därför avgörande för att arbeta strategiskt med frågorna.

### Förtydliga kommunallagen

Kommunallagen bör förtydligas. Vi föreslår att regeringen tydliggör att kommun- och regionstyrelsens uppsikt omfattar uppföljningen av privata utförare. Styrelsen bör också årligen rapportera sitt arbete och sina resultat till fullmäktige.

### Stärka kompetensen

Kommuner och regioner behöver också mer effektiva metoder och ökad kompetens. Automatiska kontroller, strategiska riskanalyser och utbildningar är viktiga verktyg för att motverka välfärdsbrott. Vi ser ett behov av att stärka kompetensen inom upphandling och avtalsuppföljning.

### Överväga mer statlig granskning

Regeringen bör överväga mer statlig granskning. Vi föreslår att regeringen överväger om staten behöver komplettera kommunernas och regionernas kontroll, samt att det utreds vad som hindrar fler polisanmälningar av välfärdsbrott.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Charlotta Eriksson
* [Charlotta.Eriksson@statskontoret.se](mailto:Charlotta.Eriksson@statskontoret.se)
* [076-877 46 64](tel:+46768774664)

Senast uppdaterad: 2025-04-04
# Förbättrad uppföljning av statens lokalanvändning

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2025:20

### Publiceringsdatum

2025-06-18

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/99e83e05d3774224983a639d2982221b/2025-20-forbattrad-uppfoljning-av-statens-lokalanvandning.pdf?v=8ddae634343f180)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har på regeringens uppdrag tagit fram underlag för att stärka förutsättningarna för en effektiv lokalanvändning i staten. Sammanfattningsvis visar ESV:s analys att statens totala lokalarea har ökat sedan 2010. Men myndigheterna har i genomsnitt minskat arean per anställd med 16 procent sedan dess. Sammantaget betyder det att lokalanvändningen i staten har effektiviserats.

I rapporten lämnar ESV även förslag på nya nyckeltal för att följa upp lokalanvändningen i staten. För att det ska vara möjligt att jämföra sig med andra myndigheter med likartade lokalbehov har ESV delat in myndigheterna i fyra kategorier utifrån sitt lokalinnehav. ESV har även utvecklat en webbaserad applikation där myndigheterna kan ta fram dessa nyckeltal för sina lokaler och jämföra dem med andra myndigheter och över tid.

[Applikationen Lokaleffektivitet (ESV Forum)](https://forum.esv.se/analysera--jamfora/lokaleffektivitet/)

## Kontakt

![Björn Andersson](/contentassets/f94e404140254444a909aa20e0a289fc/bjorn-andersson.jpg?v=8db449ec5f8de00)

* Utredare
* Björn Andersson
* [bjorn.andersson@statskontoret.se](mailto:bjorn.andersson@statskontoret.se)
* [08-690 44 01](tel:+4686904401)

Senast uppdaterad: 2025-06-18
# EU:s jordbruks-, fiskeri- och havspolitik Organiseringen av fem funktioner och myndigheternas användning av stöd

Statskontoret har analyserat fem sekretariats- och samverkansfunktioner vid Jordbruksverket. Syftet har varit att bedöma hur väl deras organisering och ansvarsfördelning fungerar för att de ska kunna stödja genomförandet av EU:s gemensamma jordbrukspolitik, den gemensamma fiskeripolitiken samt EU:s integrerade havspolitik i Sverige.

## Utredning

### Rapportnummer

2025:6

### Publiceringsdatum

2025-03-31

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2025/eu-jordbruks-fiskeri-havspolitik-organisering-av-fem-funktioner-och-myndigheternas-anvandning-av-stod/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2025/2025_6---utskriftsformat.pdf?v=8dd702d95783200)

Statskontoret har också analyserat möjligheten för handläggande myndigheter att ansöka om att driva egna projekt med vissa stöd inom EU:s gemensamma jordbrukspolitik.

Vi konstaterar att den nuvarande organiseringen och ansvarsfördelningen för funktionerna i huvudsak fungerar väl. Funktionernas placering vid Jordbruksverket skapar goda förutsättningar för effektivitet och kvalitet. För fyra av de fem funktionerna bedöms ansvarsfördelningen vara tydlig, medan en av funktionerna har en otydlig ansvarsfördelning och inriktning. Vi bedömer att möjligheten att genomföra egna projekt inte kan utnyttjas fullt ut effektivt idag.

## Våra slutsatser och rekommendationer

* Utvärderingssekretariatet bör fortsätta vara placerat vid Jordbruksverket. Det bör finnas en tydligare samordnande roll för sekretariatets arbete och sekretariatet bör säkerställa en överblick över utvärderingar och analyser.
* Sekretariaten för övervakningskommittéerna bedöms ha en väl fungerande organisering, men kan bli mer transparenta genom att utveckla skriftliga rutiner för fler uppgifter.
* Kansliet för Landsbygdsnätverket bör fortsatt vara placerat vid Jordbruksverket, eftersom detta underlättar samverkan med övriga myndigheten och att upprätthålla relevant kompetens.
* AKIS-samordningen (rollen att samordna jordbrukets kunskaps- och innovationssystem (AKIS)) bör fortsatt vara placerad vid Jordbruksverket. Regeringen bör ta fram en tydligare strategi som AKIS-samordningen kan arbeta utifrån och styra funktionens uppgifter. Dialogen mellan ansvarigt departement och Jordbruksverket bör utvecklas.
* Myndigheterna bör fortsatt ha möjlighet att driva egna projekt, men regeringen bör göra regleringen av den här möjligheten tydligare. Jordbruksverket och länsstyrelserna bör också i samverkan utveckla sina kontakter med externa aktörer.

## Ta del av rapporten

Ta del av rapporten på den här sidan under "Denna publikation".

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Maria Wikhall
* [Maria.Wikhall@statskontoret.se](mailto:Maria.Wikhall@statskontoret.se)
* [076-877 47 29](tel:+46768774729)

Senast uppdaterad: 2025-03-31
# Prognosuppföljning 2025 April 2026

## Uppföljning

### Rapportnummer

STK 2026:18

### Publiceringsdatum

2026-04-27

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/8f6e272ccd7e41da95cde1ff5583fb0d/stk-2026-18-prognosuppfoljning-2025.pdf?v=8dea1ea44178380)

### Kompletterande filer

* [Tabeller till Prognosuppfoljning 2025](/contentassets/8f6e272ccd7e41da95cde1ff5583fb0d/tabeller-till-prognosuppfoljning-2025.xlsx?v=8dea1eb1121bf80)

Statskontoret gör prognoser för statens budget och de offentliga finanserna. En gång om året redovisar vi en uppföljning av precisionen i prognoserna för såväl den makroekonomiska utvecklingen som budgetens inkomster och utgifter samt de offentliga finanserna. I årets uppföljning redovisas hur prognoserna avseende år 2025 sett ut och hur de reviderats över tid. Prognoserna gjordes under perioden september 2023 till mars 2026 av dåvarande Ekonomistyrningsverket (ESV), som från och med i år bytt namn till Statskontoret. Jämförelser görs även med regeringen och med andra prognosmakare.

BNP-tillväxten för 2025 överskattades av de flesta prognosmakare vid varje prognostillfälle utom det sista, till följd av att den förväntade återhämtningen i svensk ekonomi kom av sig. Vid det sista prognostillfället hösten 2025 underskattade i stället alla prognosmakare BNP-tillväxten till följd av mycket höga investeringar i staten under det fjärde kvartalet, som ingen hade räknat med.

De flesta prognosmakare överskattade det finansiella sparandet fram till hösten 2025 och genomförde flertalet sänkningar mellan första och sista prognos. Revideringarna förklaras främst av nya beslut om både skattesänkningar och högre utgifter. Både regeringen och ESV överskattade skatteintäkterna under jämförelseperioden. De takbegränsade utgifterna underskattades initialt men överskattades efter budgetpropositionen för 2025.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Kira Bergheden
* [Kira.Bergheden@statskontoret.se](mailto:Kira.Bergheden@statskontoret.se)
* [08-690 44 57](tel:+4686904457)

Senast uppdaterad: 2026-04-27
# En ny struktur för en tydligare styrning av barnrättspolitiken

I en ny rapport konstaterar Statskontoret att myndigheter, regioner och kommuners arbete med barnkonventionen hade kunnat komma längre om regeringens styrning hade varit tydligare.

## Utredning

### Rapportnummer

STK 2026:14

### Publiceringsdatum

2026-03-31

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2026/en-ny-struktur-for-en-tydligare-styrning-av-barnrattspolitiken/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/contentassets/0111281c36e646cf820a2deee5e57729/stk-2026_14-en-ny-struktur-for-en-tydligare-styrning-av-barnrattspolitiken.pdf?v=8de8c1088762a80)

Statskontoret har haft i uppdrag att följa upp och analysera regeringens strategiska arbete inom barnets rättigheter, med fokus på den nationella strategin för att stärka barnets rättigheter.

Vi ser ett visst genomslag i arbetet med barnkonventionen i den offentliga förvaltningen, men vi konstaterar också att arbetet behöver stärkas.

– I dag är pressen låg på offentliga aktörer att leva upp till barnkonventionen. Eftersom ingen efterfrågar resultat och effekter av barnrättsarbetet går det att ha en låg ambitionsnivå. Samtidigt blir det sällan några konsekvenser av att inte leva upp till konventionen, säger utredare Emilia Johansson.

## Behov av mer samordning och tydlighet från regeringen

I rapporten ser Statskontoret att regeringen behöver bli mer samordnad och tydlig i styrningen av arbetet med barnkonventionen. Genom systematisk uppföljning kan regeringen också få bättre överblick över området och driva på efterlevnaden av barnkonventionen.

– Genom att följa hur barnkonventionen efterlevs kan regeringen visa att de förväntar sig resultat av myndigheterna. Samtidigt ser vi behov av att regeringen i sin styrning förtydligar myndigheternas ansvar att stödja kommuner och regioner inom området, förklarar utredare Emilia Johansson.

## Arbetet med barns rättigheter har inte varit tillräckligt

Riksdagen antog 2010 en strategi för att stärka barns rättigheter i Sverige, som en del i arbetet med barnkonventionen. Vi bedömer att strategin för att stärka barns rättigheter har haft visst genomslag i myndigheters, regioners och kommuners barnrättsarbete. Men arbetet har inte varit tillräckligt. Det visar sig till exempel genom att beslutsfattare och yrkesverksamma sällan lyssnar på barns åsikter när de ska fatta beslut som rör barn. Det varierar också om de använder aktuell kunskap om barns levnadsvillkor när de ska fatta beslut som rör barn. Ingen organisation i vår analys följer heller upp sitt barnrättsarbete i någon större utsträckning.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Emilia Johansson
* [Emilia.Johansson@statskontoret.se](mailto:Emilia.Johansson@statskontoret.se)
* [076 877 46 73](tel:+46768774673)

Senast uppdaterad: 2026-03-31
# Resultatinformation och förvaltningsförklaringar 2025 för den svenska återhämtningsplanen

## Uppföljning

### Rapportnummer

STK 2026:16

### Publiceringsdatum

2026-04-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/a95926456af8477ca2e95c646984f022/stk-2026-16-resultatinformation-och-forvaltningsforklaringar-2025-for-den-svenska-aterhamtningsplanen-2.pdf?v=8de9ef81be10980)

Statskontoret har i uppdrag att samla in bland annat resultatinformation och förvaltningsförklaringar avseende de medel som Sverige tar emot från EU:s facilitet för återhämtning och resiliens (RRF).

I rapporten lämnar Statskontoret de berörda myndigheternas rapportering om uppnådda mål och delmål för 2025 och rapporteringen av framsteg mot mål och delmål och myndigheternas rapportering för klimatmärkta åtgärder med klimatutgifter. Utöver det lämnar Statskontoret även myndigheternas rapportering om överlappning mot andra EU-program inom ramen för de åtgärder som myndigheterna ansvarar för i den svenska återhämtningsplanen och en sammanställning av myndigheternas förvaltningsförklaringar.

## Uppdaterad version

Versionen som publicerades den 16 april 2026 saknade en tabell som har lagts till i den uppdaterade versionen av rapporten (se avsnitt 6.3) som publicerades den 20 april 2026.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Vanesa Cova Indriago
* [vanesa.covaindriago@statskontoret.se](mailto:vanesa.covaindriago@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2026-04-20
# Sveriges officiella statistik

Sveriges officiella statistik (SOS) är statistik som är särskilt viktig för att beskriva Sverige. Den bidrar till utvecklingen av vårt samhälle genom att vara objektiv och relevant.

Statskontoret är utsedd av regeringen att vara ansvarig för den officiella statistiken inom delområdet Utfallet för statens budget, ämnesområdet Offentlig ekonomi. Vi ansvarar bland annat för att statistiken är

* objektiv
* dokumenterad
* kvalitetsdeklarerad

Den officiella statistiken ska finnas tillgänglig på internet och du får använda den kostnadsfritt. All officiell statistik ska bära texten Sveriges officiella statistik och/eller märkas med symbolen.

![svart-logo-350.png](/globalassets/bilder-webbplatsen/logotyper/svart-logo-350.png?v=8dbea7a4229c300)

Du får inte använda symbolen eller texten Sveriges officiella statistik om du har bearbetat den officiella statistiken.

## Nätverk av myndigheter

Det finns ett trettiotal myndigheter i Sverige som är ansvariga för den officiella statistiken. SCB samordnar och stödjer systemet för den officiella statistiken.

Läs mer om vad officiell statistik är och vilka myndigheter som ingår i nätverket på SCB:s webbplats: [www.scb.se/sos](https://www.scb.se/sos)

## Sveriges officiella statistik hos Statskontoret

* [Tidsserier statens budget m.m.](/analys-och-statistik/officiell-statistik/tidsserier-statens-budget-m.m)
* [Årsutfall för statens budget – öppna data](/analys-och-statistik/oppna-data/arsutfall/)
* [Realekonomisk fördelning av anslagen i statens budget – öppna data](/analys-och-statistik/oppna-data/realekonomisk-fordelning-av-anslagen-i-statens-budget/)

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2026-01-01
# Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd om internrevision; ESVFA 2022:9

beslutade den 16 november 2022.

Ekonomistyrningsverket föreskriver följande med stöd av 13 § internrevisionsförordningen (2006:1228) och beslutar följande allmänna råd.

## Inledning

1 §  Denna författning innehåller föreskrifter och allmänna råd till internrevisionsförordningen (2006:1228).

## Organisering – föreskrifter till 2 § förordningen

2 §  Internrevisionen ska inrättas direkt under myndighetens ledning och är självständig i förhållande till den granskade verksamheten.

## Analys av verksamhetens risker – föreskrifter till 4 § förordningen

3 §  I analysen av verksamhetens risker ingår att bedöma risken för korruption, otillbörlig påverkan, bedrägeri och andra oegentligheter.

## Råd och stöd

Allmänna råd till 5 § förordningen

Råd och stöd kan lämnas till andra än styrelsen och chefen för myndigheten om detta framgår av riktlinjerna för internrevisionen.

## Bedrivande

Allmänna råd till 7 § förordningen

För utfyllande tolkning av god internrevisionssed och god internrevisorssed kan vägledning hämtas från allmänt accepterade riktlinjer för internrevision.

## Samordning

Allmänna råd till 8 § förordningen

När internrevisionen är samordnad med annan myndighet kan myndigheten använda internrevisorer som är anställda vid eller arbetar på uppdrag för annan myndighet för att utföra internrevisionsuppdrag.

## Rapportering

Allmänna råd till 9 § förordningen

För att iakttagelser och rekommendationer ska medföra förbättringar av processen för intern styrning och kontroll bör rapportering ske efter varje avslutad granskning.

## Riktlinjer för internrevisionen

Allmänna råd till 10 § förordningen

Riktlinjer för internrevisionen är de närmare föreskrifter som behövs för myndighetens internrevision och som beskriver hur myndigheten försäkrar sig om att internrevisionen följer god sed.

## Undantag

4 §  Ekonomistyrningsverket kan i enskilda fall pröva och meddela undantag från dessa föreskrifter.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

1.Denna författning träder i kraft den 1 januari 2023.

2.Genom författningen upphävs Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESV Cirkulär 2007:1) till internrevisionsförordning (2006:1228).

På Ekonomistyrningsverkets vägnar

CLAS OLSSON

Gunilla Nordlén

## Ladda ner i pdf-format

[ESVFA 2022:9](/globalassets/esvfa/esvfa-2022-9-internrevision.pdf?v=8dac87481747100)

Senast uppdaterad: 2023-02-16
# Om kakor i Hermes

Samtycke till kakor i Hermes ges i och med att behörighet till systemet efterfrågas från användaren. När användaren loggar in i Hermes kommer kakorna aktiveras och de kan inte exkluderas då systemet inte fungerar fullt ut utan dessa.

## Kakor i MyndighetsHermes – domän: esv.se

I Statsredovisningssystemet används följande kakor:

### Namn: LILUM

* Syfte: Används för att identifiera unika besökare i Hermes i statistiksyfte.
* Varaktighet: Permanent. Försvinner efter 10 år.

### Namn: SRS\_showAvslutadeMyndCookie

* Syfte: Används för att behålla information om att avslutade myndigheter ska visas i listor mellan sessioner.
* Varaktighet: Permanent. Försvinner efter ett år.

### Namn: SRS\_MyndFullCookie

* Syfte: Används för att behålla information om vilka myndighetsuppgifter som ska vara förinställda vid beställning av publikationer mellan sessioner.
* Varaktighet: Permanent. Kakan försvinner efter ett år.

### Namn: SRS\_ExcelFilExportCookie, domän: esv.se

* Syfte: Används för att visa en AJAX loader under tiden en fil genereras eller laddas ner. När det är klart, döljs AJAX loadern.
* Varaktighet: Kakan försvinner efter en dag.

## Kontakt

![](/contentassets/8c3ebee0a7364f6b994eb1ae07525c12/fraga-om-hermes.png?v=8de2c24da884e80)

* [Fråga om Hermes](https://fragorhermes.esv.se/)
* Må–fr kl. 9–12

Senast uppdaterad: 2023-02-22
# Årlig avgift för samråd om avgifter

Den samrådsverksamhet som Statskontoret bedriver med stöd av 7 § avgiftsförordningen (1992:191) finansieras med avgifter i enlighet med 31 § förordningen (2025:681) med instruktion för Statskontoret. Varje myndighet som är skyldig att samråda med Statskontoret om sina avgifter ska betala en årlig avgift som baseras på den avgiftsbelagda verksamhetens omfattning närmast föregående år.

Regeringen har bestämt att följande indelningsgrund ska gälla för myndigheternas inplacering i avgiftsklass.

| **Avgiftsklass** | **Avgiftsintäkter per år (kr)** | **Årlig avgift (kr)** |
| --- | --- | --- |
| 0 | Högst 999 999 | 0 |
| 1 | 1 000 000–24 999 999 | 5 900 |
| 2 | 25 000 000–99 999 999 | 8 900 |
| 3 | 100 000 000–149 999 999 | 11 800 |
| 4 | 150 000 000–299 999 999 | 14 800 |
| 5 | 300 000 000 eller mer | 17 700 |

Statskontoret bedömer vilken avgift som respektive myndighet ska betala. Det grundar sig på de uppgifter som myndigheterna tidigare lämnat om sin avgiftsbelagda verksamhet (se [Rapportera avgiftsbelagd verksamhet](/kunskapsstod-och-regler/rapportering/avgiftsbelagd-verksamhet/)). För innevarande år baseras avgiftsuttaget i huvudsak på den avgiftsbelagda verksamhetens omfattning närmast föregående år. Avgiftens storlek framkommer av respektive e-faktura.

Den årliga avgiften ska betalas

* oavsett om inkomsterna disponeras eller redovisas mot inkomsttitel
* oavsett om regeringen eller myndigheten beslutar om avgiftens storlek
* även om myndigheten inte uppfyller samrådsskyldigheten.

Har ni frågor om den årliga avgiften för samråd är ni välkomna att kontakta oss.

## Kontakt

![](/contentassets/9a71fee35f1946c79adeeb2e6e5fcc28/fraga-statskontoret.png?v=8de2c135aa5b880)

* [Fråga Statskontoret](https://forum.statskontoret.se/vanliga-fragor/)
* Webbtjänst för frågor och svar.

Senast uppdaterad: 2026-01-07
# Om den statliga redovisningsorganisationen (SRO-registret)

I SRO-registret ingår alla myndigheter i den statliga redovisningsorganisationen.

I registret över myndigheter i den statliga redovisningsorganisationen finns information om bland annat departementstillhörighet, medelantalet anställda och antalet årsarbetskrafter som är inrapporterat i statsredovisningssystemet Hermes i samband med senaste årsbokslutet. Registret innehåller även information om rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt.

De kontaktuppgifter som framgår i registret ansvarar respektive myndighet eller affärsverk för att uppdatera i statsredovisningssystemet Hermes.

Myndigheter i den statliga redovisningsorganisationen är bland annat redovisningsskyldiga enligt förordning (2000:606) om myndigheters bokföring. Det innebär bland annat är de är skyldiga att rapportera sitt utfall till Statskontoret via Hermes.

Det är Statskontoret som beslutar om att inordna myndigheter i den statliga redovisningsorganisationen. Valmyndigheten ingår inte i den statliga redovisningsorganisationen utan i Skatteverkets redovisning. Riksbanken ingår inte heller i den statliga redovisningsorganisationen.

## Andra myndighetsregister och förteckningar

### SCB:s myndighetsregister

[Statistiska centralbyrån (SCB) har också ett myndighetsregister](https://myndighetsregistret.scb.se/) men med andra definitioner än Statskontoret. Därför är förteckningarnas innehåll olika.

SCB:s register omfattar Sveriges domstolar samt affärsverk och statliga förvaltningsmyndigheter. Även myndigheter i utrikesrepresentationen – ambassader, konsulat och delegationer – ingår i registret.

### Statskontorets myndighetsförteckning

[Statskontorets myndighetsförteckning](/analys-och-statistik/oppna-data/myndighetsforteckning/) kompletterar SCB:s myndighetsregister med bland annat information om myndigheternas årsarbetskrafter, myndigheternas ledningsform och deras särskilda organ.

I förteckningen ingår de myndigheter som regeringen har utfärdat en specifik förordning med instruktion för, eller som styrs av en särskild lag.

## Kontakt

![](/contentassets/9a71fee35f1946c79adeeb2e6e5fcc28/fraga-statskontoret.png?v=8de2c135aa5b880)

* [Fråga Statskontoret](https://forum.statskontoret.se/vanliga-fragor/)
* Webbtjänst för frågor och svar.

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Bethlehem Adnew
* [bethlehem.adnew@statskontoret.se](mailto:bethlehem.adnew@statskontoret.se)
* [08-690 44 42](tel:+4686904442)

Senast uppdaterad: 2026-02-10
# Myndigheter som ska följa internrevisionsförordningen

1. Affärsverket svenska kraftnät
2. Arbetsförmedlingen
3. Boverket
4. Centrala studiestödsnämnden
5. Domstolsverket
6. E-hälsomyndigheten
7. Finansinspektionen
8. Folkhälsomyndigheten
9. Fortifikationsverket
10. Försvarets materielverk
11. Försvarsmakten
12. Försvarets radioanstalt
13. Försäkringskassan
14. Göteborgs universitet
15. Havs- och vattenmyndigheten
16. Inspektionen för vård och omsorg
17. Kammarkollegiet
18. Karlstads universitet
19. Karolinska institutet
20. Kriminalvården
21. Kronofogdemyndigheten
22. Kungl. tekniska högskolan
23. Kustbevakningen
24. Lantmäteriet
25. Linköpings universitet
26. Linnéuniversitetet
27. Luftfartsverket
28. Luleå tekniska universitet
29. Lunds universitet
30. Läkemedelsverket
31. Länsstyrelsen i Jämtlands län
32. Länsstyrelsen i Norrbottens län
33. Länsstyrelsen i Skåne län
34. Länsstyrelsen i Stockholms län
35. Länsstyrelsen i Västerbottens län
36. Länsstyrelsen Västra Götalands län
37. Malmö universitet
38. Migrationsverket
39. Mittuniversitetet
40. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap
41. Myndigheten för yrkeshögskolan
42. Mälardalens universitet
43. Naturvårdsverket
44. Pensionsmyndigheten
45. Polismyndigheten
46. Riksgäldskontoret
47. Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige (ESF-rådet)
48. Sjöfartsverket
49. Skatteverket
50. Skogsstyrelsen
51. Socialstyrelsen
52. Specialpedagogiska skolmyndigheten
53. Statens energimyndighet
54. Statens fastighetsverk
55. Statens institutionsstyrelse
56. Statens jordbruksverk
57. Statens kulturråd
58. Statens servicecenter
59. Statens skolverk
60. Statens tjänstepensionsverk
61. Statistiska centralbyrån
62. Stockholms universitet
63. Styrelsen för internationellt utvecklingsarbete (Sida)
64. Sveriges lantbruksuniversitet
65. Säkerhetspolisen
66. Tillväxtverket
67. Totalförsvarets forskningsinstitut
68. Trafikverket
69. Transportstyrelsen
70. Tullverket
71. Umeå universitet
72. Universitets- och högskolerådet
73. Uppsala universitet
74. Utbetalningsmyndigheten
75. Åklagarmyndigheten
76. Örebro universitet

## Relaterat

[Internrevisionsförordningen (2006:1228) (Forum)](https://forum.statskontoret.se/ea-regelverket/revision/internrevisionsforordning/)

## Kontakt

![](/contentassets/9a71fee35f1946c79adeeb2e6e5fcc28/fraga-statskontoret.png?v=8de2c135aa5b880)

* [Fråga Statskontoret](https://forum.statskontoret.se/vanliga-fragor/)
* Webbtjänst för frågor och svar.

Senast uppdaterad: 2026-01-12
# Meddela förändringar till Statskontoret

För att SRO-registret ska vara aktuellt behöver Statskontoret få in uppgifter om förändringar från myndigheterna i god tid.

Vid förändringar mejla [Statskontorets registrator](mailto:registrator@esv.se) innan förändringen ska ske.

Förändringen kan gälla

* namnändring
* start av ny myndighet
* myndighet som upphör
* myndighet som ska utgå ur den statliga redovisningsorganisationen för att ingå i annan myndighets redovisning.

Följande uppgifter behöver Statskontoret få in vid ansökan om förändringar:

* Namn på myndigheten
* Organisationsnummer
* Datum då förändringen ska börja gälla
* Beslutsunderlag för förändringen, till exempel komittédirektiv eller annat regeringsbeslut
* Kontaktuppgifter till den som ansöker om förändringen

Om ansökan gäller uppstart av en ny myndighet behöver vi även få in följande uppgifter:

* Förkortning på myndighetens namn
* Departementstillhörighet
* Redovisningssystem
* Om den nya myndigheten vill ansöka om rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt

## Kontakt

![](/contentassets/9a71fee35f1946c79adeeb2e6e5fcc28/fraga-statskontoret.png?v=8de2c135aa5b880)

* [Fråga Statskontoret](https://forum.statskontoret.se/vanliga-fragor/)
* Webbtjänst för frågor och svar.

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Bethlehem Adnew
* [bethlehem.adnew@statskontoret.se](mailto:bethlehem.adnew@statskontoret.se)
* [08-690 44 42](tel:+4686904442)

Senast uppdaterad: 2026-02-09
## Begrepp

### Myndighet

Myndighetens eller affärsverkets namn.

### Löpnummer

Unikt nummer för myndigheten eller affärsverket. Kan användas som motpartskod.

### Myndighetsidentitet

Myndighetsidentiteten är en kombination av högst sex bokstäver, unikt i registrets sammanhang som ibland motsvarar gängse myndighetsförkortning.

### Myndighetskod

Unikt nummer för myndigheten eller affärsverket.

### Departement

Myndighetens eller affärsverkets departementstillhörighet.

### Organisationsnummer

Myndighetens eller affärsverkets organisationsnummer. SCB tillhandahåller organisationsnumret.

### Anställda

Medelantal anställda på myndigheten inrapporterad i Hermes i samband med senaste årsbokslutet. Uppdateras runt den 25 februari för föregående års bokslut.

### Årsarbetskrafter

Antal årsarbetskrafter på myndigheten inrapporterad i Hermes i samband med senaste årsbokslutet. Uppdateras runt den 25 februari för föregående års bokslut.

### Moms

Anger om myndigheten eller affärsverket har rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt.

### Adress

Myndighetens eller affärsverkets kontaktuppgifter som de själva ansvarar för att uppdatera vid behov.

### Kommentar

Kommentarerna angående redovisningsorganisationen avser till exempel vilka förändringar som inträffat eller inträffar under året.

## Kontakt

![](/contentassets/9a71fee35f1946c79adeeb2e6e5fcc28/fraga-statskontoret.png?v=8de2c135aa5b880)

* [Fråga Statskontoret](https://forum.statskontoret.se/vanliga-fragor/)
* Webbtjänst för frågor och svar.

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Bethlehem Adnew
* [bethlehem.adnew@statskontoret.se](mailto:bethlehem.adnew@statskontoret.se)
* [08-690 44 42](tel:+4686904442)
# Lämna sammanställning av revisioner i Hermes

Myndigheter som ansvarar för åtgärder inom Sveriges återhämtningsplan ska under perioden 2020–2026 lämna sammanställningar av alla relevanta revisioner inom ramen för RRF.

Sammanställningen av revisioner för RRF ska lämnas i samband med inrapportering av uppfyllande av mål och delmål samt lämnandet av förvaltningsförklaringen.

Sammanställningen ska innehålla alla relevanta revisioner av RRF som har genomförts av eller för myndigheten. Det kan exempelvis vara av myndighetens internrevision eller av Riksrevisionen eller Statskontorets avdelning för EU-revision.

## Lämna sammanställningen

Sammanställningen ska lämnas med verktyget för dokumentinsamling i Hermes.

**Lärosäten** ska dock skicka sin sammanställning av revisioner till UKÄ via e-postadressen [aterhamtning@uka.se](mailto:aterhamtning@uka.se). UKÄ ansvarar sedan för att lämna sammanställningarna via dokumentinsamlingen i Hermes.

**Länsstyrelser och övriga myndigheter** ansvarar själva för att lämna sina sammanställningar via dokumentinsamlingen i Hermes.

Mallen för sammanställningen finns tillgänglig i anslutning till dokumentinsamlingen i Hermes. Men du kan även ladda ner den här på sidan.

Mall för sammanställning av revisioner

[Sammanställning relevanta revisioner](/contentassets/0ec144214eb04ba1bc044b8056c9da4b/mall-sammanstallning-alla-relevanta-revisioner-avseende-rrf.xlsx?v=8dd3fa0dce83080)

## Relaterat

[Revision av genomförandet av RRF](/kunskapsstod-och-regler/revision-av-eu-medel/revision-av-genomforandet-av-rrf/)

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Frågor om revision av RRF-medel
* [rrf@statskontoret.se](mailto:rrf@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2025-01-28
# Krav om synliggörande av RRF-finansiering

Mottagare av finansiering från RRF ska framhålla att finansieringen kommer från EU. Här kan du läsa mer om hur slutmottagare av RRF-medel ska synliggöra finansieringen och var du hittar emblem som är avsedda för detta.

EU:s unionsfinansiering ska kommuniceras och synliggöras. Det gäller enligt artikel 34 i [RRF-förordningen (europa.eu)](https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/HTML/?uri=CELEX:02021R0241-20230301) och enligt artikel 10 i [finansieringsavtalet mellan Sverige och Europeiska kommissionen (regeringen.se)](https://www.regeringen.se/contentassets/cef40acb30cc4d80b407f55e9fb6561d/finansieringsavtal-mellan-sverige-och-europeiska-kommissionen.pdf). Mottagare av finansiering från RRF ska framhålla att finansieringen kommer från EU. Det gäller även då en myndighet är slutmottagare av finansieringen.

Finansieringen ska synliggöras genom att i lämpliga fall visa upp unionens emblem och en lämplig finansieringsförklaring med lydelsen ”Finansieras av Europeiska unionen – NextGenerationEU”.

Synliggörandet är en skyldighet och emblemet ska visas korrekt och tydligt. Om emblemet visas tillsammans med andra emblem från andra finansiärer ska EU:s emblem vara minst lika synligt som de andra emblemen.

Tänk på följande:

* EU-emblemet ska synas på informationsmaterial och rapporter som produceras kopplat till RRF-investeringar.
* Emblemet ska vara synligt på åtgärdens webbplats.
* För fysiska föremål, infrastruktur och byggnation förslås plakett eller skylt med emblemet i A4 eller A5 storlek. Om det ej går att sätta upp emblemet fysiskt på det som finansierats kan en skylt sättas upp exempelvis vid infart till det aktuella samhället.

## Läs mer och ladda ned emblemen

* [Kommunikation om EU-finansiering (europa.eu)](https://commission.europa.eu/funding-tenders/managing-your-project/communicating-and-raising-eu-visibility_sv)
* [Inforegio – Download centre for visual elements (europa.eu)](https://ec.europa.eu/regional_policy/information-sources/logo-download-center_en?etrans=sv)

## Kontakt

![](/contentassets/9a71fee35f1946c79adeeb2e6e5fcc28/fraga-statskontoret.png?v=8de2c135aa5b880)

* [Fråga Statskontoret](https://forum.statskontoret.se/vanliga-fragor/)
* Webbtjänst för frågor och svar.

Senast uppdaterad: 2024-01-05
# Rapportera överlappning mellan RRF och annan EU-finansiering

Myndigheter som hanterar RRF-medel ska rapportera uppgifter om dubbelfinansiering mot andra EU-program för de åtgärder som myndigheten ansvarar för i den svenska återhämtningsplanen. Här hittar du stöd för att rapportera uppgifterna.

Myndigheten ska alltid rapportera om dubbelfinansiering mot andra EU-program i samband med att den rapporterar framsteg mot mål och delmål. Sverige behöver i sin rapportering till EU-kommissionen bekräfta att det inte finns någon oredovisad finansiering från andra EU-program. Därför behöver varje myndighet också bekräfta detta för de investeringar i återhämtningsplanen som de ansvarar för.

## Rapportera överlappning i Hermes

*I filmen beskriver vi hur myndigheter ska rapportera överlappning inom RRF och annan EU-finansiering för de åtgärder som myndigheten ansvarar för i den svenska återhämtningsplanen. Filmen är inspelad i Hermes testmiljö.*

## Kontakt

![](/contentassets/9a71fee35f1946c79adeeb2e6e5fcc28/fraga-statskontoret.png?v=8de2c135aa5b880)

* [Fråga Statskontoret](https://forum.statskontoret.se/vanliga-fragor/)
* Webbtjänst för frågor och svar.

![](/contentassets/8c3ebee0a7364f6b994eb1ae07525c12/fraga-om-hermes.png?v=8de2c24da884e80)

* [Fråga om Hermes](https://fragorhermes.esv.se/)
* Må–fr kl. 9–12

Senast uppdaterad: 2025-12-18