Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Skogspolitiken på Gotland Från försök till samverkan (PM)

## Utredning

### Rapportnummer

2009:107

### Publiceringsdatum

2009-11-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/2009107.pdf?v=8da05a474e0a000)

Statskontoret föreslår en fortsatt samlokalisering av Länsstyrelsen och Skogsstyrelsens myndighetsverksamhet på Gotland. Detta underlättar samarbetet i frågor som berör båda myndigheterna, till exempel skydd av värdefull natur. Vissa funktioner kan också samordnas mellan myndigheterna, som reception, bibliotek och bilpool.

Uppdraget har varit att föreslå hur de skogspolitiska uppgifterna kan utföras så kostnadseffektivt som möjligt från och med år 2011 på Gotland. I detta har ingått att undersöka vilka fördelar man kan vinna genom samordning mellan Skogsstyrelsen och Länsstyrelsen i Gotlands län. Bakgrunden är att regeringen i budgetpropositionen för 2010 aviserat att man inte kommer att förlänga försöket med vidgad samordnad länsförvaltning på Gotland. Det innebär att de skogspolitiska uppgifterna återgår från Länsstyrelsen till Skogsstyrelsen från och med år 2011.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Sfi – resultat, genomförande och lärarkompetens En utvärdering av svenska för invandrare

## Utredning

### Rapportnummer

2009:2

### Publiceringsdatum

2009-02-05

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/200902.pdf?v=8da05a48fb31480)

Statskontoret har på uppdrag av regeringen utvärderat svenskundervisning för invandrare (sfi). Utvärderingen omfattar en rad frågor avseende organisation, genomförande, resultat, lärarkompetens och uppföljning.

Utvärderingen visar att mer än var tredje sfi-deltagare inte fått något betyg alls tre år efter kursstart. Bland de övriga två tredjedelarna är det endast hälften av deltagarna som uppnått godkänt resultat på den högsta kursen efter det tredje läsåret. Statskontoret anser att resultaten är otillfredsställande och bedömer att det finns en stor förbättringspotential för sfi.

I rapporten lämnar Statskontoret förslag på hur resultaten i sfi kan förbättras. Statskontorets analys visar att det finns behov av en mer individanpassad sfi. Statskontoret föreslår att sfi ska anpassas till deltagarnas tidigare utbildning, att omfattningen av flexibla undervisningsformer bör öka och att regeringen tar initiativ till ökad interkommunal samverkan med syfte att få till stånd fler yrkesinriktade sfi-utbildningar. I rapporten lämnar Statskontoret även förslag på hur uppföljningen av sfi skulle kunna förbättras.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Sjukfrånvaron i staten 2008 Myndigheter och sektorer (PM)

## Uppföljning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2009-05-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/2009102.pdf?v=8da05a46abea180)

Statistiken visar att sjukfrånvaron i staten fortsätter att minska. Jämfört med år 2007 har sjukfrånvaron sjunkit till 3,4 procent av den tillgängliga arbetstiden. Det framgår av en sammanställning av myndigheternas inrapporterade sjukfrånvarostatistik för år 2008 som Statskontoret gjort.
Detta innebär att sjukfrånvaron i staten har minskat med 1,2 procentenheter de senaste fem åren och med 0,3 procentenheter jämfört med år 2007. Kvinnor och anställda från 50 år och uppåt har minskat sjukfrånvaron med 0,4 procentenheter medan de andra grupperna, män och anställda mellan 30-49 år samt de under 30 år, i stort sett har samma sjukfrånvaro som år 2007.

Samtliga sektorer har minskad sjukfrånvaro förutom sektorn Kultur som visar på en marginell ökning. Den största minskningen, 0,4 procentenheter, har skett inom sektorerna Ekonomi samt Länsstyrelser, regeringskansli och stabsmyndigheter.

Av 218 myndigheter var det 153 (70 procent) myndigheter som hade samma eller lägre sjukfrånvaro och 58 myndigheter som hade högre sjukfrånvaro år 2008 än föregående år.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Polisen – styrning och uppföljning

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2009:6

### Publiceringsdatum

2009-02-18

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/35b6c69da0114c158a3cd49e9d68f164/polisen.pdf?v=8d240007166c740)

För att Rikspolisstyrelsen, RPS, ska kunna åstadkomma en tydligare och mer effektiv styrning, kontroll och uppföljning behöver ansvaret för RPS, länspolismästare och polisstyrelser bli tydligare. RPS befogenheter bör utökas för att de ska kunna utföra sitt uppdrag och styrmedlen behöver bli bättre. Det föreslår ESV i en rapport som lämnats till regeringen.

Förutom behovet av en tydligare ansvarsfördelning anser ESV att det finns några förändringar i RPS styrning som kan leda till en tydligare och effektivare styrning, kontroll och uppföljning.

ESV föreslår bland annat att:

* RPS bör kunna fatta beslut om åtgärder med anledning av tillsynen som bör användas mer aktivt som en del i styrningen.
* Länspolismästaren entydigt ska ha ansvaret för polismyndighetens verksamhet inom ramen för de beslut som Rikspolisstyrelsen fattar.
* RPS bör ha ett uttalat uppdrag att verka för att polisverksamheten som helhet ska vara så effektiv som möjligt.
* RPS får ett tydligt uppdrag att fördela och vid behov omfördela medel mellan polismyndigheter för att resurserna ska utnyttjas så effektivt som möjligt i polisväsendet som helhet.
* en tydlig, stabil och transparent modell för medelsfördelning tas fram och beslutas.
* Regeringen bör tillsätta en utredning för att se hur de totala polisresurserna bör fördelas mellan myndigheterna för att på bästa sätt möta behoven.
* resultatkontrakt bör användas för en tydligare styrning och bättre koppling mellan verksamhet och ekonomi. Styrkedjan mellan regering till operativ nivå blir tydligare och uppföljning kan göras mer systematisk.
* RPS inom sitt ansvarsområde ges ett utvärderingsuppdrag som bör bli ett centralt moment i allt ledningsarbete i polisorganisationen.
* Ansvarsfördelningen inom polisväsendet rörande intern styrning och kontroll behöver förtydligas.

Senast uppdaterad: 2011-05-19
# Länsstyrelsen i Gotlands län - en myndighetsanalys

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2009:10

### Publiceringsdatum

2009-05-20

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/200910.pdf?v=8da05a492ae0500)

Det finns svagheter i den interna styrningen och kontrollen vid Länsstyrelsen i Gotlands län. Den ansträngda ekonomin och det omställningsarbete som följde av regeringens beslut att från och med år 2008 avbryta en av myndighetens två försöksverksamheter har påtagligt påverkat verksamheten, inte minst vad gäller ledningens strategiska arbete. Trots det förefaller Länsstyrelsen fullgöra sina kärnuppgifter – antingen på egen hand eller med hjälp av andra länsstyrelser.

Statskontoret har på regeringens uppdrag gjort en myndighetsanalys av Länsstyrelsen i Gotlands län. En viktig del har varit att beskriva hur Länsstyrelsen fullgör sitt uppdrag samt hur interna och externa faktorer, som är särskilt viktiga för verksamheten, påverkar möjligheterna för detta. Exempelvis frågor om att internt organisera, styra och följa upp verksamheten. Det gäller också frågor om verksamhetens sårbarhet, t.ex. kompetens och ekonomi, vilka blir högst påtagliga för en liten länsstyrelse som den på Gotland.

Precis som andra länsstyrelser har Länsstyrelsen i Gotlands län ett komplext uppdrag med ett stort antal uppgifter, många finansiärer och kravställare samt ett stort antal brukare eller intressenter. Samtidigt har Länsstyrelsen i Gotlands län ett delvis annorlunda uppdrag och andra förutsättningar för sin verksamhet jämfört med övriga. En sådan skillnad är att Länsstyrelsen på försök sedan 1998 även svarar för uppgifter inom skogspolitiken. Fram till och med 2007 omfattade försöket även uppgifter inom arbetsmarknadspolitiken. Försöksverksamheten utgjorde närmare hälften av den totala verksamheten år 2007 och ungefär en fjärdedel år 2008. Men det finns också många verksamheter vid Länsstyrelsen i Gotlands län som är väldigt små. Länsstyrelsen försöker på olika sätt hantera den kompetensmässigt sårbara verksamheten. Ett exempel på detta är att anlita andra länsstyrelser för att utföra vissa uppgifter.

Statskontoret konstaterar att det finns en påtaglig oro inför vad som ska hända med Länsstyrelsen i Gotlands län framöver. Oron har sin grund i otillräckliga ekonomiska resurser, men också de många utredningar som allmänt berör länsstyrelsernas uppgifter och organisation. För Länsstyrelsen är regeringens kommande ställningstagande utifrån utredningen om skogspolitikens genomförande på Gotland av stor vikt. Statskontoret ser här ett behov av en mer ingående analys av vilken betydelse det får för myndighetens möjligheter att klara sitt uppdrag och sin ekonomi om skogsuppdraget skulle upphöra.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Kartläggning av regleringsbrev

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2009:16

### Publiceringsdatum

2009-04-29

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/f13f16bdcfa741609347d10d4b2796ec/kartlaggning-av-regleringsbrev.pdf?v=8d240006e556890)

Regeringen har i budgetpropositionen för år 2009 beslutat om vissa förändringar avseende styrning av myndigheter genom regleringsbrev. Versamhetstrukturen har utgått. Myndigheternas instruktion ska utgöra basen för för den löpande styrningen av myndigheter, liksom återrapporteringen. Intentionen är att mängden mål och återrapporteringskrav i regleringsbreven ska minska. ESV har därför kartlagt vilka förändringar som skett i regleringsbreven mellan åren 2008 och 2009.

ESV konstaterar att mål och återrapporteringskrav i hög utsträckning minskat. Särskilt märkbart är detta då det gäller effektmål. Vissa myndigheter har fått en ökad finansiell styrning samtidigt som verksamhetsstyrningen minskat.

Studien visar också ett samband mellan mellan en minskning av mål och återrapporteringskrav och en ökning av uppdrag i regleringsbreven. Det går också att iaktta ett samband mellan en minskning av mål och återrapporteringskrav och att det förekommer fler hänvisningar till andra styrande dokument i regleringsbreven för år 2009.

Senast uppdaterad: 2011-05-18
# Omställning av det militära försvaret Status i juni 2009

## Utredning

### Rapportnummer

2009:11

### Publiceringsdatum

2009-06-02

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/200911.pdf?v=8da05a493469b80)

Statskontoret har regeringens uppdrag att granska det omställningsarbete som syftar till en minskning av kostnaderna för det militära försvarets förvaltning och stödverksamhet med cirka 2 miljarder kronor senast vid utgången av år 2008, relativt utfallet för 2004. Avsikten är att de resurser som därmed kan frigöras kommer Försvarsmakten (FM) till del för ökad operativ förmåga, bl.a. genom produktion av förband, materiel till Försvarsmaktens insatsorganisation och deltagande i internationellt samarbete.

Genom myndigheternas omställningsåtgärder under perioden 2004-2008 bedömer Statskontoret att resurser motsvarande drygt 2 miljarder kronor har kunnat frigöras inom berörda stödverksamheter och att dessa antingen direkt eller indirekt har kommit Försvarsmakten till del. Därmed bedömer Statskontoret att regeringens målsättningar rörande det samlade omställningsarbetet har uppnåtts och även överträffats i fråga om kostnadsreduktioner och beställningsminskningar.

Däremot går det inte att med utgångspunkt i Försvarsmaktens redovisningar närmare ange hur frigjorda resurser kommit till användning inom Försvarsmakten. Det innebär att det med tillgängligt underlag inte är möjligt att peka ut någon särskild verksamhet som har tillkommit eller annars inte skulle ha genomförts till följd av att resurser överförts från administration till förbandsproduktion och insatser. Så länge resurser inte kan relateras till åtgärder och resultat går det heller inte att närmare följa upp i vilken utsträckning regeringens mål för det samlade omställningsarbetet har uppfyllts, ytterst i termer av ökad operativ förmåga.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Regionala skyddsombud

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2009:27

### Publiceringsdatum

2009-09-18

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/0c596c61f1f24e41bbf81b4666bf5872/regionala-skyddsombud.pdf?v=8d240006d529e90)

ESV har på uppdrag av regeringen sett över rutinerna för administration och redovisning av det statliga stödet till regional skyddsombudsverksamhet. Verksamheten utförs av fackliga organisationer och erhöll 100 miljoner kronor i statligt stöd 2009.

I rapporten presenterar ESV förslag till en tydligare ansvarsfördelning mellan inblandade aktörer (regering, Arbetsmiljöverket, centrala fackliga organisationer och deras medlemsförbund) samt förslag till en utvecklad återrapportering.

Förslaget innebär bland annat att regeringen bör precisera målen för det statliga bidraget och att Arbetsmiljöverket får en tydligare uppgift att följa upp och redovisa verksamhetens resultat i förhållande till utvecklingen på arbetsmiljöområdet. Förslagen omfattar även nya utbetalningsrutiner och förtydligande avseende Arbetsmiljöverkets kontrollmöjligheter.

Senast uppdaterad: 2011-05-18
# Miljöekonomiskt arbete vid Konjunkturinstitutet, Statistiska centralbyrån och Naturvårdsverket

## Utredning

### Rapportnummer

2009:3

### Publiceringsdatum

2009-03-20

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/200903.pdf?v=8da05a48aee6080)

Rapporten analyserar det miljöekonomiska arbetet vid Konjunkturinstitutet (KI), Statistiska centralbyrån och Naturvårdsverket. I mycket handlar det om en uppföljning av hur arbetet har utvecklats sedan år 1992, då myndigheterna av regeringen gavs särskilda uppdrag på området.

Rapporten visar att de tre myndigheternas miljöekonomiska verksamhet i stort sett fungerar väl, givet de förutsättningar som gäller. Någon radikal omprövning av dagens organisation behövs därför inte. Däremot bör vissa rollförändringar göras för att bättre svara upp emot behoven av miljöekonomiska analyser hos Regeringskansliet och myndigheter.

I rapporten föreslås att KI, som är den av de tre myndigheterna som har en tydligt fristående miljöekonomisk analysroll, bör ges en utökad och förstärkt roll på det miljöekonomiska området. Som en del i detta bör det bl.a. inrättas ett rådgivande miljöekonomiskt råd vid KI med representation för berörda departement, myndigheter och forskarvärlden. Vidare bör regeringen bl.a. ge KI i uppdrag att utveckla ett bredare utbud av miljöekonomiska modeller än vad som finns i dag.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Kompetensstegens organisation – effektiv hantering av stöd till kommuner?

## Utredning

### Rapportnummer

2009:15

### Publiceringsdatum

2009-06-29

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/200915.pdf?v=8da05a48de95100)

Kompetensstegen var en statlig satsning med syfte att stödja kompetensutvecklingsarbetet inom kommunal vård och omsorg om äldre. Den organiserades som en kommitté och var verksam mellan 2005 och 2007. I rapporten diskuterar Statskontoret för- och nackdelar med att använda tillfälliga organisationslösningar, som en kommitté, i stället för befintliga myndigheter för traditionella förvaltningsuppgifter.

Statskontoret bedömer att organiseringen med ett ansökningsförfarande främjade dialogen mellan kommunerna och kommittén kring metoder och lärandeformer. Fem ansökningstillfällen och svårhanterade redovisningskrav bidrog dock till att satsningen uppfattades som administrativt tungrodd av både kommuner och kommitté. Statskontoret anser att beslutsordningen, som innebar att regeringen formellt fattade alla beslut om stöd, inte var ändamålsenlig då den ledde till administrativt merarbete för kommittén och en ökad ärendebelastning för Regeringskansliet. Statskontoret gör slutligen bedömningen att skattekreditering av principiella skäl är olämplig som utbetalningsform för den här sortens stöd till kommuner.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Modell för momskompensation

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2009:17

### Publiceringsdatum

2009-05-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/24ec87bbba694ff9bd14b72dfcda8484/modell-for-momskompensation.pdf?v=8d240006e29c4b0)

ESV har på regeringens uppdrag tagit fram förslag till en ordning för att förbättra förutsättningarna för konkurrensneutralitet mellan tjänster utförda i egen regi och upphandlade tjänster i Sveriges Radio AB, Sveriges Television AB och Sveriges Utbildningsradio AB.

Senast uppdaterad: 2011-05-18
# Granskning av Försvarsmaktens införande av ett integrerat resurs- och ekonomiledningssystem (PRIO) Status i december 2009 (PM)

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2009-12-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/2009108.pdf?v=8da05a476aa6380)

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Förslag till utvecklad finansiell styrning

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2009:39

### Publiceringsdatum

2010-01-13

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/6e1d3ddcfc6b4a0f9b8297dc7a927407/forslag-till-utvecklad-finansiell-styrning.pdf?v=8d2400048ae6e70)

### Kompletterande filer

* [Bilaga 4 till regeringsuppdraget förslag till utvecklad finansiell styrning](/contentassets/6e1d3ddcfc6b4a0f9b8297dc7a927407/bilaga-4-till-regeringsuppdraget-forslag-till-utvecklad-finansiell-styrning.pdf?v=8d24000489c1ef0)

På regeringens uppdrag har ESV tagit fram förslag till hur den finansiella styrningen i staten kan utvecklas. I rapporten redovisar ESV sina överväganden och förslag.

Senast uppdaterad: 2011-05-17
# Kartläggning av EU-arbete med påverkan på rättsområdet offentlig upphandling

## Utredning

### Rapportnummer

2009:23

### Publiceringsdatum

2009-12-16

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/200923.pdf?v=8da05a479a55400)

Statskontoret har på regeringens uppdrag låtit utföra en övergripande kartläggning av det pågående EU-arbetet i syfte att ge en samlad bild av hur rättsområdet offentlig upphandling påverkas, direkt och indirekt.

Studien visar att offentlig upphandling berörs av ett stort antal andra politikområden inom EU. Påverkansgraden varierar dock stort. Den vanligaste formen av påverkan följer av att offentlig upphandling ofta ses som ett verktyg för att nå mål inom andra politikområden. I vissa fall är påverkan dock betydligt större och mer direkt genom t.ex. en integrering av moment av rättsakter inom andra områden i upphandlingsrätten.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Försvarsmaktens införande av ett integrerat resurs- och ekonomiledningssystem, PRIO Status i maj 2009

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2009-06-02

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/2009104.pdf?v=8da05a474480980)

Sedan Statskontorets föregående granskning i december 2007 har arbetet inom Program PRIO främst inriktats på driftsättning av de lösningar som ingår i Införande 1, dvs. PRIO Ekonomi inom FMLOG och viss HR-funktionalitet inom hela Försvarsmakten. Efter vissa förseningar kunde Införande 1 driftsättas i mitten av januari 2009. Cirka 3000 anställda är för närvarande användare av systemet.

Vid sidan av arbetet rörande Införande 1 och 2 pågår planering och förberedelser inför Införande 3 och 4 (Logistik och kompletterande delar av Ekonomi och HR). Införande 3 och 4 liksom senare införanden utgör, enligt gällande leverantörsavtal, optioner i det fortsatta utvecklingsarbetet.

Enligt Statskontoret har Program PRIO i allt väsentligt hållit såväl tidplan som kostnadsramar. Sedan produktionssättningen i januari 2009 har driften av det tekniska systemet varit förhållandevis stabil med ett begränsat antal fel av allvarligare slag. Däremot har verksamhetsrelaterade störningar och kvalitetsbrister fått betydande konsekvenser för verksamheten inom främst FMLOG.
Enligt Statskontorets bedömning befinner sig utvecklingen och införandet av PRIO i ett kritiskt läge. Hittills konstaterade problem och brister riskerar att kraftigt accentueras från och med Införande 2 och framåt. Statskontoret bedömer att risknivån för hela konceptet PRIO snarare har ökat än minskat sedan Statskontorets föregående granskning.

I promemorian förordar Statskontoret att Försvarsmakten vidtar en rad åtgärder i syfte att säkerställa det första införandet samt att minimera riskerna och öka effektiviteten i det fortsatta arbetet. Erfarenheterna från det första införandet bör tas tillvara och läggas till grund för beslut rörande det fortsatta arbetet.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Från vision till verklighet? En utvärdering av nationell handlingsplan för handikappolitik

## Utredning

### Rapportnummer

2009:21

### Publiceringsdatum

2009-10-29

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/200921.pdf?v=8da05a476aa6380)

Riksdagen beslutade år 2000 att anta en nationell handlingsplan för handikappolitiken. Statskontoret har utvärderat vilket genomslag regeringens styrinstrument fått i genomförandet av den nationella handlingsplanen. Myndigheten för handikappolitisk samordning, Handisam, inrättades år 2006 och fick bl.a. uppdraget att stödja genomförandet av den nationella handlingsplanen. 14 myndigheter tilldelades år 2000 ett särskilt sektorsansvar inom handikappolitiken med uppgift att samordna, stödja och vara pådrivande i förhållande till övriga aktörer i sin sektor.

Statskontoret konstaterar i utvärderingen att det särskilda sektorsansvaret inte har varit verkningsfullt som styrmedel i genomförandet av handlingsplanen. Därför föreslår Statskontoret att sektorsansvaret avvecklas. Statskontoret föreslår istället att regeringen ska styra området på ett enkelt och tydligt sätt, utan dubbelregleringar och att mål- och resultatstyrningen ska kompletteras med särskilda uppdrag.

Handisam har många och ibland motstridiga roller. Med Statskontorets förslag om avveckling av det särskilda sektorsansvaret och enklare och tydligare styrning påverkas de grundläggande förutsättningarna för Handisam. Därför föreslår Statskontoret att regeringen genomför en översyn av Handisams framtida roll och uppgifter. Ett alternativ för en sådan översyn är att ge Handisam en ny roll, exempelvis en renodlad stabsroll med innebörden att förse regeringen med det underlag den behöver för att styra handikappolitiken. Ett annat alternativ är att avveckla Handisam och resursmässigt förstärka och utveckla den handikappolitiska samordningen inom Regeringskansliet.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Införande av ett nytt tandvårdsstöd. Granskning av Försäkringskassans genomförande av tandvårdsstödet – status i februari 2009

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2009-02-27

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/2009101.pdf?v=8da05a48a55ca00)

Statskontorets har regeringens uppdrag att granska Försäkringskassans genomförande av ett nytt grundstöd för tandvård.

I delrapporten redovisar Statskontoret sina bedömningar och iakttagelser rörande Försäkringskassans genomförande av det nya tandvårdsstödet.
Statskontoret konstaterar att Försäkringskassan, i enlighet med den åtgärdsplan som överlämnades till regeringen i oktober 2008, vidtagit och fortsatt avser att vidta åtgärder i syfte att komma tillrätta med kvarvarande brister. Ett flertal av de problem som ännu gör sig gällande bedöms få sin lösning i anslutning till den planerade systemreleasen i juni månad.

I takt med att åtgärder vidtas och Försäkringskassan, vårdgivarna och leverantörerna av de så kallade journalsystemen blir allt mer förtrogna med regelverket och de tekniska systemen bedömer Statskontoret att tandvårdsstödet och administrationen av tandvårdsförsäkringen kommer att stabiliseras ytterligare.

Kostnaderna för genomförandet har blivit väsentligt högre jämfört med Försäkringskassans tidigare bedömningar. Det hittills ytterst omfattande konsultberoendet kommer att kvarstå i avvaktan på att Försäkringskassan utvecklar den kompetens som krävs för bland annat förvaltningen av det nya systemet.

Med tanke på att utvecklingsarbetet ännu inte har avslutats är det ännu för tidigt att slutligt bedöma effektiviteten i den nya administrationen av tandvårdsstödet. Detsamma gäller kostnaderna för utveckling och genomförande. En slutlig bedömning måste därför anstå i avvaktan på att det nya tandvårdsstödets införande har avslutats. Statskontoret avser att återkomma i dessa delar i sin slutrapport den kommande hösten.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Handlingsplaner och strategier mot diskriminering Ett verktyg för att stärka myndigheters arbete mot diskriminering?

## Utredning

### Rapportnummer

2009:4

### Publiceringsdatum

2009-03-16

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/200904.pdf?v=8da05a46e522880)

Statskontoret har på regeringens uppdrag utvärderat åtta myndigheters arbete med att ta fram och genomföra handlingsplaner och strategier mot diskriminering. Syftet har varit att ge en bild av innehållet i myndigheternas handlingsplaner och strategier samt om och hur dessa har omsatts till åtgärder som lett till förändringar i myndigheternas verksamhet.

Utvärderingen visar att samtliga strategier och handlingsplaner har omfattat åtgärder inom områdena information, rekrytering, utbildning, samverkan och uppföljning. Det är dock främst inom utbildningsområdet som uppdragen har haft betydelse för myndigheternas arbete mot diskriminering. Utvärderingen visar att uppdragen inte har fått något omfattande genomslag när det gäller myndigheternas arbete med kartläggningar och nulägesanalyser. Få åtgärdsförslag inom detta område har realiserats.

Handlingsplanerna och strategierna har även omfattat åtgärder som har syftat till en utveckling när det gäller myndigheternas styrning, ledning och planering av arbetet mot diskriminering. Dessa åtgärder har dock endast undantagsvis fått genomslag i myndigheternas verksamhet.

Utvärderingen visar även att det finns skillnader mellan myndigheterna när det gäller frågan om långsiktighet i arbetet. Endast ett av de tre uppdragen som lever vidare än i dag.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Rätt men ändå fel CSN:s arbete för att förhindra felaktiga utbetalningar

## Utredning

### Rapportnummer

2009:8

### Publiceringsdatum

2009-04-29

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/200908.pdf?v=8da05a46f835580)

Statskontoret har på uppdrag av regeringen utvärderat Centrala Studiestödsnämndens (CSN:s) arbete med intern styrning och kontroll för att förhindra felaktiga utbetalningar. Utvärderingen visar att CSN till stora delar uppfyller de formella kraven på intern styrning och kontroll som infördes år 2008. Samtidigt föreligger ändå risk för felaktiga utbetalningar eftersom gymnasieskolorna, högskolorna och utbildningsanordnare inom den kommunala vuxenutbildningen, brister i sin rapportering till CSN avseende till exempel skolk, kursavbrott och studieinaktivitet.

För att komma till rätta med bristerna, behövs åtgärder hos både CSN och utbildningsanordnarna. Statskontoret föreslår att CSN får ett övergripande ansvar för rapporteringens kvalitet samt att regeringen tydliggör utbildningsanordnarnas uppgiftsskyldighet. Statskontoret föreslår dessutom att reglerna för rapporteringen förtydligas och att CSN:s uppföljning och kontroll förbättras. Åtgärder behövs också för att minska de särskilda risker som uppstår i samband med studiemedel för utlandsstudier.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Sagt men inte gjort En granskning av Arbetsförmedlingens arbete för att förhindra felaktiga utbetalningar

## Utredning

### Rapportnummer

2009:13

### Publiceringsdatum

2009-06-29

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/200913.pdf?v=8da05a48e81e780)

Statskontoret har på uppdrag av regeringen granskat Arbetsförmedlingens interna styrning och kontroll för att förhindra felaktiga utbetalningar. Granskningen visar att det finns stora risker för felaktiga utbetalningar och att felaktiga utbetalningar förekommer. Den viktigaste orsaken till att det blir fel är att arbetsförmedlarna inte alltid följer regler och riktlinjer för handläggningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen. Andra orsaker är att det finns brister i Arbetsförmedlingens kontrollmiljö och att ledningen inte tar tillräckligt ansvar för kontrollarbetet.

Statskontoret bedömer att Arbetsförmedlingen, på grund av bristande implementering på lokal nivå, bara delvis uppfyller kraven på riskbedömning och kontrollåtgärder som ställs i förordningen om intern styrning och kontroll. Även om de formella kraven hade varit uppfyllda räcker inte det för att komma till rätta med riskerna för felaktiga utbetalningar, utan att det krävs ytterligare åtgärder. Statskontoret lämnar ett antal förslag till Arbetsförmedlingen och till regeringen som alla syftar till att minska riskerna för felaktiga utbetalningar.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Ekonomiadministrativa värden (EA-värden) avseende 2008

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2009:3

### Publiceringsdatum

2009-09-11

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/e52c7af2ed77498583b20e77b2086060/ekonomiadministrativa-varden-avseende-2008.pdf?v=8d24000ad15dc90)

### Kompletterande filer

* [Beskrivning av ESV:s EA-värdering](/contentassets/e52c7af2ed77498583b20e77b2086060/beskrivning-av-esvs-ea-vardering.pdf?v=8d24000ad093260)
* [Regeringsbeslut om EA-värdering](/contentassets/e52c7af2ed77498583b20e77b2086060/regeringsbeslut-om-ea-vardering.pdf?v=8d24000ad409610)
* [Frågor till koncernvärdet avseende 2008](/contentassets/e52c7af2ed77498583b20e77b2086060/fragor-till-koncernvardet-avseende-2008.pdf?v=8d24000ad2a4ef0)
* [Frågor till myndighetsvärdet avseende 2008](/contentassets/e52c7af2ed77498583b20e77b2086060/fragor-till-myndighetsvardet-avseende-2008.pdf?v=8d24000ad357280)

Ekonomistyrningsverket (ESV) ska årligen fastställa och till regeringen rapportera myndigheternas ekonomiadministrativa värden (EA-värden).

Den ekonomiadministrativa värderingen (EA-värderingen) är ett instrument för regeringen och för myndigheterna att löpande följa upp den ekonomiadministrativa standarden.

EA-värderingen mäter hur väl kraven i de statliga ekonomiadministrativa reglerna uppfylls av myndigheterna.

EA-värderingen omfattar myndigheter under regeringen.

## Kontakt

![Tomas Kjerf](/contentassets/5c2e44838c76491c89828a5c73fce6e2/tomas.jpg?v=8db449e1facd880)

* Utredare
* Tomas Kjerf
* [tomas.kjerf@statskontoret.se](mailto:tomas.kjerf@statskontoret.se)
* [08-690 44 59](tel:+4686904459)

Senast uppdaterad: 2011-07-12
# Den nya Försäkringskassan – i rätt riktning men långt kvar

## Utredning

### Rapportnummer

2009:19

### Publiceringsdatum

2009-10-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/200919.pdf?v=8da05a49772b900)

Den 1 januari 2005 bildades en ny sammanhållen statlig myndighet för socialförsäkringens administration – Försäkringskassan. Statskontoret har tidigare lämnat fyra delrapporter. Inför denna slutrapport har Statskontoret haft i uppdrag att göra en samlad bedömning av i vilken utsträckning Försäkringskassans förändringsarbete innebär en bättre fungerande administration av socialförsäkringen.

Statskontoret har tidigare pekat på problem med bristande samordning i styrningen, problem med rättssäkerhet och service till medborgarna, svagt genomslag av personalpolitiken och brister i styrningen av IT-verksamheten. Statskontoret konstaterar i denna slutrapport att under det senaste året har tydliga förbättringar åstadkommits i verksamheten. Försäkringskassan arbetar mer systematiskt med uppföljning och kvalitet i handläggningen. Läget inom Försäkringskassan är mer stabilt än tidigare och ledningen eftersträvar en bättre dialog med linjeorganisationen.

Det går emellertid ännu inte att se några tydliga förbättringar av effektiviteten. Statskontoret har funnit att det finns tendenser till bristande kommunikation och samarbete mellan olika delar av organisationen. Förändringstakten inom Försäkringskassan har växlats ned och det har inneburit att väsentliga utvecklingsprojekt tillfälligt stoppats. Det i sin tur innebär att vinsterna med den nya organisationen och det nya arbetssättet inte kan hämtas hem i den takt som var planerad.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Domstolarnas inre arbete - en utvärdering

## Utredning

### Rapportnummer

2009:20

### Publiceringsdatum

2009-10-16

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/200920.pdf?v=8da05a4a6f20200)

Statskontorets har på regeringens uppdrag genomfört en övergripande utvärdering av domstolarnas inre organisation och arbetsformer. I uppdraget har också ingått att analysera eventuella samband mellan en domstols inre organisation och dess förmåga att uppnå målet att verksamheten ska bedrivas med hög kvalitet och vara effektiv.

Statskontoret kan konstatera att förändringstakten vid domstolarna har varit hög under 2000-talet. Ett stort antal domstolar har frångått en organisering av verksamheten i rotlar. Endast sju av 50 tingsrätter och mindre än en tredjedel av länsrätterna har kvar det traditionella rotelsystemet.

Statskontorets analys visar att det för tingsrätterna inte går att påvisa att en viss organisationsform är mer effektiv än en annan. Det finns däremot ett samband mellan en tingsrätts storlek och dess effektivitet så till vida att mindre tingsrätter har kortare omloppstider samtidigt som de är mer kostsamma. Det tycks också vara så att domstolar som i stor utsträckning delegerar beredande uppgifter har kortare omloppstider.

Det finns en mängd faktorer som kan förklara varför en domstol inte uppnår regeringens verksamhetsmål. Det är enligt Statskontoret viktigt att påpeka att en förändring av indelning i organisatoriska enheter inte är tillräcklig för att skapa en effektiv verksamhet. Även arbetssätt måste utvecklas. Mot den bakgrunden är det enligt Statskontoret viktigt att domstolarna tar vara på den potential som de genomförda organisationsförändringarna innebär bl.a. genom ett fortsatt arbete med att även utveckla arbetsformer och rutiner.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Den strategiska kompetensförsörjningen i statsförvaltningen

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2009-06-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/2009103.pdf?v=8da05a495a8f580)

Att myndigheterna har medarbetare med rätt kompetens är avgörande för hur väl deras verksamhet fungerar. Myndighetsledningarna betraktar kompetensförsörjningen som en viktig strategisk fråga. Det finns ingen avgörande generell risk för den framtida kompetensförsörjningen i statsförvaltningen. Den slutsatsen drar Statskontoret i en rapport om den strategiska kompetensförsörjningen i statsförvaltningen.

Myndigheternas arbete med strategisk kompetensförsörjning handlar om att systematiskt analysera vilken kompetens de behöver på kort och på lång sikt för att klara sina nuvarande och framtida uppgifter och mål.

Frågan om kompetensförsörjning är i första hand ett ansvar för myndighets­led­ningarna i enlighet med den arbetsgivarpolitiska delegeringen. Statskontoret ser inte något behov av generella insatser från regeringens sida för statsförvaltningen som helhet, men ser positivt på regeringens arbete med att marknadsföra staten som en attraktiv arbetsgivare för yngre generationer. Statskontoret vill också betona vikten av att regeringen noga följer upp myndigheternas arbete med strategisk kompetensförsörjning. I den uppföljningen är mål- och resultatdialogerna centrala.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Finansinspektionen – verksamhet och resurser

## Utredning

### Rapportnummer

2009:7

### Publiceringsdatum

2009-04-20

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/200907.pdf?v=8da05a489bd3380)

Statskontoret har på uppdrag av regeringen tagit fram ett underlag för bedömning av Finansinspektionens långsiktiga resursbehov. I uppdraget har ingått att kartlägga Finansinspektionens nuvarande verksamhet i förhållande till beslutade och planerade förändringar, att analysera förutsättningarna för att effektivisera verksamheten och att göra en jämförande analys av verksamhet och resurser mellan Finansinspektionen och ett urval av motsvarande tillsynsmyndigheter inom EU och övriga Norden.

Sedan år 2003 har Finansinspektionens anslag förstärkts med ungefär 30 procent. Statskontoret bedömer att effektiviseringar kan och bör göras inom Finansinspektionen innan inspektionen tillförs ytterligare medel. Statskontoret konstaterar att mindre än 20 procent av inspektionens arbetstid används för operativ tillsyn. En diskussion bör föras om ambitionsnivån för och därmed prioriteringen av den operativa tillsynen. Statskontoret menar samtidigt att inspektionens verksamhet kan behöva förstärkas i vissa avseenden.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# ESV:s årliga rapport 2009 om den statliga internrevisionen

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2009:15

### Publiceringsdatum

2009-04-06

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/1e81ff16aa29421d96dfb14ddcb3cf0f/esvs-arliga-rapport-2009-om-de-staliga-internrevisionen.pdf?v=8d24000ab7ffa50)

Som en del i ESV:s uppgift att samordna internrevisionen i staten ingår att lämna en årlig rapport till regeringen. Detta är tredje året som rapport lämnas. I rapporten analyserar och bedömer ESV statusen på internrevisionen och redovisar vilka åtgärder som ESV har vidtagit eller planerar att vidta för att säkerställa att den statliga internrevisionen utmärks av hög professionalism och kvalitet.

Den årliga rapporten bygger på, och redogör för resultatet av, de enkätsvar som de 55 myndigheterna med internrevision har lämnat för 2008.

Senast uppdaterad: 2011-06-28
# En effektivare statlig inköpssamordning Analys och förslag

## Utredning

### Rapportnummer

2009:12

### Publiceringsdatum

2009-06-12

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/200912.pdf?v=8da05a45da1b280)

Rapporten analyserar behovet av en statlig inköpssamordning och hur den nuvarande verksamheten fungerar.

Rapporten visar att det finns ett behov av en inköpssamordning eftersom det sannolikt medför betydande besparingar för staten, trots de brister som finns. Bristerna kan sammanfattas i en bristande styrning från regeringens sida, en decentraliserad organisation som inte främjar enhetlighet och tydlighet samt en svag intäkts- och kostnadsuppföljning.

I rapporten föreslås att en ny myndighet för samordnad upphandling i staten inrättas, vars uppgift bör vara att upphandla och förvalta ramavtal för statsförvaltningens räkning.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Energimyndighetens dimensionering och resursbehov

## Utredning

### Rapportnummer

2009:14

### Publiceringsdatum

2009-07-02

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/200914.pdf?v=8da05a493df3200)

Inför budgetpropositionen för år 2010 har regeringen uppdragit åt Statskontoret att lämna förslag till Energimyndighetens dimensionering och resursbehov. Som underlag för arbetet har Statskontoret anlitat konsultföretaget Sweco Eurofutures AB för att göra den analys som efterfrågas från regeringen.

Rapporten visar att Energimyndigheten behöver fler tjänster år 2010 än i dag, för att verksamheten ska kunna drivas med god måluppfyllelse. Statskontoret bedömer dock att resursbehovet för år 2010 är mindre än vad Energimyndigheten tidigare uppskattat. För det talar dels vad som framkommit i Sweco Eurofutures analys av bemanningsbehovet för olika arbetsuppgifter, dels att det sannolikt finns utrymme för att utvinna effektiviseringsvinster i Energimyndighetens overheadkostnader.

I rapporten redovisas även vissa andra bedömningar och förslag. Bland annat föreslår Statskontoret att den personal som krävs för att driva Energimyndighetens verksamhet i princip helt bör finansieras via myndighetens förvaltningsanslag, istället för att som i dag vissa tjänster finansieras genom s.k. programanknutna medel inom de sakanslag myndigheten disponerar.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Allmänna handlingar i elektronisk form

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2009:31

### Publiceringsdatum

2009-10-20

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/9a74192b5eb2447daf5931fb4d24a7be/allmanna-handlingar-i-elektronisk-form.pdf?v=8d24000a1eef130)

Rapporten presenterar förslag till alternativ lösning till förekomsten av delad dispositionsrätt för anslag inom Näringsdepartementets område.

Senast uppdaterad: 2011-06-07
# Att styra statliga åtaganden som utförs av privaträttsliga organ Förslag till principer för styrning, uppföljning och kontroll av statliga åtaganden som utförs av privaträttsliga organ

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2009:30

### Publiceringsdatum

2009-09-29

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/79bab1841a1b4dadbddd1bc4aec743f9/att-styra-statliga-ataganden.pdf?v=8d240006cd88c90)

I ESV:s regleringsbrev för 2009 fick myndigheten i uppdrag att lämna förslag till generella principer för regeringens styrning, uppföljning och kontroll av organ som är fristående från staten, men som bedriver verksamhet som statsmakterna beslutat ska genomföras eller stödjas ekonomiskt. Bakgrunden till uppdraget är den kartläggning av organ med statliga åtaganden som ESV utfört på regeringens uppdrag och som presenterades i rapporten Att verka genom andra (ESV 2008:34).

I den här rapporten föreslår ESV ett antal principer som är utformade för att ge regeringen ett stöd i dess styrning, uppföljning och kontroll av verksamhet som utförs av privaträttsliga organ för statens räkning. ESV lämnar också rekommendationer till regeringen med anledning av förslagen.

Senast uppdaterad: 2011-05-18
# Bidrag till ideella organisationer på det sociala området

## Utredning

### Rapportnummer

2009:16

### Publiceringsdatum

2009-08-11

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/200916.pdf?v=8da05a470b48280)

Statskontoret har på regeringens uppdrag sett över förutsättningar och villkor i förordningen om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området. Förordningen reglerar bidrag till riksorganisationer inom områdena alkohol och narkotika, utsatta barn och deras familjer samt våld mot kvinnor.

Statskontoret bedömer att det huvudsakliga problemet i förordningen och hanteringen är den svaga kopplingen till mål och resultat. Övergripande resultatmål saknas och mål för enskilda verksamheter sätts inte på det sätt som förutsätts i förordningen. Detta försvårar bedömningar av effektiviteten i bidragsgivningen.

I rapporten ges förslag till hur resultatstyrningen kan öka och hur tillämpningen kan förbättras. Vidare lämnas förslag till ändringar i nuvarande förordning och en ny förordning om statsbidrag till vissa organisationer på folkhälsoområdet.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Analys av Läkemedelsverkets verksamhet och ekonomi

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2009:18

### Publiceringsdatum

2009-09-28

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/200918.pdf?v=8da05a477db9080)

Regeringen har uppdragit åt Statskontoret att analysera Läkemedelsverkets verksamhet och ekonomi. Bland annat ska Statskontoret analysera och bedöma om de av Läkemedelsverket planerade och vidtagna åtgärderna är tillräckliga för att uppnå en kvalitetssäkrad verksamhet i ekonomisk balans. Som underlag för arbetet har Statskontoret anlitat konsultföretaget Mapsec KB för att göra den analys som efterfrågas av regeringen.

I rapporten redovisas ett antal förslag på hur Läkemedelsverkets verksamhet kan rationaliseras och effektiviseras. Statskontoret konstaterar i sin sammanfattande bedömning, som i huvudsak bygger på resultaten i konsultrapporten, att en förbättring av Läkemedelsverkets interna styrning och kontroll inte är tillräcklig för att komma tillrätta med myndighetens ekonomiska problem. Det statliga åtagandet behöver preciseras och en mer genomgripande styrning behövs på alla nivåer från regeringen till myndigheten, från styrelse till gd och från gd ut i organisationen. De kortsiktiga åtgärderna måste också kompletteras med långsiktiga strategiska åtgärder för att verksamheten och ekonomin ska bli långsiktigt hållbar. Statskontoret identifierar ett antal sätt att skapa ett omvandlingstryck i verksamheten och därigenom öka effektiviteten på lång sikt.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Begrepp och beräkningssätt inom kostnadsutjämningen – en metodstudie

## Utredning

### Rapportnummer

2009:9

### Publiceringsdatum

2009-05-05

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/200909.pdf?v=8da05a4a0fc2100)

Statskontoret har i uppdrag att följa det kommunalekonomiska utjämningssystemet. I detta uppdrag ingår att löpande analysera och ge förslag på uppdateringar av de olika delmodellerna, samt att ta fram metoder för att följa upp den kommunalekonomiska utjämningen.

Föreliggande rapport är en metodinriktad studie som i huvudsak behandlar kostnadsutjämningssystemet. Rapportens första del handlar om kostnadsutjämningens begrepp och strukturer. Likheter och skillnader inom uppbyggnaden av de olika delmodellerna beskrivs och analyseras. Den andra delen redogör för olika sätt att mäta kostnadsutjämningssystemets träffsäkerhet. Dessa beräkningssätt analyseras med avseende på deras ändamålsenlighet.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Behovet av prognosinrapportering

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2009:2

### Publiceringsdatum

2009-01-19

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/138bcdfd0b5f4cb2ade8d6b13396aef4/prognosinrapportering.pdf?v=8d2400071d6a010)

ESV har som mål att minimera myndigheternas uppgiftslämnarbörda. Endast den information som är nödvändig för vårt arbete ska efterfrågas. ESV har under 2008 kartlagt behovet av myndigheternas prognosinrapporteringar.

Ett annat syfte med arbetet är att utreda om några prognosobjekt kan plockas bort. Med prognosobjekt menas här ett anslag eller inkomsttitel och per myndighet. I vissa fall rapporterar en myndighet in flera prognoser och för vissa anslag och inkomsttitlar begär ESV in prognoser från fler än en myndighet.

Senast uppdaterad: 2011-05-19
# Att utvärdera fortbildningssatsningen effekter - förutsättningar och möjligheter

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2009-02-26

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2009/2009100.pdf?v=8da05a4701bec00)

Statskontoret har till uppdrag att utvärdera den statliga satsningen på fortbildning av lärare. I uppdraget ingår bland annat att utvärdera deltagande lärares och huvudmäns uppfattning om satsningens relevans och kursernas kvalitet, hur satsningen påverkat kommunala prioriteringar samt hur den har stärkt lärarkompetensen.
Denna delrapport tar i enlighet med uppdraget upp möjligheterna att utforma en långsiktig utvärderingsmodell för att bedöma satsningens effekter på skolans resultat i förhållande till kunskapsmålen. Statskontorets slutsats är att det utifrån rådande förutsättningar inte går att göra en tillförlitlig effektutvärdering. För att satsningen ska bli utvärderingsbar krävs dels kunskap om vad som skiljer deltagande lärare från de som inte deltar, dels ökad tillgång på data

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Värdegrunden i staten – en nulägesbild

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 8

### Publiceringsdatum

2010-12-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/om-offentlig-sektor-1-11/om-offentlig-sektor-8.pdf?v=8da05a40865a100)

Behovet av en gemensamma värdegrund för de statsanställda har lyfts fram under senare år. Statskontoret har därför haft regeringens uppdrag att ta fram en nulägesbild av värdegrunden i staten.

Den nulägesbild som framträder är komplex. Det finns stora skillnader både i hur myndigheterna arbetar med värdegrundsfrågor och i de anställdas syn på statstjänstemannarollen. Vår slutsats är att det myndighetsspecifika dominerar och att det i dag endast i begränsad utsträckning finns en gemensam värdegrund. Om regeringens mål om en gemensam värdegrund i staten ska uppnås behöver regeringen tydliggöra innehållet och myndigheterna arbeta mer fokuserat för att förankra den.

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# Tidsserier Statsbudgeten m.m. 2009

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2010:20

### Publiceringsdatum

2010-06-10

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/e3973b94d9e14f7bbc8a5ff7636060bf/tidsserier-statsbudgeten-2009.pdf?v=8d24000415db860)

Tidsserier Statsbudgeten 2008 ingår i Sveriges officiella statistik. Statistiken beskriver det slutliga utfallet avseende statsbudgetens inkomster, utgifter och saldo samt viss annan central information rörande staten finanser i form av statistiska tabeller.

Tabellerna omfattar som regel utfall för år 1995-2009. Statistiken avser löpande priser. Alla rubriker på statistiska tabeller är på svenska och engelska. Statsbudgetstatistiken avser svenska kronor och omfattar statliga budgetenheter.

Ekonomistyrningsverket (ESV) sammanställer den officiella statistiken inom detta område.

Senast uppdaterad: 2011-05-16