Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Prognos juni 2025 Statens budget och de offentliga finanserna

## Prognos

### Rapportnummer

ESV 2025:19

### Publiceringsdatum

2025-06-18

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/c1e6a62ffda848ebb1161e38a258d823/prognos-juni-2025.pdf?v=8ddadae7ed0b400)

### Kompletterande filer

* [Prognostabeller juni 2025](/contentassets/c1e6a62ffda848ebb1161e38a258d823/prognostabeller-juni-2025.xlsx?v=8ddadae9a3bbf00)
* [Detaljerade tabeller juni 2025](/contentassets/c1e6a62ffda848ebb1161e38a258d823/detaljerade-tabeller-statens-budget-juni-2025.xlsx?v=8ddadaea3c52700)

Konjunkturen i Sverige är fortfarande svag och påverkas av den globala osäkerhet som tullar och medföljande finansiell turbulens har gett upphov till. Arbetslösheten ligger kvar på en hög nivå i år, men sjunker tillbaka nästa år när BNP växer starkt. Inflationen överstiger tillfälligt målnivån i år, men Riksbanken sänker ändå räntan.

Den offentliga sektorns finansiella sparande visar ett underskott på 90 miljarder kronor i år, vilket till stor del förklaras av lågkonjunkturen. Det är ändå en liten förbättring sedan förra året, vilket främst förklaras av lägre pensionskostnader i kommunsektorn. I staten försvagas i stället sparandet avsevärt och det är här som underskottet blir störst. Underskottet i offentlig sektor blir betydligt mindre nästa år när framför allt sparandet i staten förbättras.

Det strukturella sparandet, det vill säga det finansiella sparandet rensat för påverkan av konjunkturen och engångseffekter, beräknas visa ett underskott på 0,2 procent av potentiell BNP i år. Det innebär att det ligger på gränsen till en tydlig avvikelse. Nästa år visar det strukturella sparandet ett överskott men det är lägre än målnivån. Maastrichtskulden är i nivå med skuldankaret i år, men sjunker igen de kommande åren.

## Faktarutor och fördjupningar i denna rapport

Denna rapport innehåller en fördjupning som beskriver hur amerikanska tullar och medföljande finansiell turbulens påverkar svensk ekonomi. Rapporten innehåller också fem faktarutor. De beskriver indexering av punktskatter, skillnaden mellan skatteintäkter och skatteinkomster, Riksgäldens nettoutlåning, hur investeringar i försvarsmateriel påverkar statens budgetsaldo respektive sparande, samt några olika sätt att mäta offentlig skuldsättning.

## Kontakt

![Ann-Sofie Öberg](/contentassets/5a0b6cf12eff47f286a3cd59480e8769/ann-sofie.jpg?v=8db449eb4afd180)

* Bitr. prognoschef
* Ann-Sofie Öberg
* [ann-sofie.oberg@statskontoret.se](mailto:ann-sofie.oberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 88, 072-205 26 37](tel:+4686904388,0722052637)

![Helena Kaplan](/contentassets/e0c3d785f9874e658fa96944e1d7ebbf/helena.jpg?v=8dbc9ac2ed00600)

* Enhetschef
* Helena Kaplan
* [helena.kaplan@statskontoret.se](mailto:helena.kaplan@statskontoret.se)
* [08-690 43 07](tel:+4686904307)

Senast uppdaterad: 2025-06-18
# Regionernas ekonomi och effektivitet Redovisning 2025: analysmodell och inledande analys

Regionernas ekonomiska situation är svag, men utvecklingen går i rätt riktning. Det ekonomiska läget och effektiviteten i verksamheten varierar dock mellan regionerna. Det skriver Ekonomistyrningsverket (ESV) i en rapport till regeringen.

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2025:32

### Publiceringsdatum

2025-12-18

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/90fb0707406348b99f7c83b42339ad8f/2025-32-regionernas-ekonomi-och-effektivitet.pdf?v=8de3ccfa0641700)

ESV har ett flerårigt regeringsuppdrag att granska regionernas ekonomiska situation och effektiviteten i verksamheten.

ESV bedömer att regionsektorns övergripande ekonomiska situation är svag. Det beror i huvudsak på stora pensionsskulder och ett relativt lågt eget kapital. Utvecklingen går däremot långsamt i rätt riktning. Sammantaget har sektorn förbättrat sin soliditet och lyckats upprätthålla investeringsnivåerna utan nya lån.

Situationen skiljer sig däremot mellan enskilda regioner. Vissa regioner redovisar återkommande underskott, ökar sin skuldsättning och har haft en mycket svag soliditet de senaste åren. Andra regioner har gjort stora överskott och stärkt sin finansiella ställning, trots de senaste årens inflationsdriva kostnadsökningar.

## Stora skillnader mellan regionernas effektivitet i verksamheten

I den första rapporten har analysen av effektiviteten i verksamheten begränsats till hälso- och sjukvården samt kollektivtrafiken. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har ansvarat för analysen av hälso- och sjukvården.

Inom hälso- och sjukvården har både kvaliteten och kostnaderna ökat för regionsektorn som helhet. ESV:s analys av kollektivtrafiken visar inte heller på någon entydigt positiv eller negativ utveckling av produktiviteten. Det finns däremot stora skillnader mellan regionerna även när det gäller verksamheternas effektivitet och produktivitet.

ESV har inte tittat på varför resultatet skiljer sig mellan regionerna, men kan konstatera att regionerna har olika förutsättningar när det gäller exempelvis geografisk utsträckning, befolkningstäthet, organisering och resursfördelning.

## Kontakt

![Hannes Jacobsson](/contentassets/b1534994f89246ef8c2ebda55c97eae7/hannes-jacobsson.jpg?v=8d87a663fe2b480)

* Utredare
* Hannes Jacobsson
* [hannes.jacobsson@statskontoret.se](mailto:hannes.jacobsson@statskontoret.se)
* [073-841 19 89](tel:+46738411989)

Senast uppdaterad: 2025-12-18
# Resultatinformation och förvaltningsförklaringar 2024 för den svenska återhämtningsplanen

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2025:12

### Publiceringsdatum

2025-04-08

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/0aa753c840ab4301bd3bbf764daf997e/2025-12-resultatinformation-och-forvaltningsforklaringar-2024-for-den-svenska-aterhamtningsplanen.pdf?v=8dd768745c9e400)

ESV har i uppdrag att samla in bland annat resultatinformation och förvaltningsförklaringar avseende de medel som Sverige tar emot från EU:s facilitet för återhämtning och resiliens (RRF).

I rapporten lämnar ESV de berörda myndigheternas rapportering för 2024 om uppnådda mål och delmål, framsteg mot mål och delmål, samt klimatmärkta åtgärder med klimatutgifter. ESV lämnar också myndigheternas rapportering om överlappning mot andra EU-program inom ramen för de åtgärder som myndigheterna ansvarar för i den svenska återhämtningsplanen, och en sammanställning av myndigheternas förvaltningsförklaringar.

## Kontakt

![Karl Efraimsson](/contentassets/b221e262a08a4ec5a39b97f928e16a69/karl-efraimsson.jpg?v=8d9b8defdcda880)

* Utredare
* Karl Efraimsson
* [karl.efraimsson@statskontoret.se](mailto:karl.efraimsson@statskontoret.se)
* [08-690 44 09](tel:+4686904409)

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Vanesa Cova Indriago
* [vanesa.covaindriago@statskontoret.se](mailto:vanesa.covaindriago@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2025-04-08
# Prognos mars 2025 Statens budget och de offentliga finanserna

## Prognos

### Rapportnummer

ESV 2025:9

### Publiceringsdatum

2025-03-25

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/e035e6805b6a436a86bb2cbb47346a5c/prognos-mars-2025-2.pdf?v=8dd790a8f763100)

### Kompletterande filer

* [Prognostabeller mars 2025](/contentassets/e035e6805b6a436a86bb2cbb47346a5c/prognostabeller-mars-2025.xlsx?v=8dd6b8ab1418b00 "Prognostabeller mars 2025")
* [Detaljerade tabeller mars 2025](/contentassets/e035e6805b6a436a86bb2cbb47346a5c/detaljerade-tabeller-statens-budget-mars-2025.xlsx?v=8dd6b74792f4d80 "Detaljerade tabeller mars 2025")

Det råder stor osäkerhet i omvärlden. Trots det bedöms svensk ekonomi återhämta sig i år och än mer nästa år, i takt med att lägre räntor och inflation får en positiv effekt på konsumtion och investeringar. Arbetsmarknaden är fortsatt svag och arbetslösheten sjunker tillbaka först nästa år.

Den offentliga sektorns finansiella sparande stärks i år, men visar ändå ett underskott på 51 miljarder konor, vilket till stor del förklaras av lågkonjunkturen. Underskottet i offentlig sektor krymper även nästa år när framför allt sparandet i staten förbättras. Även om utgifterna ökar snabbare igen, främst i kommunsektorn, ökar inkomsterna mer när aktiviteten i ekonomin tar fart.

Det strukturella sparandet, det vill säga det finansiella sparandet rensat för påverkan av konjunkturen och engångseffekter, ligger nära målnivån för överskottsmålet både i år och nästa år. Underskottet beror därmed till allra största del på lågkonjunkturen som Sverige befinner sig i. Samtidigt ligger Maastrichtskulden under nivån för skuldankaret hela prognosperioden.

## Faktarutor och fördjupningar i denna rapport

Denna rapport innehåller fyra faktarutor. De beskriver indexering av punktskatter, skillnaden mellan skatteintäkter och skatteinkomster, Riksgäldens nettoutlåning, samt några olika sätt att mäta offentlig skuldsättning.

## Kontakt

![Ann-Sofie Öberg](/contentassets/5a0b6cf12eff47f286a3cd59480e8769/ann-sofie.jpg?v=8db449eb4afd180)

* Bitr. prognoschef
* Ann-Sofie Öberg
* [ann-sofie.oberg@statskontoret.se](mailto:ann-sofie.oberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 88, 072-205 26 37](tel:+4686904388,0722052637)

![Helena Kaplan](/contentassets/e0c3d785f9874e658fa96944e1d7ebbf/helena.jpg?v=8dbc9ac2ed00600)

* Enhetschef
* Helena Kaplan
* [helena.kaplan@statskontoret.se](mailto:helena.kaplan@statskontoret.se)
* [08-690 43 07](tel:+4686904307)

Senast uppdaterad: 2025-03-25
# Prognos november 2025 Statens budget och de offentliga finanserna

## Prognos

### Rapportnummer

ESV 2025:29

### Publiceringsdatum

2025-11-18

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/aa80b45818e84977a557b04f5545d0ad/2025-29-prognos-november-2025.pdf?v=8de25ec9fff3000)

### Kompletterande filer

* [Prognostabeller november 2025](/contentassets/aa80b45818e84977a557b04f5545d0ad/prognostabeller-november-2025.xlsx?v=8de25ecaf7e7900)
* [Detaljerade tabeller november 2025](/contentassets/aa80b45818e84977a557b04f5545d0ad/detaljerade-tabeller-statens-budget-november-2025.xlsx?v=8de25eccb821a80)

Konjunkturen i Sverige är fortfarande svag men det finns tecken på att återhämtningen har påbörjats. Nästa år fortsätter återhämtningen, som då får ytterligare skjuts av en expansiv finanspolitik. Läget på arbetsmarknaden är fortsatt svagt, men i takt med att konjunkturen stärks sjunker arbetslösheten nästa år. Tillväxten blir stark 2027 och under året överskrider ekonomin ett normalt konjunkturläge. Styrräntan höjs i slutet av 2026 och under 2027 när konjunkturen stärks.

Den offentliga sektorns finansiella sparande försämras med 67 miljarder kronor nästa år och underskottet blir 154 miljarder kronor. Det är i staten som försämringen sker. Förslagen i budgetpropositionen för 2026 försämrar sparandet i staten med nära 80 miljarder kronor jämfört med 2025. I kommunsektorn och ålderspensionssystemet förbättras i stället sparandet nästa år. År 2027 blir underskottet i offentlig sektor mindre, men det är fortsatt stort.

Det strukturella sparandet, det vill säga det finansiella sparandet rensat för påverkan av konjunkturen och engångseffekter, ligger nära −2 procent av potentiell BNP 2026 och 2027. Det innebär att avvikelsen från målet för de offentliga finanserna är påtaglig.

## Faktarutor och fördjupningar i denna rapport

Denna rapport innehåller två faktarutor. De beskriver hur investeringar i försvarsmateriel påverkar statens budgetsaldo och sparande vid olika tidpunkter och den parlamentariska överenskommelsen om att nya försvarsutgifter och stöd till Ukraina medger en avvikelse från målet för de offentliga finanserna.

Ytterligare faktarutor samt en beskrivning av ESV:s prognosmetoder kan läsas på ESV:s webbplats www.esv.se

## Kontakt

![Ann-Sofie Öberg](/contentassets/5a0b6cf12eff47f286a3cd59480e8769/ann-sofie.jpg?v=8db449eb4afd180)

* Bitr. prognoschef
* Ann-Sofie Öberg
* [ann-sofie.oberg@statskontoret.se](mailto:ann-sofie.oberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 88, 072-205 26 37](tel:+4686904388,0722052637)

![Helena Kaplan](/contentassets/e0c3d785f9874e658fa96944e1d7ebbf/helena.jpg?v=8dbc9ac2ed00600)

* Enhetschef
* Helena Kaplan
* [helena.kaplan@statskontoret.se](mailto:helena.kaplan@statskontoret.se)
* [08-690 43 07](tel:+4686904307)

Senast uppdaterad: 2025-11-18
# Prognos september 2025 Statens budget och de offentliga finanserna

## Prognos

### Rapportnummer

ESV 2025:24

### Publiceringsdatum

2025-09-12

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/3d821b6415b34ab58c7f1347ca2a61fa/prognos-september-2025.pdf?v=8ddf1d2d6769400)

### Kompletterande filer

* [Prognostabeller september 2025](/contentassets/3d821b6415b34ab58c7f1347ca2a61fa/prognostabeller-september-2025.xlsx?v=8ddf14a10e81e80)
* [Detaljerade tabeller september 2025](/contentassets/3d821b6415b34ab58c7f1347ca2a61fa/detaljerade-tabeller-statens-budget-september-2025.xlsx?v=8ddf14a07f74d00)

Konjunkturen i Sverige är fortfarande svag. Osäkerheten kring handelspolitiken har dock blivit något mindre och flera indikatorer talar för att hushåll och företag inte längre är lika pessimistiska om framtiden. Vi förväntar oss att BNP-tillväxten tar tydlig fart under hösten och att den blir stark nästa år. Läget på arbetsmarknaden är fortsatt dämpat och arbetslösheten sjunker först nästa år. Inflationen blir tillfälligt hög i år men Riksbanken sänker ändå räntan ytterligare en gång i år.

Den offentliga sektorns finansiella sparande visar ett underskott på 100 miljarder konor i år, som en följd av lågkonjunkturen, skattesänkningar och stora utgiftsökningar. Nästa år blir underskottet mindre. Staten och ålderspensionssystemet bidrar till förstärkningen, men i kommunsektorn blir underskottet större än i år.

Det strukturella sparandet, det vill säga det finansiella sparandet rensat för påverkan av konjunkturen och engångseffekter, beräknas visa ett underskott på −0,4 procent av potentiell BNP i år. Det innebär att det är en tydlig avvikelse från överskottsmålet i år. Även nästa år visar det strukturella sparandet ett underskott, om än mindre än i år. Det ligger då vid gränsen till en tydlig avvikelse.

## Faktarutor och fördjupningar i denna rapport

Denna rapport innehåller tre faktarutor. De beskriver överenskommelsen om tullar mellan USA och EU, skillnaden mellan skatteintäkter och skatteinkomster samt hur investeringar i försvarsmateriel påverkar statens budgetsaldo och sparande vid olika tidpunkter.

## Kontakt

![Ann-Sofie Öberg](/contentassets/5a0b6cf12eff47f286a3cd59480e8769/ann-sofie.jpg?v=8db449eb4afd180)

* Bitr. prognoschef
* Ann-Sofie Öberg
* [ann-sofie.oberg@statskontoret.se](mailto:ann-sofie.oberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 88, 072-205 26 37](tel:+4686904388,0722052637)

![Helena Kaplan](/contentassets/e0c3d785f9874e658fa96944e1d7ebbf/helena.jpg?v=8dbc9ac2ed00600)

* Enhetschef
* Helena Kaplan
* [helena.kaplan@statskontoret.se](mailto:helena.kaplan@statskontoret.se)
* [08-690 43 07](tel:+4686904307)

Senast uppdaterad: 2025-09-12
# Prognosuppföljning 2024

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2025:16

### Publiceringsdatum

2025-04-28

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/b2263baa36c747b5985bee160f0f694f/2025-16-prognosuppfoljning-2024.pdf?v=8dd866561605300)

### Kompletterande filer

* [Tabeller till Prognosuppföljning 2024](/contentassets/b2263baa36c747b5985bee160f0f694f/tabeller-till-prognosuppfoljning-2024.xlsx?v=8dd866560c7bc80)

Ekonomistyrningsverket (ESV) gör prognoser för statens budget och de offentliga finanserna. En gång om året redovisar ESV en uppföljning av prognosprecisionen för budgetens inkomster och utgifter samt de offentliga finanserna. I den föreliggande uppföljningen redovisas prognosförändringar och större avvikelser för prognoser gjorda under perioden september 2022 till mars 2025 avseende 2024. Jämförelser görs även med regeringen och med andra prognosmakare.

BNP-tillväxten för 2024 överskattades av de flesta prognosmakare vid det första prognostillfället, innan inflationen hade tagit fart och räntorna stigit. Men under 2024 underskattade i stället alla prognosmakare BNP-tillväxten. De flesta prognosmakare överskattade det finansiella sparandet fram till hösten 2023 och genomförde flertalet sänkningar mellan första och sista prognos. Revideringarna förklaras främst av nya beslut, där kapitaltillskottet till Riksbanken står för 25 miljarder kronor i höjda utgifter. Även högre inflation bidrog till att utgifterna underskattades initialt. Skatteintäkterna höjdes också men utgifterna höjdes mer. Efter en första initial sänkning höjde både regeringen och ESV skatteintäkterna vid i stort sett varje tillfälle.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Kira Bergheden
* [Kira.Bergheden@statskontoret.se](mailto:Kira.Bergheden@statskontoret.se)
* [08-690 44 57](tel:+4686904457)

Senast uppdaterad: 2025-04-28
# Utveckling av avgiftstabellerna i myndigheternas regleringsbrev

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2025:14

### Publiceringsdatum

2025-04-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/ac2b9211a8c34ecdb562cf230f1908b3/2025-14-utveckling-av-avgiftstabellerna-i-myndigheternas-regleringsbrev.pdf?v=8dd7c132eed3980)

ESV har i ett regeringsuppdrag utrett hur avgiftstabellen i myndigheternas regleringsbrev kan utvecklas så att uppgifter kan hanteras digitalt i informationssystemet Hermes. I rapporten lämnar ESV förslag på hur avgiftsbudgeten kan förtydligas och digitaliseras för att styrningen, redovisningen och uppföljningen av statens avgiftsbelagda verksamhet ska bli mer enhetlig.

ESV bedömer att regeringen kan tydliggöra sin styrning genom att i avgiftsbudgeten ange om det ekonomiska målet för respektive verksamhet är bestämt eller obestämt, och att full kostnadstäckning är utgångspunkten för verksamheter med bestämda ekonomiska mål – om inget annat anges i villkor.

ESV föreslår även att den årliga inrapporteringen av avgiftsbelagd verksamhet i MyndighetsHermes utvecklas, så att indelning och struktur kan hämtas direkt från avgiftsbudgeten i regleringsbrevet. En handläggarvy i Hermes Statsbudgetstöd bör också utvecklas, där Regeringskansliet kan ta emot och handlägga uppgifter om avgifter.

## Kontakt

![Victoria Nüth](/contentassets/b2292313b5964624a2c501c125e7f618/victoria.jpg?v=8db449de07e8780)

* Utredare
* Victoria Nüth
* [victoria.nuth@statskontoret.se](mailto:victoria.nuth@statskontoret.se)
* [08-690 43 12](tel:+4686904312)

Senast uppdaterad: 2025-04-15
# Ändrad finansieringsmodell för beredskapsinvesteringar

Folkhälsomyndighetens, Socialstyrelsens och Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB:s) beredskapsinvesteringar bör finansieras med anslag och inte med lån. Styrningen av statens beredskapsinvesteringar bör även tydliggöras. Det föreslår Ekonomistyrningsverket (ESV) i en rapport till regeringen.

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2025:31

### Publiceringsdatum

2025-12-12

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/98ffce0a492b4d0f99bfc6121f61ca16/2025-31-andrad-finansieringsmodell-for-beredskapsinvesteringar.pdf?v=8de396f349c4a00)

ESV har på uppdrag av regeringen utrett lämpligheten och konsekvenserna av en övergång från lånefinansiering till anslagsfinansiering för beredskapsinvesteringar hos Folkhälsomyndigheten, Socialstyrelsen och MSB.

ESV anser att utgångspunkten bör vara att beredskapsinvesteringar bör finansieras från sakanslag. I verksamheter där statsmakterna vill ha inflytande över investeringarna är det inte lämpligt att delegera centrala beslut till myndigheter genom beslut om låneramar. ESV föreslår därför att Folkhälsomyndighetens, Socialstyrelsens och MSB:s beredskapsinvesteringar finansieras med anslag istället för lån.

## Styrning och regler bör förtydligas

ESV anser att det finns oklarheter i styrningen av hur beredskapsmyndigheter ska finansiera beredskapsinvesteringar och disponera försäljningsinkomster, samt när de behöver ha beställningsbemyndiganden. För att få en stringent styrning av beredskapsinvesteringar ser ESV behov av att tydliggöra vad som gäller för finansieringen i myndighetens föreskrifter och allmänna råd om kapitalförsörjning.

ESV föreslår också att beredskapsmyndigheter ska få disponera försäljningsinkomster vid omsättning av beredskapstillgångar i de fall där det finns en investeringsplan. Det gör det möjligt för myndigheterna att omsätta framför allt beredskapsvaror på ett kostnadseffektivt sätt.

ESV föreslår även att ett beställningsbemyndigande ska tilldelas när beredskapsmyndigheter ingår avtal om att anskaffa beredskapstillgångar som ska finansieras med framtida anslag. Det bör inkludera avtal med företag om att upprätthålla lagernivåer eller beredskap som ska finansieras med framtida anslag.

## Kontakt

![Anna Castwall](/contentassets/4c2120c665fd421eba396988ac5260e8/anna-c.jpg?v=8db449d9bf2ec00)

* Utredare
* Anna Castwall
* [anna.castwall@statskontoret.se](mailto:anna.castwall@statskontoret.se)
* [08-690 44 10](tel:+4686904410)

Senast uppdaterad: 2025-12-12
# Myndigheternas rapportering av EU-kommissionens gemensamma RRF indikatorer: januari–juni 2025

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2025:22

### Publiceringsdatum

2025-08-18

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/2bc95823a82a4f619b8fff5b29494ca3/2025-22-myndigheternas-rapportering-av-eu-kommissionens-gemensamma-rrf-indikatorer-januari-juni-2025.pdf?v=8ddde6df9c95000)

ESV har regeringens uppdrag att samla in resultatinformation och förvaltningsförklaringar avseende de medel som Sverige tar emot från EU:s facilitet för återhämtning och resiliens (RRF). Som en del av uppdraget ska ESV två gånger per år lämna rapporter om de gemensamma indikatorerna till Regeringskansliet enligt artikel 27 i RRF-förordningen.

Det här är den sjunde återrapporteringen av de gemensamma indikatorerna och avser perioden januari–juni 2025. Myndigheterna har för den aktuella perioden rapporterat in samtliga gemensamma indikatorer som de ansvarar för i systemet Hermes i enlighet med tidplanen.

## Kontakt

![Karl Efraimsson](/contentassets/b221e262a08a4ec5a39b97f928e16a69/karl-efraimsson.jpg?v=8d9b8defdcda880)

* Utredare
* Karl Efraimsson
* [karl.efraimsson@statskontoret.se](mailto:karl.efraimsson@statskontoret.se)
* [08-690 44 09](tel:+4686904409)

Senast uppdaterad: 2025-08-18
# Myndigheternas rapportering om Framsteg mot mål och delmål för åtgärder i den svenska återhämtningsplanen Halvår 1 2025

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2025:27

### Publiceringsdatum

2025-10-01

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/eeabfa102ac04392a86f50df995739b4/2025-27-myndigheternas-rapportering-om-framsteg-mot-mal-och-delmal-for-atgarder-i-den-svenska-aterhamtningsplanen-halvar-1-2025.pdf?v=8de00f17dbf5a80)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har regeringens uppdrag att samla in resultatinformation och förvaltningsförklaringar avseende de medel som Sverige tar emot från EU:s facilitet för återhämtning och resiliens (RRF). En del i insamlandet av resultatinformation är att två gånger per år samla in myndigheternas rapportering om framsteg mot mål och delmål inom återhämtningsplanen. Den här rapporten sammanställer myndigheternas halvårsrapportering för framsteg mot mål och delmål för halvår 1 (januari–juni) 2025.

Samtliga rapporteringsansvariga myndigheter lämnade framstegsrapportering till ESV inom utsatt tidsamram. Myndigheterna rapporterade mot 10 mål och delmål, av dessa markerades sex som planenliga och fyra som avklarade. Samtliga rapporterande myndigheter rapporterade även att ingen dubbelfinansiering mot andra EU-program ägt rum.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Vanesa Cova Indriago
* [vanesa.covaindriago@statskontoret.se](mailto:vanesa.covaindriago@statskontoret.se)

![Karl Efraimsson](/contentassets/b221e262a08a4ec5a39b97f928e16a69/karl-efraimsson.jpg?v=8d9b8defdcda880)

* Utredare
* Karl Efraimsson
* [karl.efraimsson@statskontoret.se](mailto:karl.efraimsson@statskontoret.se)
* [08-690 44 09](tel:+4686904409)

Senast uppdaterad: 2025-10-01
# Metoder för omprövande analyser Underlag för regeringens omprövning av utgifter och verksamheter

Omprövande analyser kan ge regeringen underlag för att omprioritera och omfördela statliga resurser och förbättra styrningen av statlig verksamhet. I en gemensam rapport beskriver Statskontoret och Ekonomistyrningsverket (ESV) hur den sammanslagna myndigheten kan genomföra omprövande analyser och vilka metoder som kan användas.

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2025:28

### Publiceringsdatum

2025-11-14

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/af4252f97ca047728df42a99c9a26158/2025-28-metoder-for-omprovande-analyser.pdf?v=8de235c3d900080)

Statskontoret och ESV anser att omprövande analyser kan användas för att ifrågasätta gällande ramar för en verksamhet eller utgift och föreslå möjliga alternativ. Omprövande analyser kan också komplettera andra underlag från Statskontoret.

Statskontoret kommer som regel ta fram förslag som hjälper regeringen att bedöma

* om staten ska finansiera en viss verksamhet
* hur kostnaderna kan minska
* hur styrningen och ansvarsfördelningen kan ändras för att öka effektiviteten.

## Metoder som kan användas för omprövande analyser

I rapporten till regeringen lyfter Statskontoret och ESV fram ett antal exempel på metoder som kan användas i omprövande analyser:

* resultat- och effektivitetsanalys
* finansieringsanalys
* nollbasanalys
* åtagandeanalys
* innehållsanalys.

Vilka metoder som används kommer att variera beroende på vad det är som ska analyseras, frågeställningen för den aktuella analysen och tillgången till data.

## Information om statsförvaltningen är en förutsättning

Omprövande analyser förutsätter relevant och strukturerad data och information om statsförvaltningen. För att bättre kunna initiera och genomföra analyserna behöver ESV och Statskontoret viss ny och bättre data och information.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Emma Cars
* [emma.cars@statskontoret.se](mailto:emma.cars@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2025-11-14
# Myndigheternas rapportering av EU-kommissionens gemensamma RRF indikatorer: juli–december 2024

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2025:1

### Publiceringsdatum

2025-02-18

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/ce45a2795b5b401585e5ee304d1500a0/esv-2025-1-myndigheternas-rapportering-av-eu-kommissionens-gemensamma-rrf-indikatorer-juli-december-2024.pdf?v=8dd503862a74b00)

ESV har regeringens uppdrag att samla in resultatinformation och förvaltningsförklaringar avseende de medel som Sverige tar emot från EU:s facilitet för återhämtning och resiliens (RRF). Som en del av uppdraget ska ESV två gånger per år lämna rapporter om de gemensamma indikatorerna till Regeringskansliet enligt artikel 27 i RRF-förordningen.

Det här är den sjätte återrapporteringen av de gemensamma indikatorerna och avser perioden juli–december 2024. Myndigheterna har för den aktuella perioden rapporterat in samtliga gemensamma indikatorer som de ansvarar för i systemet Hermes i enlighet med tidplanen.

## Kontakt

![Karl Efraimsson](/contentassets/b221e262a08a4ec5a39b97f928e16a69/karl-efraimsson.jpg?v=8d9b8defdcda880)

* Utredare
* Karl Efraimsson
* [karl.efraimsson@statskontoret.se](mailto:karl.efraimsson@statskontoret.se)
* [08-690 44 09](tel:+4686904409)

Senast uppdaterad: 2025-02-18
# Konsekvenshjälpen En AI-assistent för bättre konsekvensutredningar

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2025:26

### Publiceringsdatum

2025-09-19

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/9d6120bed64149d5a00dcaaaea931edd/2025-26-konsekvenshjalpen-2.pdf?v=8ddfabc5991c700)

Konsekvenshjälpen är en experimentell AI-tjänst från Ekonomistyrningsverket (ESV) som kan ge stöd till utredare när de ska göra en konsekvensutredning med anledning av förordningen (2024:183) om konsekvensutredningar.

I den här rapporten beskriver ESV mer om bakgrunden till Konsekvenshjälpen och syftet med tjänsten, hur vi arbetat och vilka vägval vi gjort. Rapporten innehåller också tekniska detaljer om tjänsten och resonemang kring dess risker och potential.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Kristin Lilieqvist
* [kristin.lilieqvist@statskontoret.se](mailto:kristin.lilieqvist@statskontoret.se)
* [08-690 43 17](tel:+4686904317)

Senast uppdaterad: 2025-09-19
# I gränslandet mellan nationellt och lokalt

I en ny studie ger Statskontoret regeringen underlag för hur länsstyrelserna kan användas mer effektivt i frågor som rör kommunerna. Studien är initierad av Statskontoret och publiceras inom skriftserien Om offentlig sektor.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 55

### Publiceringsdatum

2025-05-09

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2025/i-granslandet-mellan-nationellt-och-lokalt/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2025/oos_55---utskriftsversion.pdf?v=8dd8ed31949f780)

Länsstyrelserna spelar en central roll i statens styrning av kommunerna. Men Statskontoret har i tidigare rapporter visat att det finns utmaningar i länsstyrelsernas arbete med att stödja kommunerna och att utöva tillsyn på ett likvärdigt och ändamålsenligt sätt.

Den här studien visar att länsstyrelserna har två huvudsakliga särdrag jämfört med andra statliga myndigheter: de ska ha lokal och regional kännedom samt förmåga till många olika typer av samordning. Länsstyrelserna har i princip alla typer av uppgifter som en statlig myndighet kan ha och är involverade i många olika sakområden.

– Det gör dem till en viktig resurs för regeringen, men det kräver bland annat att länsstyrelserna samordnar sig sinsemellan för att få så stor utväxling på sina resurser som möjligt, säger Lovisa Boström, projektledare för studien.

## Studien visar bland annat att:

* Länsstyrelserna har två huvudsakliga särdrag jämfört med andra statliga myndigheter: de ska ha lokal och regional kännedom samt förmåga till olika typer av samordning.
* Länsstyrelsernas breda roll gentemot kommunerna innebär både för- och nackdelar, till exempel är rollen en styrka vid samordning och krishantering, men en utmaning när det gäller att genomföra alla uppgifter och uppdrag.
* För att länsstyrelserna ska kunna samordna kommunerna behöver de själva vara samordnade – både internt inom varje länsstyrelse och mellan olika länsstyrelser.
* Länsstyrelsernas geografiska särdrag behöver stå i centrum för deras arbete gentemot kommunerna, bland annat för att bygga legitimitet och skapa tillit för staten.
* Många gränsdragningar mellan länsstyrelserna och centrala myndigheter kräver tydlig rollfördelning och ändamålsenligt stöd från central nivå.
* Regeringen kan ta tillvara länsstyrelsernas särdrag ytterligare genom att överväga en mer asymmetrisk styrning av länsstyrelserna för att främja likvärdighet mellan kommunerna.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Lovisa Boström
* [lovisa.bostrom@statskontoret.se](mailto:lovisa.bostrom@statskontoret.se)
* [076-877 46 63](tel:+46768774663)

Senast uppdaterad: 2025-05-09
# Internrevision och intern styrning och kontroll 2025 Redovisning avseende 2024

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2025:10

### Publiceringsdatum

2025-03-27

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/27cce5b2d92844528172843df3d581b8/esv-2025-10-internrevision-och-intern-styrtning-och-kontroll.pdf?v=8dd6d4151411500)

Ekonomistyrningsverket (ESV) lämnar årligen en rapport om den statliga internrevisionen och myndigheternas interna styrning och kontroll till regeringen. Redovisningen bistår regeringen med ett underlag för att bedöma om den interna styrningen och kontrollen i statsförvaltningen är betryggande. Denna rapport gäller förhållandena under 2024.

ESV bedömer att myndigheterna i allt väsentligt har tillämpat bestämmelserna i förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll och internrevisionsförordningen (2006:1228) under 2024. ESV bedömer vidare att internrevisionens arbete är till nytta för myndighetsledningarna i deras arbete med att förbättra den interna styrningen och kontrollen.

I årsredovisningarna för 2024 har myndigheterna för första gången tillämpat de nya reglerna om att redovisa vad som legat till grund för ledningens bedömning av myndighetens interna styrning och kontroll. Samtliga internrevisionsmyndigheter har lämnat en sådan redovisning.

Senast uppdaterad: 2025-03-27
# Hjälp till självhjälp En analys av den kommunala budget- och skuldrådgivningen

Statskontoret har genomfört en analys av den kommunala budget- och skuldrådgivningen för att bedöma om syftet med verksamheten uppnås och om systemet är effektivt.

## Utredning

### Rapportnummer

2025:5

### Publiceringsdatum

2025-03-27

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2025/hjalp-till-sjalvhjalp---en-analys-av-den-kommunala-budget--och-skuldradgivningen/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2025/2025_5---utskriftsversion.pdf?v=8dd6d0d3f457f00)

Analysen omfattar bland annat kommunernas arbete, Konsumentverkets stöd, Inspektionen för vård och omsorgs (IVO) tillsynsroll och Kronofogdemyndighetens stöd till rådgivare.

Statskontoret konstaterar att alla kommuner erbjuder budget- och skuldrådgivning, men att verksamheten inte alltid är anpassad efter invånarnas behov. Vissa kommuner planerar och dimensionerar sin verksamhet aktivt medan andra inte gör det i tillräcklig utsträckning.

Vi anser att kommunerna i högre grad ska genomföra behovsanalyser för att anpassa sin verksamhet och att Konsumentverket ska fortsätta att följa utvecklingen av budget- och skuldrådgivningen. Dessutom behövs tydligare stöd för det förebyggande arbetet, eftersom det saknas i Konsumentverkets nuvarande rekommendationer.

## Våra förslag på förbättringar

### Samverkan mellan myndigheter

Regeringen bör ge Konsumentverket i uppdrag att leda ett arbete för fördjupad samverkan mellan relevanta myndigheter och aktörer. Vi föreslår också bättre samverkan mellan Konsumentverket och Socialstyrelsen för att öka rådgivarnas kunskap om sociala problem.

### Uppföljning av rekommendationer

Konsumentverket bör få i uppdrag att följa upp och vid behov revidera rekommendationerna om budget- och skuldrådgivning.

### Tillsyn av IVO

IVO bör utreda förutsättningarna för hur de kan bedriva tillsyn över budget- och skuldrådgivningen.

## Ta del av rapporten

Ta del av rapporten i vänstermenyn under "Denna publikation".

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Susanna Honnér-Regnstrand
* [susanna.honner-regnstrand@statskontoret.se](mailto:susanna.honner-regnstrand@statskontoret.se)
* [076-877 46 36](tel:+46768774636)

Senast uppdaterad: 2025-03-27
# Ekonomistyrningsverkets Årsredovisning 2024

## Årsredovisning

### Rapportnummer

ESV 2025:6

### Publiceringsdatum

2025-02-21

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/fa4e9d073632470c82378ecf535f64d6/esv-2025-6-ekonomistyrningsverkets-arsredovisning-2024.pdf?v=8dd5299350d0c80)

Senast uppdaterad: 2025-02-21
# Den statliga sektorn 2024

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2025:21

### Publiceringsdatum

2025-06-19

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/14c5f7a014e6466abc3ee38c318b2441/2025-21-den-statliga-sektorn-2024.pdf?v=8ddaf3b4b6f6000)

### Kompletterande filer

* [Tabellbilaga statliga bolag 2024](/contentassets/14c5f7a014e6466abc3ee38c318b2441/tabellbilaga-statliga-bolag-2024.xlsx?v=8ddaf3b6d68e280)

Den statliga sektorns nettoförmögenhet för 2024 blev 2618 miljarder kronor, efter att inomstatliga mellanhavanden eliminerats. Det är en ökning med 398 miljarder kronor jämfört med 2023. Det visar Ekonomistyrningsverkets (ESV:s) sammanställning av den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital.

Denna årliga sammanställning publiceras endast på esv.se och redogör för den statliga sektorns nettoförmögenhet (skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde). Rapporten ger en översiktlig bild av samtliga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över: de statliga myndigheterna, affärsverken och bolagen, Riksbanken, AP-fonderna, samt Allmänna arvsfonden.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Bethlehem Adnew
* [bethlehem.adnew@statskontoret.se](mailto:bethlehem.adnew@statskontoret.se)
* [08-690 44 42](tel:+4686904442)

Senast uppdaterad: 2025-06-19
# En översyn av övervakningsnämndernas organisation

Statskontoret har på uppdrag av regeringen utrett och lämnat förslag på hur de 24 övervakningsnämndernas verksamhet kan organiseras på ett mer ändamålsenligt sätt. Övervakningsnämnderna fattar bland annat beslut om åtgärder för personer som står under övervakning i Kriminalvårdens frivård.

## Utredning

### Rapportnummer

STK 2026:1

### Publiceringsdatum

2026-01-30

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2026/en-oversyn-av-overvakningsnamndernas-organisation/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/contentassets/36f3157c11cf48b693daef78590aa260/stk-2026-1-en-oversyn-av-overvakningsnamndernas-organisation.pdf?v=8de5f48eeb03b00)

Syftet med uppdraget har varit att minska antalet nämnder och effektivisera nämndernas administration utan att förändra deras uppgifter, befogenheter och beslutsformer.

Statskontoret bedömer att en enrådighetsmyndighet med 29 särskilda beslutsorgan är det mest ändamålsenliga alternativet av de som regeringen har gett oss i uppdrag att analysera. En enrådighetsmyndighet ger bland annat verksamheten bäst förutsättningar för att effektivisera administrationen och för att kunna hantera fler ärenden framöver.

Men en enrådighetsmyndighet kommer inte att lösa verksamhetens utmaningar fullt ut. Därför bedömer vi att regeringen behöver ta ett samlat grepp om övervakningsnämndernas verksamhet och ompröva både deras uppgifter och organisation.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Tora Färnström
* [tora.farnstrom@statskontoret.se](mailto:tora.farnstrom@statskontoret.se)
* [076 877 46 69](tel:+46768774669)

Senast uppdaterad: 2026-01-30
# Effektiviseringsvinster i statliga myndigheter

Statskontoret har i en studie undersökt hur statliga myndigheter arbetar för att effektivisera sin verksamhet och vilka vinster detta ger. Vi har särskilt tittat på sex myndigheters effektiviseringsåtgärder och hur myndigheterna har använt de resurser som frigjorts.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 56

### Publiceringsdatum

2025-12-05

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2025/effektiviseringsvinster-i-statliga-myndigheter/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/contentassets/42fcdb4e658f4011b2058056bea50001/oos_56---utskriftsversion.pdf?v=8de3bbc360e8200)

Det finns ett tryck på statliga myndigheter att över tid genomföra åtgärder för att effektivisera verksamheten. Det handlar bland annat om att uppfylla det förvaltningspolitiska målet om en innovativ, rättssäker och effektiv statsförvaltning.

Vi har undersökt effektiviseringsåtgärder som har genomförts av Arbetsförmedlingen, Centrala studiestödsnämnden, Domstolsverket, Försäkringskassan, Pensionsmyndigheten och Skatteverket. Vår studie visar att resurserna som frigjorts genom åtgärderna har disponerats av myndigheten själv. I inget av våra exempel har åtgärden medfört besparingar som har lett till att anslaget till myndigheten har minskats.

Ingen av de berörda myndigheterna har kunnat lämna underlag som tydligt visar hur de har använt åtgärdens effektiviseringsvinst. Men flera lyfter fram att effektiviseringen har bidragit till att klara av en ökad arbetsbelastning och att det i sig är ett sätt att använda effektiviseringsvinsten.

## Önskvärt att myndigheter i större utsträckning redovisar resultaten av effektiviseringsåtgärder

Vi bedömer att det är önskvärt att myndigheter i större utsträckning rapporterar resultaten av effektiviseringsåtgärder och hur de har använt vinsterna. Rapporteringen kan förslagsvis göras i myndighetens årsredovisning och i det årliga budgetunderlaget till regeringen. En tydligare rapportering kan förväntas ge ökad kunskap om lyckade och mindre lyckade effektiviseringsåtgärder, vilket kan bidra till att stärka myndigheternas effektiviseringsarbete.

En mer omfattande rapportering kan också ha betydelse för regeringens styrning genom att ge vägledning om vilka typer av åtgärder som myndigheterna bör prioritera.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Andreas Hagström
* [andreas.hagstrom@statskontoret.se](mailto:andreas.hagstrom@statskontoret.se)
* [076-877 46 27](tel:+46768774627)

Senast uppdaterad: 2025-12-15
# EA-uppföljning 2024 Uppföljning av myndigheternas efterlevnad av det ekonomiadministrativa regelverket

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2025:13

### Publiceringsdatum

2025-04-10

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/7a5f858da6ce4f9385d76658048ecf0c/2025-13-ea-uppfoljning-2024.pdf?v=8dd78247abf6d80)

Ekonomistyrningsverket ska årligen till regeringen lämna en redovisning och analys av hur de statliga myndigheterna följer det ekonomiadministrativa (EA) regelverket. Av de 211 myndigheter som omfattas av EA-uppföljningen för 2024 har 70 procent två eller färre avvikelser. För majoriteten av de 52 frågorna som ingår i uppföljningen är det tre eller färre myndigheter som har avvikit från regelverket.

De tre frågor där flest myndigheter avviker från reglerna handlar om elektroniska beställningar, hantering av hyresavtal och spårbarhet vid rättelse av bokföringsposter. Det är samma frågor som hade flest avvikelser även förra året.

[Mer om EA-uppföljningen](/link/146c26a6c6394c4cb1847345dafe3865.aspx)

## Kontakt

![](/contentassets/9a71fee35f1946c79adeeb2e6e5fcc28/fraga-statskontoret.png?v=8de2c135aa5b880)

* [Fråga Statskontoret](https://forum.statskontoret.se/vanliga-fragor/)
* Webbtjänst för frågor och svar.

Senast uppdaterad: 2025-04-10
# Underlag till statens finansiella sparande 2025 Kvartal 4

## Utfall

### Rapportnummer

STK 2026:4

### Publiceringsdatum

2026-02-20

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/719911ef1edf4c8088526eb175dd3907/stk-2026-4-underlag-till-statens-finansiella-sparande-2025-kvartal-4.pdf?v=8de706d51d74e00)

## Försämrat sparande med 54 miljarder kronor

Resultatet av beräkningen för fjärde kvartalet 2025 visade ett negativt finansiellt sparande för staten på -54 miljarder kronor. Jämfört med motsvarande period föregående år var det en försämring med 28 miljarder kronor.

För helåret 2025 uppgick statens finansiella sparande till -96 miljarder kronor vilket var en försämring med 20 miljarder kronor jämfört med 2024.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2026-02-20
# Ekonomistyrningsverkets Årsredovisning 2025

## Årsredovisning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2026-02-20

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/ee69736c90094b4ebedf8781af2bf13f/ekonomistyrningsverkets-arsredovisning-2025.pdf?v=8de70670e79e100)

Senast uppdaterad: 2026-02-20
# Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2021–2025

## Uppföljning

### Rapportnummer

STK 2026:6

### Publiceringsdatum

2026-03-13

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/83cb990ad4a846e999e8cbbf8c747ea9/stk-2026-6-utvardering-av-statens-upplaning-och-skuldforvaltning-2021-2025-2.pdf?v=8de85e2afb27380)

Statskontoret utvärderar vartannat år om statens upplåning och skuldförvaltning följer budgetlagens krav om att långsiktigt minimera kostnaden för skulden med beaktande av risk. Statskontoret bedömer att regeringens riktlinjer för statsskuldsförvaltningen följer kraven, och att Riksgälden har följt riktlinjerna.

Regeringen och Riksgälden har i riktlinjeprocessen adresserat större omvärldsförändringar och viktiga förändringar i marknadsförutsättningarna under utvärderingsperioden. De har även på ett övergripande plan övervägt om förändringarna motiverar att riktlinjerna ändras.

En större förändring i riktlinjerna under 2024 och 2025 är att regeringen beslutat om att minska realskulden och använda ett nytt mått för statsskuldens löptid. Statskontoret bedömer att det finns för- och nackdelar med både det nya löptidsmåttet räntebindningstid och det tidigare måttet duration.

I detta sammanhang är det positivt att Riksgälden avser att fortsätta analysera förväntade kostnadsskillnader mellan real och nominell upplåning. Det är angeläget då förändrade förhållanden eller förbättrade analysmetoder kan påverka bedömningen av hur stor realupplåningens bör vara.

Utvärderingen gäller för perioden 2021–2025, med fokus på 2024 och 2025.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Rickard Eriksson
* [rickard.eriksson@statskontoret.se](mailto:rickard.eriksson@statskontoret.se)

![Helena Kaplan](/contentassets/e0c3d785f9874e658fa96944e1d7ebbf/helena.jpg?v=8dbc9ac2ed00600)

* Enhetschef
* Helena Kaplan
* [helena.kaplan@statskontoret.se](mailto:helena.kaplan@statskontoret.se)
* [08-690 43 07](tel:+4686904307)

Senast uppdaterad: 2026-03-13
# Myndigheternas rapportering av EU-kommissionens gemensamma RRF-indikatorer Juli–december 2025

## Uppföljning

### Rapportnummer

STK 2026:2

### Publiceringsdatum

2026-02-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/5e4e0b3f7fe04aabaceb3ff9ea5bc7ab/stk-2026-2-myndigheternas-rapportering-av-eu-kommissionens-gemensamma-rrf-indikatorer-juli-december-2025.pdf?v=8de6d823a087d00)

Statskontoret har regeringens uppdrag att samla in resultatinformation och förvaltningsförklaringar avseende de medel som Sverige tar emot från EU:s facilitet för återhämtning och resiliens (RRF). Som en del av uppdraget ska Statskontoret två gånger per år lämna rapporter om de gemensamma indikatorerna till Regeringskansliet enligt artikel 27 i RRF-förordningen.

Det här är den åttonde återrapporteringen av de gemensamma indikatorerna och avser perioden juli–december 2025. Myndigheterna har för den aktuella perioden rapporterat in samtliga gemensamma indikatorer som de ansvarar för i systemet Hermes i enlighet med tidplanen.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Vanesa Cova Indriago
* [vanesa.covaindriago@statskontoret.se](mailto:vanesa.covaindriago@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2026-02-16
# Åtgärder för att öka digitaliseringen av statliga myndigheters inköp

Regeringen pekar på flera fördelar med digitala inköpsprocesser, bland annat att minska administrativa kostnader och riskerna för korruption. Statskontoret har på uppdrag av regeringen tagit fram förslag på åtgärder för att öka digitaliseringen av de statliga myndigheternas inköp.

## Utredning

### Rapportnummer

STK 2026:7

### Publiceringsdatum

2026-03-20

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2026/atgarder-for-att-oka-digitaliseringen-av-statliga-myndigheters-inkop/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/contentassets/1e764260ef76462aa454dfd128323c9e/stk-2026_7-atgarder-for-att-oka-digitaliseringen-av-statliga-myndigheters-inkop.pdf?v=8de8414264d4680)

Många myndigheter lever fortfarande inte upp till regeringens krav om att hantera sina beställningar digitalt. Vår studie visar att det finns flera skäl till att myndigheterna har kommit olika långt i att digitalisera sina inköp. Vissa faktorer är svåra att påverka, som en myndighets storlek eller vilken typ av inköp den gör. Andra faktorer kan myndigheterna påverka, till exempel hur ledningen prioriterar frågan och hur de organiserar inköpsfunktionen.

## Regeringen bör fokusera särskilt på vissa myndigheter

Vi föreslår att regeringen fokuserar på ett strategiskt urval av myndigheter för att med så små insatser som möjligt uppnå uttalade syften med digitaliseringen. Det handlar om myndigheter där det finns störst möjligheter att digitalisera inköpen på ett kostnadseffektivt sätt, och myndigheter som löper högre risk för korruption.

## Uppföljningen bör stärkas och förbättras

En stärkt och förbättrad uppföljning är en förutsättning för att regeringen ska kunna göra ett strategiskt urval av myndigheter att fokusera särskilt på. Vi ger därför förslag som handlar om att regeringen ska få tillgång till ett utvecklat underlag om myndigheternas digitala inköp.

## Regeringen bör underlätta för myndigheterna att göra rätt

Vi bedömer att regeringen kan bidra till att underlätta för myndigheterna att göra rätt genom att utveckla stödmyndigheternas roll. Vi ger därför förslag som handlar om att Upphandlingsmyndigheten och Statens servicecenter i ökad utsträckning ska kunna bidra till myndigheternas digitalisering av de statliga inköpen.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Charlotte Després
* [Charlotte.Despres@statskontoret.se](mailto:Charlotte.Despres@statskontoret.se)
* [076-877 47 60](tel:+46768774760)

Senast uppdaterad: 2026-03-20