Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Nordiska Afrikainstitutets organisation och funktion

## Utredning

### Rapportnummer

2013:3

### Publiceringsdatum

2013-03-18

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201303.pdf?v=8da05a445319800)

Nordiska Afrikainstitutet är en svensk myndighet med ett nordiskt åtagande. Institutet bedriver och främjar forskning om Afrika, sprider information baserad på forskning och tillhandahåller ett bibliotek. Statskontoret har på regeringens uppdrag gjort en översyn av institutet och prövat hur verksamheten ska organiseras, styras och ledas framöver.

Statskontoret anser att institutets verksamhet inte ska bedrivas i myndighetsform. Den bör fortsättningsvis heller inte styras och finansieras gemensamt av de nordiska länderna. Sveriges nordiska åtagande för verksamheten behöver därför omprövas. Statskontoret anser också att verksamheten bör renodlas och uppdraget förtydligas. Den egna forskningen, som i praktiken har utvecklats till institutets huvuduppgift, kan enligt Statskontoret ges bättre förutsättningar inom ett lärosäte.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre Uppföljning av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. Delrapport 4

## Uppföljning

### Rapportnummer

2013:16

### Publiceringsdatum

2013-10-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201316.pdf?v=8da05a406034700)

Regeringen och Sveriges kommuner och landsting har ingått en överenskommelse om en sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Årets överenskommelse innebär att drygt 1,1 miljarder kronor avsätts, varav merparten kopplas till prestations- eller resultatbaserade indikatorer. Medlen ska bland annat stimulera registrering i nationella kvalitetsregister samt minska olämplig läkemedelsförskrivning. Medel fördelas också till landsting och kommuner som kan visa en minskning i undvikbar slutenvård och onödiga återinläggningar.

Statskontoret har i uppdrag att följa upp och utvärdera överenskommelsen, dels genom årliga delrapporter, dels genom en samlad slutrapport år 2015. Detta är den fjärde delrapporten i ordningen. Årets rapport består huvudsakligen av en uppdatering av läget jämfört med förra året. I rapporten bedöms bland annat överenskommelsens indikatorer, det fortsatta arbetet med att stimulera användningen av kvalitetsregister, utvecklingen av det långsiktiga förbättringsarbetet i kommuner och landsting liksom den nationella samordningen av arbetet.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Patientklagomål och patientsäkerhet Delrapport med förslag till förändringar av hanteringen av enskildas klagomål mot hälso- och sjukvården

## Utredning

### Rapportnummer

2013:24

### Publiceringsdatum

2013-12-19

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201324.pdf?v=8da05a401d72980)

Statskontoret har regeringens uppdrag att följa och utvärdera hanteringen av patienters klagomål mot vården. Sedan den 1 juni 2013 har Inspektionen för vård och omsorg (IVO) ansvaret för att ta emot och utreda klagomål mot hälso- och sjukvården. Innan dess hanterade Socialstyrelsen klagomålen mot vården.

I denna delrapport redogör Statskontoret för de problem som vi iakttagit under utredningsarbetet. Det handlar bland annat om stora balanser av öppna ärenden, långa handläggningstider och högre kostnader för verksamheten än vad som ursprungligen beräknats. Statskontoret föreslår också ett antal förändringar av klagomålshanteringen för att komma till rätta med dessa problem.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Resultatanalys

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2013:37

### Publiceringsdatum

2013-09-04

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/80f15c497d9543d6b299e48ee50710c0/2013-37-resultatanalys-20130904.pdf?v=8d2400011fe7e10)

Rapporten är en avrapportering av ett regeringsuppdrag i ESV:s Regleringsbrev 2013 om att ta fram ett underlag till stöd för resultatanalyser på Regeringskansliet.

Rapporten innehåller

* centrala utgångspunkter för resultatanalys i Regeringskansliet
* en introduktion till olika begrepp inom resultatanalysområdet
* en modell för resultatanalys
* sådant man bör tänka på vid beställning av resultatanalyser.

Senast uppdaterad: 2013-09-04
# Reformeringen av försvarslogistiken Delrapport 1

## Utredning

### Rapportnummer

2013:14

### Publiceringsdatum

2013-08-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201314.pdf?v=8da05a430ed9b00)

Statskontoret har regeringens uppdrag att under en period om drygt två år följa och utvärdera Försvarsmaktens och Försvarets materielverks (FMV) gemensamma arbete med att effektivisera försvarslogistiken. Den 1 januari 2013 fördes en del av de försvarslogistiska tjänsterna inom Försvarsmakten över till FMV. Det var det första steget i en omfattande reform som syftar till renodla uppgifter och ansvar mellan de båda myndigheterna och spara 760 miljoner kronor före 2015.

Statskontoret bedömer att det finns en stor risk att myndigheterna inte kommer att nå regeringens besparingskrav före 2015. Det beror i huvudsak på att myndigheternas arbete är försenat. Den organisatoriska förändringen medförde också ökade OH-kostnader, framför allt vad gäller systemstöd. Myndigheterna har ännu inte klarat ut hur dessa kostnader eller hur anläggningstillgångarna ska hanteras.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Resurserna i skolan

## Utredning

### Rapportnummer

2013:10

### Publiceringsdatum

2013-06-20

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201310.pdf?v=8da05a43fd44d80)

Statskontoret har på uppdrag av Utredningen om skolans kommunalisering studerat hur nivån på resurserna till grundskolan och gymnasieskolan har varierat över tid och mellan kommuner. Inom ramen för uppdraget har Statskontoret också studerat relationen mellan resurser och studieresultat i grundskolan.

En slutsats av våra analyser av resurserna i skolan är att förändringarna i kommunernas resursfördelning till skolan har varit begränsade under perioden 1990- till 2011. Utifrån vår kunskapsöversikt kan vi konstatera att likvärdigheten i den svenska skolan har försämrats i betydande utsträckning sedan mitten av 1990-talet; skillnaderna i resultat mellan skolor och kommuner har ökat. Tidigare forskning ger stöd för att det finns ett positivt samband mellan ökade resursinsatser och bättre resultat i grundskolan, särskilt för yngre elever och för elever med sämre studieförutsättningar. Idag är det kompensatoriska inslaget i kommunernas resursfördelning litet, om än ökande. Statskontoret konstaterar därför att det kompensatoriska inslaget i kommunernas resursfördelning bör förstärkas.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Orsaker till långtidsinskrivning hos Arbetsförmedlingen

## Utredning

### Rapportnummer

2013:15

### Publiceringsdatum

2013-10-31

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201315.pdf?v=8da05a432b75e80)

Statskontoret har på regeringens uppdrag utrett orsaker till att personer befinner sig i jobb- och utvecklingsgarantins sysselsättningsfas. Statskontoret bedömer att det ofta finns flera samverkande orsaker till att en arbetssökande befinner i sysselsättningsfasen. Det kan till exempel handla om att den arbetssökande saknar gymnasieutbildning, lider av fysisk eller psykisk ohälsa och dessutom närmar sig pensionsåldern. En övergripande slutsats i rapporten är att deltagarna i sysselsättningsfasen får alltför lite individuellt stöd i förhållande till sina behov.

Statskontorets utredning bygger på intervjuer med deltagare i sysselsättningsfasen och med arbetsförmedlare samt befintlig kunskap om orsaker till arbetslöshet. Syftet med utredningen är att fördjupa kunskapen om varför personer är långtidsinskrivna hos Arbetsförmedlingen.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndighetsanalys av Sveriges geologiska undersökning (SGU)

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2013:22

### Publiceringsdatum

2013-12-16

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201322.pdf?v=8da05a43519b880)

Statskontoret har på regeringens uppdrag analyserat Sveriges geologiska undersökning (SGU) enligt den modell för myndighetsanalyser som Statskontoret har tagit fram. Uppdraget har även omfattat några specifika frågor, bland annat om den omorganisering som genomfördes vid SGU 2010 har lett till en effektiv och ändamålsenlig organisering av arbetet.

Analysen visar att många externa intressenter är positiva till SGU:s verksamhet. Personalen anses kompetent och engagerad, och omorganiseringen innebar att myndigheten blev mer användarorienterad. Flera problem som identifierades inför omorganiseringen finns dock fortfarande kvar. Brist på helhetssyn och gemensamma mål är exempel på sådana problem. Statskontoret har även funnit svagheter i myndighetens interna styrning och uppföljning.

Statskontoret ser en risk för att SGU gör prioriteringar som är felaktiga ur samhällets synvinkel. Den viktiga insamlingen av geologisk information ska inriktas mot samhällets behov. SGU har dock inte på ett strukturerat sätt kartlagt vilka behoven är.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Förhandsutvärdering av nationellt program för Europeiska socialfonden 2014-2020 (PM)

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2013-10-16

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/2013104.pdf?v=8da05a43814a900)

Europeiska socialfonden är en av EU:s strukturfonder och ska bidra till att minska skillnader i välstånd och levnadsstandard mellan medlemsstaterna och regioner.

Arbetet inom Socialfonden bedrivs i programperioder om sju år och kommande period löper från 2014 till 2020. Statskontoret har på uppdrag av regeringen genomfört en förhandsutvärdering av det nationella programmet för Europeiska socialfonden 2014-2020.

Den samlade bedömningen är att utformningen av det svenska förslaget till program avseende val av inriktning och insatser ger förutsättningar för att programmet ska kunna bidra till europeiska och nationella mål. Avgörande för ett effektivt genomförande är dock att roll- och ansvarsfördelningen mellan aktörerna inom genomförandeorganisationen förtydligas och att fördelningen av programmedel anpassas till programmets mål.

I Statskontorets rapport lämnas bedömningar och rekommendationer för det fortsatta arbetet.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndighetsanalys av Kommerskollegium

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2013:20

### Publiceringsdatum

2013-12-13

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201320.pdf?v=8da05a43d71f380)

Statskontoret har på regeringens uppdrag gjort en myndighetsanalys av Kommerskollegium. Kommerskollegium är en myndighet för frågor om utrikeshandel och ska verka för fri rörlighet på EU:s inre marknad och global frihandel. Myndigheten ska bland annat analysera handelsfrågor, bistå regeringen med expertstöd samt bistå företag, myndigheter och privatpersoner med information om handelsregler.

Statskontorets analys visar att myndigheten i huvudsak uppnår goda resultat. Myndighetens rapporter håller hög kvalitet och de har i vissa fall fått internationell spridning. Rapporterna skulle dock kunna bli mer användbara i regeringens arbete om Utrikesdepartementet (UD) fick mer insyn i myndighetens planering av rapporterna.

Regeringens styrning av Kommerskollegium har generellt förbättrats de senaste åren. Dock bör UD:s informella styrning av myndighetens löpande stöd till regeringen förbättras genom tydligare prioriteringar och bättre framförhållning.

Kommerskollegiums målgrupper uppfattar att myndighetens anställda i allmänhet har en hög kompetens. Myndigheten har dock en hög andel visstidsanställda, vilket kan göra det svårare att bygga upp och bevara kompetensen i myndigheten. Enligt Statskontoret bör Kommerskollegium ta fram en samlad strategi för sin kompetensförsörjning samt analysera utrymmet för att tillsvidareanställa personal.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndighetsanalys av Sjöfartsverket

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2013:1

### Publiceringsdatum

2013-01-31

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201301.pdf?v=8da05a444006b00)

Statskontoret har på regeringens uppdrag genomfört en myndighetsanalys av affärsverket Sjöfartsverket. Mot bakgrund av verkets negativa ekonomiska resultat under senare år har myndighetsanalysen i första hand avgränsats till faktorer som påverkar verkets ekonomi. Verkets underskott uppgick till 211 miljoner kronor 2011 samtidigt som verkets egna kapital efterhand har minskat.

Statskontoret föreslår en rad åtgärder för att vända den negativa utvecklingen. Bland annat bör Sjöfartsverket höja sitt avgiftsuttag gentemot handelssjöfarten och regeringen tydliggöra principerna för Sjöfartsverkets anslagstilldelning. Statskontoret rekommenderar också att Sjöfartsverket ges möjlighet att byta modell för hanteringen av pensionsskulden. Därutöver menar Statskontoret att det finns anledning att närmare utreda förutsättningarna för att Sjöfartsverket ska övergå från att vara ett affärsverk till att bli en renodlad förvaltningsmyndighet.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Gles bebyggelsestruktur i kostnadsutjämningen – alternativ till Tillväxtanalys fördelningsmetod

## Utredning

### Rapportnummer

2013:11

### Publiceringsdatum

2013-06-27

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201311.pdf?v=8da05a43f3bb700)

Statskontoret har enligt sin instruktion i uppdrag att följa upp systemet för kommunalekonomisk utjämning. Denna rapport utgör en del i detta uppdrag.

I rapporten beskrivs Tillväxtanalys fördelningsmetod för merkostnader till följd av gles bebyggelsestruktur i kostnadsutjämningen. Därtill undersöks alternativ till metoden. Statskontoret föreslår utifrån analysen att en ny fördelningsmetod införs i berörda delmodeller både för kommuner och för landsting som kan ersätta Tillväxtanalys metod. Denna fördelningsmetod föreslås bygga på variablerna invånardistans och tätortsgrad.

För kommunerna ingår merkostnader för gles bebyggelsestruktur i delmodellerna för förskoleklass och grundskola, gymnasieskola och äldreomsorg, medan det för landstingen ingår i delmodellen för hälso- och sjukvård.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndigheternas arbete inom miljömålssystemet Delrapport

## Utredning

### Rapportnummer

2013:12

### Publiceringsdatum

2013-06-28

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201312.pdf?v=8da05a428956000)

Statskontoret har på regeringens uppdrag kartlagt hur myndigheter med ansvar inom miljömålssystemet arbetar för att bidra till att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Kartläggningen är en delrapportering av uppdraget att utvärdera myndigheternas arbete inom miljömålssystemet.

Statskontorets kartläggning visar att myndigheterna bedriver miljöarbete men huvudsakligen utifrån andra utgångspunkter än miljökvalitetsmålen. Myndigheternas formella ansvar har generellt sett liten betydelse för miljöarbetet. Utifrån myndigheternas egna redovisningar är det svårt att få en bild av myndigheternas miljöarbete. Det är också svårt att få en bild av vad arbetet ger för resultat.

Kartläggningen visar också att det är få myndigheter som verkar för att nå samtliga miljökvalitetsmål. Samtliga myndigheter arbetar dock med ett eller flera mål.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Kartläggning och bedömning av valideringsinsatser för utrikes födda

## Utredning

### Rapportnummer

2013:6

### Publiceringsdatum

2013-05-29

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201306.pdf?v=8da05a43e0a8a00)

Statskontoret har på regeringens uppdrag kartlagt och bedömt insatser för att validera utrikes föddas och nyanländas kompetens. Validering syftar till att identifiera och synliggöra en individs kunskaper och kompetenser. I Sverige har validering ofta genomförts i integrationssyfte för att underlätta nyanlända invandrares och utrikes föddas inträde på arbetsmarknaden.

Statskontorets kartläggning visar att få nyanlända invandrare får sin kompetens validerad enligt de yrkesinriktade branschmodeller som Arbetsförmedlingen upphandlar. Vidare framgår att betydligt fler män än kvinnor omfattas av Arbetsförmedlingens valideringsinsatser. Det yrkesområde där flest valideringar genomfördes år 2012 var inom bygg- och anläggningsområdet. Inom den kommunala vuxenutbildningen får däremot främst kvinnor sin kompetens validerad. Inom denna sektor genomfördes flest valideringar inom ämnesområdet omvårdnad.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Förhandsutvärdering av nationellt program för Europeiska socialfonden 2014–2020 Delrapport (PM)

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2013-05-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/2013102.pdf?v=8da05a43c40c680)

Statskontoret har i uppdrag att förhandsutvärdera förslaget till nationellt program för genomförandet av Europeiska socialfonden i Sverige 2014–2020. Förhandsutvärderingen genomförs parallellt med att förslaget till nationellt program tas fram inom Regeringskansliet. Förhandsutvärderingen är avsedd att vara ett stöd i programskrivningsarbetet.

I en delrapport lämnar Statskontoret ett antal rekommendationer som gäller programmets behovsanalys och fondens inriktning och valet av investeringsprioriteringar. Utgångspunkt för rekommendationerna är målen för Europeiska socialfonden och den europeiska sammanhållningspolitiken samt erfarenheterna från utvärderingar av tidigare programperioder.

Statskontorets rekommendationer i delrapporten är bland annat att:

* programskrivaren bör vara tydlig med vad syftet med fondens insatser är och hur mål och delmål hänger samman med detta,
* programskrivaren beaktar hur ansvar och roller ska fördelas mellan Svenska ESF-rådet, de regionala strukturfondspartnerskapen och Arbetsförmedlingen,
* programmet fokuseras genom att antalet valda investeringsprioriteringar begränsas

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Säkerställd intern styrning och kontroll 2013

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2013:44

### Publiceringsdatum

2013-06-13

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/03ca1389f2d548aea83ef1f1e2d31104/2013-44-sakerstalld-intern-styrning-och-kontroll-2013.pdf?v=8d240000e094f10)

I rapporten redovisas resultatet av ESV:s uppföljning av myndigheternas bedömning av sin interna styrning och kontroll i årsredovisningarna för åren 2009–2012.

Slutsatserna i rapporten visar på ett behov av vägledning när det gäller tillämpningen av bestämmelserna för den sammanfattande redovisningen av de omständigheter som har legat till grund för bedömningen av den interna styrningen och kontrollen samt skillnaden mellan redovisning av brister och risker.

ESV kommer att se över detta inom arbetet med att meddela föreskrifter och ge stöd till myndigheter.

## Kontakt

![Patrick Freedman](/contentassets/b0adb63093b849ca88c4c6fd5134ed1b/patrick.jpg?v=8db449e7d412500)

* Utredare
* Patrick Freedman
* [patrick.freedman@statskontoret.se](mailto:patrick.freedman@statskontoret.se)
* [08-690 44 29](tel:+4686904429)

![Tomas Kjerf](/contentassets/5c2e44838c76491c89828a5c73fce6e2/tomas.jpg?v=8db449e1facd880)

* Utredare
* Tomas Kjerf
* [tomas.kjerf@statskontoret.se](mailto:tomas.kjerf@statskontoret.se)
* [08-690 44 59](tel:+4686904459)

Senast uppdaterad: 2013-06-13
# Den statliga sektorn 2012

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2013:32

### Publiceringsdatum

2013-04-18

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/c86558abb9484a3eaf6da00a1b5580cd/2013-32-den-statliga-sektorn-2012.pdf?v=8d2400009052110)

### Kompletterande filer

* [Tabell statliga bolag 2012](/contentassets/c86558abb9484a3eaf6da00a1b5580cd/2013-32-tabell-statliga-bolag-2012.pdf?v=8d2400009115610 "Tabell statliga bolag 2012")

Ekonomistyrningsverket överlämnar årligen underlag till årsredovisning för staten till regeringen. Årsredovisningen för staten omfattar de statliga myndigheterna inklusive affärsverken. Genom ägarintressen i bolag och genom att Riksbanken och AP-fonderna faller utanför den avgränsning som görs för statens konsoliderade balans- och resultaträkningar i årsredovisningen för staten är den statliga sektorn i realiteten större. Därför görs denna sammanställning i syfte att ge en samlad och översiktlig bild över samtliga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över.

Tidigare ingick denna sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över i årsredovisningen för staten men nu publiceras den separat på Ekonomistyrningsverkets webbplats.

Senast uppdaterad: 2013-04-18
# Ekonomiadministrativ värdering 2013

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2013:19

### Publiceringsdatum

2013-04-29

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/68b2ac22f42a452a9e818da8bf569140/ea-vardering-2013.pdf?v=8d24000099a0e10)

Ekonomistyrningsverket (ESV) ska årligen fastställa och till regeringen rapportera myndigheternas ekonomiadministrativa värden (EA‑värden).

Den ekonomiadministrativa värderingen (EA‑värderingen) är ett instrument för regeringen och för myndigheterna att löpande följa upp den ekonomiadministrativa standarden.

EA‑värderingen mäter hur väl kraven i de statliga ekonomiadministrativa reglerna uppfylls av myndigheterna.

EA‑värderingen omfattar myndigheter som är anslutna till den statliga redovisningsorganisationen.

## Kontakt

![Tomas Kjerf](/contentassets/5c2e44838c76491c89828a5c73fce6e2/tomas.jpg?v=8db449e1facd880)

* Utredare
* Tomas Kjerf
* [tomas.kjerf@statskontoret.se](mailto:tomas.kjerf@statskontoret.se)
* [08-690 44 59](tel:+4686904459)

Senast uppdaterad: 2013-04-29
# Flexibilitetens fördelar och faror Perspektiv på regeringens myndighetsstyrning

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 18

### Publiceringsdatum

2013-04-25

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/om-offentlig-sektor_18_flexibilitet.pdf?v=8da05a44c58a600)

Statskontoret redovisar i denna rapport erfarenheter av en utvecklad och verksamhetsanpassad myndighetsstyrning, med tonvikt på den styrform som brukar benämnas resultatstyrning.

Rapporten är inriktad på följande frågor:

* Vilka motiv låg till grund för utvecklingen av regeringens myndighetsstyrning?
* Hur har myndighetsstyrningen förändrats i praktiken?
* Hur förhåller sig de genomförda förändringarna till uppställda motiv?

Rapporten innehåller en genomgång av utredningar och propositioner som har behandlat utvecklingen av regeringens myndighetsstyrning. Intervjuer har även genomförts med företrädare för sju myndigheter och dessa myndigheters huvudmän i Regeringskansliet.

I rapporten redovisas vidare ett antal utmaningar i myndighetsstyrningen. Dessa utmaningar är användandet av informella kontakter, utrymmet för sektorsövergripande prioriteringar, redovisningen till riksdagen av resultaten i förhållande till de politiska målen samt behovet av att ge myndigheterna förutsättningar för långsiktighet även i de fall då regeringens behov att styra är stort.

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# Finansiell styrning av försvaret

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2013:57

### Publiceringsdatum

2013-11-04

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/b3c578a5875545739f1ea6908c51766e/finansiell-styrning-av-forsvaret-esv-2013-57.pdf?v=8d24000168c4390)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har fått i uppdrag av regeringen att utreda hur den finansiella styrningen och uppföljningen av Försvarsmakten och den avgiftsfinansierade stödverksamheten, som utförs av Försvarets materielverk (FMV), kan förändras och förtydligas.

ESV lämnar följande förslag i rapporten:

Att anslaget 1.1 Förbandsverksamhet och beredskap indelas i följande anslagsposter:

* Ap. 1 Arméförband
* Ap. 2 Marinförband
* Ap. 3 Flygvapenförband
* Ap. 4 Lednings- och underrättelseförband
* Ap. 5 Logistikförband
* Ap. 6 Nationella skyddsstyrkorna
* Ap. 7 Gemensam administration

Att ett särskilt anslag för FMV:s myndighetskostnader förs upp på statens budget samt att materielförsörjningens finansiella transaktioner koncentreras till antingen Försvarsmakten eller FMV.

Senast uppdaterad: 2013-11-04
# Evidensbaserad praktik i socialtjänsten Uppföljning av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. Delrapport 3

## Utredning

### Rapportnummer

2013:17

### Publiceringsdatum

2013-10-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201317.pdf?v=8da05a423d0ac00)

Staten, genom regeringen, och Sveriges kommuner och landsting har ingått en överenskommelse om stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom socialtjänstens område. Den syftar till att brukarna av socialtjänsten ska få del av insatser som bygger på bästa tillgängliga kunskap. Ett annat syfte är att stärka socialtjänstens användning av informationsteknik genom olika insatser under benämningen eHälsa. Målen gäller för hela socialtjänsten och ska uppnås genom kunskapsutveckling och systematisk kunskapsanvändning.

I denna tredje delrapport följer Statskontoret upp hur arbetet har utvecklats under 2013. Uppbyggnaden av så kallade regionala stödstrukturer och hur de används från kommunalt och nationellt håll analyseras. Likaså studeras arbetet med eHälsa och parternas organisation och styrning av arbetet med överenskommelsen.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# En förbättrad redovisning, styrning och kontroll av statens investeringar

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2013:59

### Publiceringsdatum

2013-12-20

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/191fa94858d14070a07a57fa7dca256a/2013-59-en-forbattrad-redovisning-styrning-och-kontroll-av-statens-investeringar.pdf?v=8d240001d4378c0)

Ekonomistyrningsverket fick i regleringsbrevet för 2013 i uppdrag att lämna förslag till en förbättrad redovisning, styrning och kontroll av statens investeringar. Uppdraget omfattar alla de investeringar som staten gör, det vill säga såväl större objekt som vägar, järnvägar och krigsmateriel som de verksamhetsinvesteringar som alla myndigheter gör.

Idag är det svårt att få en helhetsbild över hur mycket staten avser att investera och hur finansieringen ser ut. Dessutom är det otydligt i vilka fall regeringen ska lämna investeringsplaner i budgetpropositionen och vad de ska innehålla. Det finns inte heller några generella bestämmelser för hur planerade investeringar ska följas upp.

Uppgifterna om investeringar i de olika budget- och uppföljningsdokumenten som finns idag är också svåra att jämföra, bland annat eftersom de utgår från olika perspektiv på vad en investering är. ESV lämnar i rapporten förslag som syftar till att förbättra budgetering och redovisning på olika nivåer i statsförvaltningen.

Senast uppdaterad: 2017-08-18
# En omreglerad apoteksmarknad Slutrapport

## Utredning

### Rapportnummer

2013:7

### Publiceringsdatum

2013-05-31

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201307.pdf?v=8da05a42c28e700)

Regeringen gav i juni 2010 Statskontoret i uppdrag att utvärdera och följa upp apoteksomregleringen utifrån målen med reformen. I denna slutrapport redovisar Statskontoret slutsatser och bedömningar kring regeringens fem mål: ökad tillgänglighet till läkemedel, bättre service och tjänsteutbud, låga läkemedelskostnader, bibehållen kompetens och säkerhet i läkemedelsförsörjningen samt tillvarata apotekens bidrag till en förbättrad läkemedelsanvändning. I rapporten lämnas även förslag och rekommendationer som följer av utvärderingen.

I rapporten gör Statskontoret bland annat bedömningen att målet om ökad tillgänglighet till läkemedel och målet om låga läkemedelskostnader har uppfyllts i hög grad. Samtidigt be-dömer Statskontoret att målet om bättre service och tjänsteutbud och målet om bibehållen kompetens och säkerhet i läkemedelsförsörjningen endast har uppfyllts till viss del. Vidare bedömer Statskontoret att apoteksmarknaden i maj 2013 överlag fungerar tillfredsställande, men att regeringens uttalade ambition om mångfald och goda förutsättningar för både små och stora aktörer riskerar att inte uppfyllas på längre sikt.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# ESV:s årliga rapport 2013 om den statliga internrevisionen

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2013:22

### Publiceringsdatum

2013-03-27

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/2a22745f0272454c9d60c55735289564/ekonomistyrningsverkets-arliga-rapport-2013-om-den-statliga-internrevisionen.pdf?v=8d24000056d0630)

Ekonomistyrningsverket ska på regeringens uppdrag utveckla, förvalta och samordna den statliga internrevisionen samt lämna en årlig redovisning till regeringen. I rapporten görs en redovisning av internrevisionsmyndigheternas regelefterlevnad och internrevisionens resurser. Därutöver lämnas en redovisning om den externa kvalitetssäkringen och internrevisionsmyndigheternas årsrapporter. Rapporten innehåller även en översiktlig redogörelse för åtgärder och aktiviteter som internrevisionsfunktionen vid ESV har genomfört 2012 och som planeras för 2013.

Senast uppdaterad: 2013-03-26
# Översyn av avgiftsrapport och avgiftssamråd

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2014:58

### Publiceringsdatum

2014-12-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/830cbcebfaab45dbb44434a91b6d30ab/2014-58-oversyn-av-avgiftsrapport-och-avgiftssamrad.pdf?v=8d240004a0f8510)

ESV har på uppdrag av regeringen gjort en översyn av avgiftsrapport och avgiftssamråd. Syftet med uppdraget var att utreda om avgiftssamråden kan förenklas och att göra avgiftsrapporten mera användbar i Regeringskansliets arbete. I utredningen har handläggare på myndigheter och myndighetshandläggare på departementen intervjuats om sin syn på samråd och rapport. Vidare har ESV gjort en genomgång av arbetet med avgiftssamråd och en punktvis jämförelse för att visa kopplingarna mellan samråd och rapport. ESV lämnar bland annat förslag om en förenkling av avgiftssamråden genom att ESV beviljar fler myndigheter undantag från den årliga samrådsskyldigheten. ESV föreslår också bland annat att inrapporteringen till avgiftsrapporten ändras så att den innehåller samma indelning och struktur som finns i avgiftsbudgeten i regleringsbrevet.

Senast uppdaterad: 2014-12-15
# Comparison with international accounting standards etc.

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2013:21

### Publiceringsdatum

2013-02-28

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/74a482d0bc9d4dbca799da395a8597bb/esv-2013-21-report-comparison-with-international-accounting-standards-etc.pdf?v=8d23ffffe1c2910)

In this report the Swedish Management Authority (ESV) gives an account of the result of the work on comparing the accounting rules and regulations applied in the Swedish Central Government Annual Report and Consolidated Financial Statement to the ones of the International Accounting Standards (IPSAS and IFRS). Also, the report contains a comparison with other countries, and also a consideration of adjustment of measurement and recognition of assets in the Central Government Annual Report to the priciples of accounting applied in the National Accounts.

Senast uppdaterad: 2013-02-28
# Den kommunala utjämningen sedan mitten av 1990-talet – utveckling, funktionssätt och problemområden

## Utredning

### Rapportnummer

2013:19

### Publiceringsdatum

2013-11-14

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201319.pdf?v=8da05a41fa48e80)

Statskontoret har enligt sin instruktion i uppdrag att följa upp systemet för kommunalekonomisk utjämning. Inom ramen för detta uppdrag har Statskontoret utarbetat denna rapport som bland annat innehåller statistik över utvecklingen sedan mitten av 1990-talet inom det kommunalekonomiska utjämningssystemet, med fokus på utfallet inom inkomst- och kostnadsutjämningen. I rapporten redovisas även ett flertal analyser som visar hur olika mekanismer i utjämningssystemet påverkat utfallet av bidrag och avgifter över tid. I rapporten ingår en forskningsöversikt. Avslutningsvis görs i rapporten en bedömning av vilka insatser som bör prioriteras i den framtida uppföljningen.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Automatisk diskretionär finanspolitik – ADF

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2013:58

### Publiceringsdatum

2013-12-09

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/9ddb493c0c1e4d268754b8308e417f79/automatisk-diskretionar-finanspolitik-2013-58.pdf?v=8d2400019e8dc10)

Analysen visar att de offentliga finanserna stärks automatiskt över tid utan att några särskilda beslut behöver fattas. Den årliga förstärkningen beror framför allt på reglerna för uppräkningen av de statliga anslagen. Effekten uppgår till 0,5 procent av BNP årligen, vilket motsvarar närmare 20 miljarder kronor.

För att effekten skall realiseras krävs emellertid att den uppskattade trendmässiga BNP-tillväxten nås. Om BNP växer långsammare blir effekten mindre eller uteblir. Försiktighetsskäl talar således för att man inte ska ”räkna hem” ADF-effekten som ett årligt tillkommande budgetutrymme. Den beräknade ADF-effekten skall i stället ses som en förklaring till de prognostiserade överskotten längre bort i prognoshorisonten, inget annat.

I jämförelse med den beräkning som ESV redovisade 2011 är uppskattningen nu något högre.

Senast uppdaterad: 2013-12-09
# Bistånd genom svenska organisationer En översyn av ramavtalssystemet

## Utredning

### Rapportnummer

2013:2

### Publiceringsdatum

2013-03-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/201302.pdf?v=8da05a4406ce400)

Statskontoret har på uppdrag av regeringen gjort en översyn av ramavtalssystemet för stöd genom svenska organisationer i det civila samhället. Systemet omfattar idag 15 ramorganisationer som Rädda Barnen, Diakonia och Forum Syd. Organisationerna sluter avtal med Sida och stödet syftar till att utveckla det civila samhället i utvecklingsländerna. För detta avsätter regeringen årligen 1,5 miljarder kronor.

Enligt Statskontoret är ramavtalssystemet ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt att kanalisera stöd till det civila samhället i utvecklingsländerna. De problem som Statskontoret funnit handlar i hög grad om hur styrningen tillämpas inom ramavtalssystemet.

Korta avtalsperioder och ett stort antal styrinstrument har gjort att styrningen och uppföljningen har blivit mycket resurskrävande. Styrningen är också alltför inriktad på detaljer och formella processer. Enligt Statskontoret behöver styrningen förenklas och bli mer strategisk. Statskontoret föreslår också att avtalsperioderna förlängs och att en ny kanal för stöd till innovativa ansatser och aktörer skapas.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Attraktiv och föredömlig En studie om staten som arbetsgivare

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 19

### Publiceringsdatum

2013-08-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2013/om-offentlig-sektor_19_staten-arbetsgivare.pdf?v=8da05a41e736180)

Medarbetarna är en av myndigheternas främsta tillgångar och har stor betydelse för möjligheterna att utveckla och bedriva en god verksamhet.

I denna skrift presenterar Statskontoret en fördjupad bild av hur myndigheter arbetar för att bidra till att staten är en attraktiv och föredömlig arbetsgivare. Studien baseras på en omfattande enkätundersökning och ett antal fokusgrupper.

Undersökningen visar att staten i många avseenden är en attraktiv och föredömlig arbetsgivare. Hur myndigheterna arbetar med frågan varierar, vad gäller såväl aktiviteter som omfattning och systematik. I rapporten identifierar Statskontoret fem huvudområden, inom vilka myndigheterna bedriver insatser som bidrar till att öka myndigheternas attraktivitet. Dessa områden är strategiska arbetssätt, insatser för att skapa ett "vi", insatser för karriärutveckling, insatser för ökad flexibilitet och insatser för ökad synlighet.

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# Bemyndigandesystemet under anslaget – regionala tillväxtåtgärder

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2013:18

### Publiceringsdatum

2013-02-22

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/7e974633dd9944679737fa7b477d9298/rapport-regeringsuppdrag-2013-02-19.pdf?v=8d24000f2527890)

ESV har på uppdrag av regeringen gjort en uppföljning av systemet för bemyndiganden under anslaget Regionala tillväxtåtgärder. I rapporten har ESV tagit fram ett antal förslag på hur systemet kan förbättras så att det blir väl anpassat till anslagna medel, de olika stödens utformning samt till det stora antalet beslutsfattare.

## Kontakt

![Curt Johansson](/contentassets/8f7d6960ccea416fbb620561352338fc/curt.jpg?v=8d52a9cfe19ed50)

* Expert redovisning och finansiering
* Curt Johansson
* [curt.johansson@statskontoret.se](mailto:curt.johansson@statskontoret.se)
* [08-690 43 74](tel:+4686904374)

Senast uppdaterad: 2013-02-22
# Avgifter 2012

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2013:42

### Publiceringsdatum

2013-06-14

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/89c98557e8ba4fd08b3656ed795d6d5e/2013-42-rapport-avgifter-2012.pdf?v=8d240000cd20790)

### Kompletterande filer

* [Avgiftsbelagd verksamhet](/contentassets/89c98557e8ba4fd08b3656ed795d6d5e/avgiftsbelagd-verksamhet.xlsx?v=8d240000ce9fc60)

Rapporten Avgifter 2012 – om avgiftsbelagd verksamhet i staten, beskriver ekonomiska förhållanden för statlig verksamhet som helt eller delvis finansieras med avgifter.

Senast uppdaterad: 2013-06-12
# Utfallet för statens budget – del av ESV:s underlag för årsredovisning för staten 2013

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2014:25

### Publiceringsdatum

2014-03-17

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/53224d22e77f4f43befbfa185bcd0b8d/utfallet-for-statens-budget-140407.pdf?v=8d240002c590370)

Ekonomistyrningsverket överlämnar årligen underlag till årsredovisning för staten till regeringen, i enlighet med 27 § förordningen (2010:1764) med instruktion för ESV. Enligt 3 § förordningen (2011:231) om underlag för årsredovisning för staten ska underlaget avse sex olika delar, där denna rapport innehåller tre:

* En uppföljning av utgiftstaket.
* Utfallet på budgetens inkomsttitlar och anslag
* Statens lånebehov och redovisning av bemyndiganden.

Utfallet redovisas per utgiftsområde, anslag, inkomsttyp och inkomsttitel. Analysen jämför utfallet dels med statens budget, dels med föregående år.

## Kontakt

![Eva Engberg](/contentassets/d2976ed59b684b8f9b751da6fc8ee7a4/eva-e.jpg?v=8d52aab7d9a4670)

* Expert statsredovisning
* Eva Engberg
* [eva.engberg@statskontoret.se](mailto:eva.engberg@statskontoret.se)
* [08-690 44 66](tel:+4686904466)

Senast uppdaterad: 2014-04-14
# Utvärdering på olika områden En analys av sektorsspecifika utvärderingsmyndigheter

## Utredning

### Rapportnummer

2014:7

### Publiceringsdatum

2014-03-14

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201407.pdf?v=8da05a432b75e80)

Statskontoret har på uppdrag av regeringen analyserat fristående sektorsspecifika utvärderingsmyndigheter. Den centrala frågan i analysen är under vilka förutsättningar sektorsspecifika utvärderingsmyndigheter utgör en ändamålsenlig organisering av de statliga utvärderingsresurserna.

De nio utvärderingsmyndigheter som ligger till grund för Statskontorets analys är Brottsförebyggande rådet, Finanspolitiska rådet, Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering, Inspektionen för socialförsäkringen, Myndigheten för kulturanalys, Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Myndigheten för vårdanalys, Statens beredning för medicinsk utvärdering samt Trafikanalys.

Det finns flera likheter men även betydande skillnader mellan de sektorsspecifika utvärderingsmyndigheterna. Statskontorets analys är därför främst inriktad på det som är gemensamt för utvärderingsmyndigheterna.

Enligt Statskontoret bör sektorsspecifika utvärderingsmyndigheter inrättas med utgångspunkt i vilket mervärde de skapar i förhållande till andra statliga utvärderingsalternativ. Mervärdet består främst av att regeringen får tillgång till en fristående och permanent sak- och metodkompetens som fortlöpande tar fram analyser och utvärderingar inom ett område. Det möjliggör en långsiktig kunskapsutveckling om effekter av politiska åtgärder och offentlig verksamhet. Statskontoret redovisar även generella för- och nackdelar med att använda olika statliga utvärderingsalternativ samt faktorer som är av betydelse för ändamålsenligheten i utvärderingsmyndigheternas verksamheter och prestationer. Regeringen kan påverka och bör ta hänsyn till flera av dessa faktorer i styrningen och uppföljningen av sektorspecifika utvärderingsmyndigheter.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Årsredovisning 2013

## Årsredovisning

### Rapportnummer

ESV 2014:10

### Publiceringsdatum

2014-02-24

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/78d25405605c4c5186d4cc22c51e2a57/esv-arsredovisning-2013.pdf?v=8d24000273bcf30)

Senast uppdaterad: 2014-02-24
# Vägledning till en bättre tillsyn En utvärdering av tillsynsvägledningen på miljöområdet

## Utredning

### Rapportnummer

2014:17

### Publiceringsdatum

2014-06-26

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201417.pdf?v=8da05a3fe43a280)

Statskontoret har på regeringens uppdrag utvärderat tillsynsvägledningen på miljöområdet. Länsstyrelserna och 14 centrala myndigheter har i uppgift att ge tillsynsvägledning till de myndigheter som har operativt ansvar för tillsynen på miljöområdet, främst kommuner och länsstyrelser. Statskontorets utvärdering visar att kvaliteten på vägledningen varierar mellan de tillsynsvägledande myndigheterna och mellan olika tillsynsområden inom miljöbalken. Detta kan enligt Statskontorets bedömning leda till brister i tillsynens effektivitet, rättssäkerhet och enhetlighet.

I syfte att förbättra tillsynsvägledningen föreslår Statskontoret att samverkan mellan de myndigheter som har tillsynsansvar stärks genom att utveckla det samarbete som idag bedrivs inom länsstyrelsernas samverkansorgan Miljösamverkan Sverige. Som en konsekvens av detta förslag föreslås att Tillsyns- och föreskriftsrådet avvecklas. Statskontoret föreslår också att länsstyrelsernas vägledningsuppdrag begränsas samt att Naturvårdsverket får ett utökat ansvar att följa upp och rapportera om tillsynens resultat.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2009–2013

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2014:15

### Publiceringsdatum

2014-02-27

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/7a3e33b9a15143928880fa414397ec8a/esv-2014-15-utvardering-av-statens-upplaning-och-skuldforvaltning-2009-2013.pdf?v=8d240002b08b5b0)

ESV har i regleringsbrevet fått i uppdrag att granska statsskuldspolitiken. Uppdraget har varit att granska såväl regeringens riktlinjer som Riksgäldens utförande.

Riktlinjerna för år 2012–13 förändrades i syfte att minska refinansieringsrisken. ESV konstaterar att regeringen satt ett högt värde på att reducera refinansieringsrisken. ESV samlade bedömning är att riktlinjerna för riktigt långa obligationer medför betydande merkostnader för statsskuldsförvaltningen vilket ska vägas mot en mycket begränsad reduktion av refinansieringsrisken.

Riksgälden har förestagit att riktlinjen för valutaandelen, som idag utgörs av ett riktvärde på 15 procent, framöver skulle ersättas med ett tak. Transparens, förutsägbarhet och risk för sammanblandning med penningpolitiken talar emellertid mot att andelen valutalån ska variera. Mot den bakgrunden avstyrker ESV att riktlinjerna för valutaandelen sätts som ett tak.

Senast uppdaterad: 2014-02-27
# Utvärdering av samordningen av arbetet mot prostitution och människohandel vid Länsstyrelsen i Stockholms län

## Utredning

### Rapportnummer

2014:14

### Publiceringsdatum

2014-04-11

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201414.pdf?v=8da05a430550480)

Länsstyrelsen i Stockholms län har sedan 2008 haft i uppdrag att utveckla samordning och samverkan i arbetet mot prostitution och människohandel på nationell nivå. Uppdraget pågår till och med 2014 och Statskontoret har utvärderat Länsstyrelsens arbete.

Länsstyrelsen har prioriterat att utveckla samverkan mellan företrädare för statliga myndigheter och socialtjänst som hanterar konkreta fall av prostitution och människohandel. På detta sätt har många av de problem som uppstått i arbetet kunnat lösas. Samtidigt menar Statskontoret att samverkan bör kompletteras med ett forum på hög chefs- och ledningsnivå i de samverkande organisationerna. Detta kan förbättra förankringen av nya metoder och öka engagemanget i organisationerna samt göra samverkan mer långsiktig. Statskontoret menar också att vissa aktörer, framför allt Sveriges Kommuner och Landsting och frivilligorganisationerna, i högre grad bör involveras i samverkan.

Länsstyrelsen har också haft två uppdrag om utveckling av stöd för personer utsatta för människohandel och prostitution. Enligt Statskontoret har Länsstyrelsen lyckats med uppdraget att utveckla stöd för utsatta utländska personer som återvänder till sina hemländer. När det gäller uppdraget att utveckla stödprogram för utsatta personer i Sverige bedömer dock Statskontoret att möjligheterna att nå målen är begränsade.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Utvärdering av samordningssekretariatet för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande (Digisam)

## Utredning

### Rapportnummer

2014:16

### Publiceringsdatum

2014-06-16

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201416.pdf?v=8da05a433e88b80)

På uppdrag av regeringen har Statskontoret genomfört en utvärdering av verksamheten vid samordningssekretariatet för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande (Digisam) vid Riksarkivet. Vår bild är att Digisam lyckas väl med att skapa nya kontaktytor mellan de 24 institutioner som berörs av dess verksamhet, vilket bidrar till kompetensuppbyggnad och ökad samsyn vad gäller digitaliseringsfrågor. Institutionernas dagliga digitaliseringsarbete är dock fortfarande relativt opåverkat av Digisams verksamhet. Detta beror till stor del på att institutionerna inväntar resultat från samverkansarbetet inom ramen för Digisam.

Statskontoret bedömer sammantaget att inrättandet av Digisam har medfört ett effektivare utnyttjande av statens resurser. Den fulla vidden av effektiviteten i resursutnyttjandet kan dock endast stå klart först efter att Digisam har fullföljt sitt uppdrag. I detta uppdrag ingår att föreslå en framtida infrastruktur för digitalisering av kulturarvet. Statskontoret föreslår att regeringen förlänger Digisams mandat under den tid regeringen tar ställning till Digisams förslag.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Utvärdering av projektet Offentligt etos

## Utredning

### Rapportnummer

2014:22

### Publiceringsdatum

2014-09-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201422.pdf?v=8da05a42df2aa80)

Statskontoret har utvärderat projektet Offentligt etos som Kompetensrådet för utveckling i staten (Krus) genomförde 2010–2012. Krus skulle verka för att statsanställdas kunskaper och förståelse om den statliga värdegrunden stärktes.

Statskontorets enkätundersökning visar att hälften av myndigheterna deltog i projektet Offentligt etos aktiviteter. Projektet inspirerade var femte myndighet. Nyttan av Krus projekt var större för myndigheter vars ledning deltog i utbildningar och seminarier. Länsstyrelser och kulturmyndigheter tillhör de myndigheter som har haft störst nytta av projektet Offentligt etos.

De flesta myndigheter arbetar i dag för att stärka de anställdas kunskap och förståelse för den gemensamma värdegrunden för statsanställda. Vanligast är att myndigheterna har tagit fram egna värdeord och att de har en introduktionsutbildning om den gemensamma värdegrunden eller rollen som statstjänsteman

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Uppföljning av landstingens ekonomiska redovisning av folktandvården

## Uppföljning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2014-12-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/2014106.pdf?v=8da05a427fcc980)

Statskontoret har följt upp landstingens tillämpning av den nya gemensamma redovisningsmodell för folktandvården som huvudmännen kommit överens om att använda från och med 2012. Statskontorets samlade bedömning är att landstingens ekonomiska redovisning av folktandvården generellt sett har förbättrats betydligt sedan Statskontorets förra uppföljning för budgetåren 2008-2010. Redovisningen behöver dock utvecklas för att den i sin helhet ska kunna bedömas som tillfredsställande. Statskontoret lämnar förslag på hur redovisningen kan förbättras.

Senast uppdaterad: 2022-03-14