Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Tillsyn och klagomålshantering inom migrationsområdet

## Utredning

### Rapportnummer

2014:32

### Publiceringsdatum

2014-12-17

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201432.pdf?v=8da05a4013e9300)

Statskontoret har utrett om det finns behov av att förändra tillsynen inom migrationsområdet. Statskontorets slutsats är att det inte finns behov av att förändra tillsynen över Migrationsverkets ärendehandläggning. Skyddet för den enskildes rättssäkerhet är förhållandevis omfattande. Statskontoret föreslår dock att Migrationsverket årligen ska redovisa till regeringen vilka insatser som genomförs för att säkerställa den rättsliga kvaliteten.

Migrationsverkets förvar är en verksamhet som är särskilt ingripande för den enskilde. För att ytterligare stärka de förvarstagnas rättssäkerhet föreslår Statskontoret att en fristående myndighet ska ges i uppdrag att utöva tillsyn över förvaren.

I rapporten lämnar Statskontoret även förslag till hur Migrationsverket kan organisera sin ordinarie klagomålshantering.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Uppföljning av ekonomiska nyttor från e-förvaltningsprojekt

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2014:2

### Publiceringsdatum

2014-01-14

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/3464d458d16d48a485faf0a2b8d30542/2014-2-uppfoljning-av-ekonomiska-nyttor-fran-e-forvaltningsprojekt.pdf?v=8d240001e520290)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har tagit fram en modell för att följa upp ekonomiska nyttor från e-förvaltningsprojekt. Modellen kan regeringen och myndigheter använda för att löpande följa upp både ekonomiska och kvalitativa nyttor av e-förvaltningsprojekt.

Modellen har vi tagit fram som en del i ett regeringsuppdrag. En annan del av uppdraget har varit att följa upp fyra befintliga e-förvaltningsprojekt för att se de ekonomiska nyttorna av dem. Det har dock inte varit möjligt, av flera olika skäl. Ett av skälen är att tre av projekten inte är avslutade ännu.

Senast uppdaterad: 2014-01-14
# Tydligare roller och ökad transparens En uppföljning av Försvarsexportmyndigheten

## Uppföljning

### Rapportnummer

2014:30

### Publiceringsdatum

2014-12-18

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201430.pdf?v=8da05a3fdab0c00)

Statskontoret har analyserat och följt upp Försvarsexportmyndighetens (FXM) verksamhet. FXM ska främja svensk försvarsexport och samordna försvarsmyndigheternas exportstöd. Myndigheten företräder också svenska staten vid försäljning av Försvarsmaktens övertaliga materiel.

FXM bildades för att undvika de intressemotsättningar och målkonflikter som kan uppstå när en myndighet både köper materiel av och ger exportstöd till samma företag. Genom att en separat myndighet fick ansvaret för främjande och försäljning blev rollfördelningen inom den svenska försvarsmaterielexporten tydligare. Transparensen i exportstödet har också ökat.

Statskontoret bedömer att de syften regeringen angav i samband med att FXM bildades – statlig helhetssyn, transparent process, bättre prioriteringar och en effektivare verksamhet – till stor del är uppfyllda. Myndigheten behöver dock förbättra redovisningen av verksamhetens resultat och effekter.

Statskontoret föreslår att regeringen förtydligar målen för verksamheten och skärper kraven på FXM att följa upp och redovisa resultaten av myndighetens verksamhet.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Tidsserier, statens budget m.m. 2013

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2014:41

### Publiceringsdatum

2014-06-13

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/d593d659b98e424799dfa7acba50e70c/2014-41-tidsserier-statens-budget-m-m-2013.pdf?v=8d2400031e8a890)

### Kompletterande filer

* [Tabeller till Tidsserier, statens budget m.m. 2013](/contentassets/d593d659b98e424799dfa7acba50e70c/tabell-statens-budget-2013.xlsx?v=8d2400031f74e90)

Tidsserier, statens budget m.m. 2013 ingår i Sveriges officiella statistik. Statistiken beskriver det slutliga utfallet för statens budget inkomster, utgifter och saldo samt viss annan central information som rör statens finanser i form av statistiska tabeller.

Tabellerna omfattar som regel utfall för år 1995–2013. Statistiken avser löpande priser. Alla rubriker på statistiska tabeller är på svenska och engelska. Statistiken för statens budget avser svenska kronor och omfattar statliga budgetenheter.

ESV sammanställer den officiella statistiken inom detta område.

Senast uppdaterad: 2014-06-13
# Säkerställd intern styrning och kontroll 2014

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2014:36

### Publiceringsdatum

2014-04-09

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/209f5bdee7e4418794c53238432722a0/2014-36-sakerstalld-intern-styrning-och-kontroll-2014.pdf?v=8d240002f0d26f0)

I rapporten redovisas resultatet av ESV:s uppföljning av myndigheternas bedömning av sin interna styrning och kontroll i årsredovisningarna för åren 2009–2013.

Slutsatserna i rapporten visar på ett behov av vägledning när det gäller tillämpningen av bestämmelserna för den sammanfattande redovisningen av de omständigheter som har legat till grund för bedömningen av den interna styrningen och kontrollen samt skillnaden mellan redovisning av brister och risker. ESV kommer att se över detta inom arbetet med att meddela föreskrifter och ge stöd till myndigheter.

## Kontakt

![Patrick Freedman](/contentassets/b0adb63093b849ca88c4c6fd5134ed1b/patrick.jpg?v=8db449e7d412500)

* Utredare
* Patrick Freedman
* [patrick.freedman@statskontoret.se](mailto:patrick.freedman@statskontoret.se)
* [08-690 44 29](tel:+4686904429)

Senast uppdaterad: 2014-04-09
# Svensk förvaltning i ett internationellt perspektiv Offentliga sektorns utveckling internationellt

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2014-04-09

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/offentliga-sektorns-uteckling-internationellt_2014.pdf?v=8da05a40ac7fb00)

Denna rapport riktar sig till de förvaltningspolitiskt intresserade i allmänhet men i synnerhet till dem som arbetar med frågor som rör den offentliga sektorn utveckling, exempelvis förtroendevalda och tjänstemän i riksdagen, tjänstemän i Regeringskansliet och på andra myndigheter. Rapporten är en del i Statskontorets uppgift att löpande följa den offentliga sektorns utveckling.

En utgångspunkt är OECD:s positiva bild av svensk förvaltning. En annan är den att offentliga sektorn i Sverige, liksom andra OECD-länder, står inför utmaningar som följd av förändringar i befolkningsstrukturen och allmänhetens förväntningar på välfärden. I rapporten berörs därför bland annat frågor om offentliga finanser, sysselsättning, öppenhet och allmänhetens uppfattningar om service i offentlig sektor. Dessutom diskuteras frågor om hur offentlig verksamhet följs upp och allmänhetens förtroende för offentlig verksamhet.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Systemrelaterade effektiviseringspotentialer i statlig kärnverksamhet Delrapport

## Utredning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2014-04-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/2014102.pdf?v=8da05a426cb9c80)

Statskontoret redovisar den första delen i uppdrag att identifiera effektiviseringspotentialer i statlig kärnverksamhet. Arbetet har till stora delar handlat om att utarbeta en metodik för att identifiera systemrelaterade effektiviseringsmöjligheter och att beskriva möjliga tillvägagångssätt. Det här underlaget kommer att användas som grund för det fortsatta arbetet.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Styrningen och arbetet inom miljömålssystemet – slutrapport

## Utredning

### Rapportnummer

2014:10

### Publiceringsdatum

2014-03-14

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201410.pdf?v=8da05a444990180)

Statskontoret har på regeringens uppdrag utvärderat det arbete som utförs av de 25 myndigheter som har fått ansvar inom miljömålssystemet. Syftet med uppdraget är att få till stånd ett samhällsekonomiskt effektivt miljömålssystem där alla aktörer kan arbeta för att tillsammans nå högsta möjliga måluppfyllnad på mest kostnadseffektiva sätt.

I juni 2013 redovisade Statskontoret delrapporten Myndigheternas arbete inom miljömålssystemet – delrapport (2013:12).  Delrapporten innehåller en kartläggning av hur myndigheterna med ansvar i miljömålssystemet arbetar för att bidra till att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen.

I denna slutrapport framgår att styrningen av miljömålssystemet bör bli mer verksamhetsanpassad för att kunna ge ett tillfredsställande stöd för politikens genomförande. Uppdraget till myndigheterna att bedriva miljöarbete behöver preciseras. Regeringen bör också i högre grad efterfråga redovisningar från myndigheterna för att kontinuerligt kunna ompröva politikens inriktning och innehåll. Statskontoret pekar även på att huvuddelen av myndigheterna i miljömålssystemet hittills inte har analyserat vad deras respektive ansvar innebär. Med utgångspunkt i de iakttagelser och bedömningar som redovisas i rapporten, lämnar Statskontoret ett förslag på en modell för att styra miljömålsarbetet.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Nationella samordnare Statlig styrning i otraditionella former?

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 20

### Publiceringsdatum

2014-01-23

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/om-offentlig-sektor_20_nationella-samordnare.pdf?v=8da05a407347400)

Nationella samordnare är exempel på otraditionell horisontell styrning som blir allt vanligare. Styrformen används av regeringen för att driva på utvecklingen inom ett område, förhandla fram lösningar mellan olika aktörer och för att utreda och förankra lösningar på problem.

Denna studie är avsedd som underlag för fördjupad reflektion om nationella samordnare. Med utgångspunkt i forskningsdiskussionen om horisontell styrning behandlas motiven för att tillsätta nationella samordnare, hur samordnarfunktionen utformas samt vilka utmaningar och möjligheter som styrformen innebär. I studien lyfts också ett antal intressanta frågor som är värda att belysa vidare.

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# Principer för redovisning av statens tjänstepensionsskuld

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2014:56

### Publiceringsdatum

2014-11-03

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/d3659be52c65486bb29eecf1b82afb51/2014-56-principer-for-redovisning-av-statens-tjanstepensionsskuld.pdf?v=8d2400046006570)

ESV tar i denna rapport ställning till att tjänstepensionsskulden ska redovisas enligt en trögrörlighetsprincip i årsredovisningen för staten. Det innebär i allt väsentligt att samma redovisningsprinciper som gällde i årsredovisningen 2013 ska tillämpas under de närmaste åren. Detta i avvaktan på att principer i denna redovisningsfråga läggs fast av de internationella redovisningsramverken för den offentliga sektorn.

Senast uppdaterad: 2014-11-03
# Redovisning av den statliga internrevisionen 2014

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2014:28

### Publiceringsdatum

2014-03-25

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/7dce5c7b5e914c49a742be5fa4ba3ef5/2014-28-redovisning-av-den-statliga-internrevisionen-2014.pdf?v=8d240002d05e540)

Ekonomistyrningsverket ska lämna en redovisning av den statliga internrevisionen till regeringen senast den 31 mars. I rapporten redovisar ESV i vilken utsträckning internrevisionsmyndigheterna följer de regelverk som styr internrevisionen och vilken inriktning internrevisionens granskningar har haft.

Även resultatet av internrevisionens rapportering och den nytta uppdragsgivarna bedömer sig ha av internrevision tas upp i rapporten. Dessutom redovisas diverse statistik som berör dimensionering, bemanning, certifieringar med mera.

## Kontakt

![Patrick Freedman](/contentassets/b0adb63093b849ca88c4c6fd5134ed1b/patrick.jpg?v=8db449e7d412500)

* Utredare
* Patrick Freedman
* [patrick.freedman@statskontoret.se](mailto:patrick.freedman@statskontoret.se)
* [08-690 44 29](tel:+4686904429)

Senast uppdaterad: 2014-03-25
# Reformeringen av försvarslogistiken Delrapport 2

## Utredning

### Rapportnummer

2014:15

### Publiceringsdatum

2014-04-15

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201415.pdf?v=8da05a42b905080)

Statskontoret har regeringens uppdrag att under drygt två år följa och utvärdera Försvarsmaktens och Försvarets materielverks (FMV) gemensamma arbete med att effektivisera försvarslogistiken. Denna rapport utgör den andra delrapporteringen av uppdraget.

Statskontoret konstaterar att det överförts verksamhet från Försvarsmakten till FMV i flera steg och att myndigheterna har tagit fram en ny modell för beställning av försvarslogistik. Enligt Statskontorets bedömning är den nya modellen dock inte tillräckligt preciserad och det saknas tydliga mål och nyckeltal för verksamheten. Implementeringen av modellen försvåras även av att systemstödet inte är anpassat till det nya arbetssättet.

Omställningsarbetet ska leda till att kostnaderna för försvarslogistiken sänks med 760 miljoner kronor. Statskontorets analys visar dock att myndigheterna inte har haft detta som en utgångspunkt i arbetet, vilket bidrar till att kravet på sänkta kostnader inte kommer att nås. I rapporten framkommer också att de ekonomiska konsekvenserna av verksamhetsförändringarna ännu inte har klarats ut samt att det är oklart hur genomförda besparingar ska komma förbandsverksamheten till del.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Politik för global utveckling Regeringens gemensamma ansvar?

## Utredning

### Rapportnummer

2014:1

### Publiceringsdatum

2014-01-24

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201401.pdf?v=8da05a44236a780)

Statskontoret har på uppdrag av regeringen utvärderat arbetsformer och styrning av politiken för global utveckling (PGU) inom Regeringskansliet. PGU förväntas lägga grunden till en sammanhållen och samstämmig politik för att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling.

Statskontorets utvärdering visar att det finns ett behov av att klargöra politikens innebörd samt vad som förväntas av berörda aktörer. För att politiken ska få genomslag i regeringens beslutsfattande krävs också att alla departement känner ett ägarskap för frågorna och att kopplingen mellan övergripande mål och den faktiska verksamheten blir tydligare.

Regeringen har i sina skrivelser till riksdagen gett uttryck för höga ambitioner med PGU. Statskontoret anser dock att regeringen kan göra mer för att synliggöra politiken. Om regeringens ambitioner med PGU fortsatt ska gälla, kan det också ifrågasättas om de resurser som avsatts för att samordna och driva på frågorna är tillräckliga.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Nordiska museet – ett centralmuseum i stiftelseform En analys enligt myndighetsanalysmodellen

## Utredning

### Rapportnummer

2014:9

### Publiceringsdatum

2014-03-14

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201409.pdf?v=8da05a435b24f00)

På uppdrag av regeringen har Statskontoret analyserat Stiftelsen Nordiska museet enligt modellen för myndighetsanalyser. Vår bild är att museet i allt väsentligt uppfyller sitt uppdrag. Allmänt sett verkar Nordiska museet både ha god insikt om och under det senaste decenniet ha tagit tag i verksamhetens strategiskt viktiga frågor. Vi rekommenderar dock att Nordiska museet i olika avseenden utvecklar sin resultatredovisning.

Nordiska museets förutsättningar motsvarar till stora delar övriga centralmuseers. Uppdraget, de framtida utmaningarna och regeringens krav på museets resultatredovisning är i mycket desamma. Kraven på resultatredovisningen har sin grund i att staten till cirka 70 procent finansierar Nordiska museets verksamhet.

Till skillnad från flertalet andra centralmuseer är Nordiska museet inte en myndighet utan en stiftelse. Det medför vissa speciella förutsättningar. En stiftelse lyder inte under regeringen, som därför inte kan bestämma vad museet ska göra. En stiftelse har också större ekonomisk frihet än en myndighet. Till exempel äger Nordiska museet merparten av de fastigheter där verksamheten bedrivs.

Enligt Statskontoret utgör fastigheterna den största risken i Nordiska museets verksamhet, eftersom underhållet i vissa fall kan bli mycket kostsamt. Frågan om fastigheternas skötsel och underhåll förefaller i dag ha hög prioritet hos museets ledning. På längre sikt krävs sannolikt att museet för vissa av sina externa kulturmiljöer lyckas hitta en bättre balans mellan intäkter och underhållsbehov.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Patientklagomål och patientsäkerhet Utvärdering av hanteringen av enskildas klagomål mot hälso- och sjukvården

## Utredning

### Rapportnummer

2014:23

### Publiceringsdatum

2014-10-13

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201423.pdf?v=8da05a403a0ed00)

Statskontoret har på regeringens uppdrag följt och utvärderat hanteringen av enskildas klagomål mot hälso- och sjukvården. Sedan den 1 juni 2013 har Inspektionen för vård och omsorg (IVO) ansvaret för att ta emot och utreda klagomål mot vården.

Statskontorets utredning visar att klagomålshanteringen bidrar till åtgärder för en högre patientsäkerhet. De klagomål som föranleder kritik från IVO mot en vårdgivare eller mot vårdpersonal leder i de allra flesta fall till att vården genomför åtgärder som kan bidra till att höja patientsäkerheten.

Statskontorets övergripande bedömning är dock att verksamhetens kostnader är högre än vad som är motiverat utifrån patientsäkerhetsnyttan och att klagomålshanteringen inte sker på ett effektivt sätt. En tydligare roll- och ansvarsfördelning mellan aktörerna inom klagomålssystemet skulle kunna bidra till att göra systemet mer effektivt.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Nya myndigheter på transportområdet Fördjupningsfrågor för uppföljning av Trafikverket och Transportstyrelsen

## Uppföljning

### Rapportnummer

2014:33

### Publiceringsdatum

2014-12-17

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201433.pdf?v=8da05a41a474400)

Statskontoret har i uppdrag att följa upp Trafikverkets och Transportstyrelsens verksamhet och resultat. Uppföljningen ska göras i ljuset av senare års organisatoriska förändringar på transportområdet. Denna rapport är en delredovisning av uppdraget och innehåller en kartläggning av myndigheternas verksamheter samt en beskrivning av de fördjupningsfrågor som Statskontoret kommer att analysera närmare i det fortsatta utredningsarbetet.

Fördjupningsfrågorna rör Transportstyrelsens uppgifter avseende regelgivning, tillståndsprövning, tillsyn och marknadsövervakning inom transportområdet samt Trafikverkets uppgifter att planera och beställa transportinfrastruktur. Statskontoret kommer även analysera roll- och ansvarsfördelningen för forskning, statistik och analysarbete på transportområdet.

Statskontoret kommer att lämna en slutrapport i juni 2015 där fördjupningsfrågorna analyseras och besvaras. I slutrapporten kan vi även komma att lämna förslag till åtgärder som förbättrar förutsättningarna för Trafikverket och Transportstyrelsen att utföra sina uppgifter.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndighetsanalys av Konjunkturinstitutet

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2014:31

### Publiceringsdatum

2014-12-19

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201431.pdf?v=8da05a3fab01b80)

Statskontoret har analyserat Konjunkturinstitutet enligt modellen för myndighetsanalyser. I uppdraget har en särskild utvärdering av myndighetens prognosverksamhet ingått, vilken har utförts av en extern expertgrupp. Expertgruppen svarar själv för sina bedömningar och rekommendationer.

Statskontorets bedömer att Konjunkturinstitutet fullgör sitt samlade uppdrag. Kvaliteten i analyserna från de tre verksamheterna; prognos, miljöekonomi och konjunkturbarometer är hög och rapporterna är relevanta som underlag för ekonomisk politik och miljöpolitik.

Statskontoret bedömer vidare att regeringen bör införa mål för den samlade verksamheten, tydliggöra Konjunkturinstitutets roll för analysuppgifter som inte tillhör huvuduppdraget samt ställa högre krav på myndighetens resultatredovisning. I rapporten lämnas också rekommendationer till hur Konjunkturinstitutet kan utveckla sin verksamhet genom att införa tidredovisning och en myndighetsövergripande process för kvalitetssäkring samt införa

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndighetsanalys av Arbetsmiljöverket

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2014:21

### Publiceringsdatum

2014-09-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201421.pdf?v=8da05a42fbc6e00)

Statskontoret har på regeringens uppdrag analyserat Arbetsmiljöverket enligt modellen för myndighetsanalyser. Arbetsmiljöverket ska genom regler, tillsyn och information verka för en god arbetsmiljö.

Statskontoret bedömer att Arbetsmiljöverket i stort fullgör sitt samlade uppdrag, men att det i olika avseenden kan utföras mer effektivt. Exempelvis motsvarar urvalet av arbetsplatser för inspektion inte regeringens och myndighetens egen ambition att prioritera dem som har störst risker för ohälsa och olycksfall. Först under det senaste året har Arbetsmiljöverket också tagit avgörande steg för att nå målet om en mer effektiv, flexibel och enhetlig tillsyn.

Arbetsmiljöverket har till följd av en allt mer övergripande styrning från regeringen fått stor frihet att bestämma verksamhetens inriktning och ambitionsnivå. Statskontoret bedömer att regeringen tydligare behöver ange sina förväntningar på resultat och vad Arbetsmiljöverket ska prioritera, samtidigt som Arbetsmiljöverket behöver utveckla sin resultatanalys.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndigheternas ledningsformer – en kartläggning och analys

## Utredning

### Rapportnummer

2014:4

### Publiceringsdatum

2014-02-28

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201404.pdf?v=8da05a424694280)

Statskontoret har på regeringens uppdrag kartlagt och analyserat myndigheternas ledningsformer och hur dessa påverkar och tillämpas i myndighetsstyrningen.

Kartläggningen visar att enrådighet med insynsråd är den vanligaste ledningsformen, medan det är mindre vanligt med styrelsemyndigheter. Analysen av ledningsformens betydelse för myndighetsstyrningen visar att regeringen i begränsad utsträckning använder ledningsformerna som ett strategiskt styrinstrument. Däremot har ledningsformen betydelse för myndighetens ledning.

När det gäller den fortsatta utvecklingen av ledningsformerna är Statskontorets övergripande bedömning att det varken finns behov av någon genomgripande förändring av dagens ledningsformer eller av mer styrande regler för hur ledningsformerna ska väljas och tillämpas i styrningen. I stället handlar utmaningen för regeringen och departementen om att i olika avseenden tydliggöra och kommunicera hur de ledningsformer som redan finns bör tillämpas i styrningen.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Myndigheters säljverksamhet – hur och varför?

## Utredning

### Rapportnummer

OOS 21

### Publiceringsdatum

2014-02-12

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/om-offentlig-sektor_21_myndigheters-saljverksamhet.pdf?v=8da05a43519b880)

Statliga myndigheter säljer varor och tjänster i konkurrens med privata aktörer i betydande omfattning. Regeringen har i 2010 års förvaltningspolitiska proposition bedömt att sådan så kallad säljverksamhet som regel inte bör ske och att omfattningen av detta bör minska.

I denna rapport diskuterar och analyserar Statskontoret motiven för och organiseringen av statliga myndigheters säljverksamhet. Målet med rapporten är att tillföra kunskap om varför statliga myndigheter bedriver säljverksamhet och på vilket sätt detta sker organisatoriskt. Syftet med rapporten är att främja en fortsatt diskussion om regeringens bedömningar i den förvaltningspolitiska propositionen.

Senast uppdaterad: 2022-03-15
# Mer krisberedskap för pengarna? MSB:s hantering av anslag 2:4

## Utredning

### Rapportnummer

2014:6

### Publiceringsdatum

2014-02-28

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201406.pdf?v=8da05a4364ae580)

Statskontoret har på regeringens uppdrag utrett Myndigheten för samhällskydd och beredskaps (MSB) arbete med att fördela och följa upp medel ur anslag 2:4 Krisberedskap. Uppdraget har omfattat den del av anslaget som MSB fördelar som bidrag till centrala myndigheter och länsstyrelser för olika utvecklingsprojekt.

Statskontoret bedömer att MSB vid fördelningen i huvudsak följer de principer och den inriktning för anslagets användande som riksdagen och regeringen beslutat om. Analysen visar dock att det finns viktiga delar i processen som behöver utvecklas. Statskontoret bedömer också att det, utifrån MSB:s årliga uppföljning av genomförda åtgärder, inte går att uttala sig om projekten har fått avsedd och varaktig effekt.

Statskontoret anser att det är angeläget att MSB utvecklar sitt arbete när det gäller att motivera, dokumentera och kommunicera hur de bedömer ansökningar i förhållande till den s.k. ansvarsprincipen. I syfte att förbättra uppföljningsprocessen föreslår Statskontoret att MSB utvecklar sitt utvärderingsarbete, till exempel genom att samlat utvärdera utvecklingen inom vissa områden över tid.

I rapporten föreslår Statskontoret också att regeringen bör överväga längre tidsperioder för såväl anslagets inriktning som redovisningen av resultat och effekter.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Kostnadsunderlaget i kollektivtrafikmodellen – en översyn

## Utredning

### Rapportnummer

2014:11

### Publiceringsdatum

2014-03-28

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201411.pdf?v=8da05a4377c1280)

Statskontorets uppdrag har varit att göra en översyn av det kostnadsunderlag som ligger till grund för beräkningarna i delmodellen för kollektivtrafik, som ingår i kostnadsutjämningen i systemet för kommunalekonomisk utjämning.

I rapporten beskriver vi översiktligt regleringen, organiseringen och verksamheten inom kollektivtrafikområdet samt hur kollektivtrafikmodellen är konstruerad. Vi beskriver vidare hur kostnadsunderlaget påverkar utfallet av modellen, hur detta underlag togs fram av Utjämningskommittén.08 samt hur kommittén gjorde de efterföljande beräkningarna i modellen.

Statskontoret redovisar de felaktigheter som vi funnit i det nu använda kostnadsunderlaget samt vilka kostnadskonsekvenser dessa leder till för de enskilda landstingen och kommunerna. Kostnadskonsekvenserna gäller för utjämningsåret 2014, dvs. det första året som kommitténs förslag använts.

Avslutningsvis redovisas Statskontorets bedömningar och förslag.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Kriminalvårdens bidrag till ideella organisationer

## Utredning

### Rapportnummer

2014:24

### Publiceringsdatum

2014-10-30

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201424.pdf?v=8da05a4000d6600)

Statskontoret har på regeringens uppdrag utvärderat Kriminalvårdens stöd till ideella organisationer. Kriminalvården fördelar sedan 2003 statsbidrag genom förordningen (2002:954) om statsbidrag till vissa organisationer inom kriminalvårdens område. Statsbidraget ska gå till ideell verksamhet som är ägnad åt att främja dömdas återanpassning till samhället. Tio organisationer, däribland Riksförbundet frivilliga samhällsarbetare (RFS) och Kriminellas revansch i samhället (KRIS), får statsbidrag 2014. Statsbidraget går till stor del till besöksverksamhet på häkten och anstalter.

Statskontoret bedömer att de ideella organisationerna kompletterar Kriminalvårdens frigivningsförberedande insatser på ett värdefullt sätt. Statskontoret bedömer vidare att det är rimligt att höja statsbidraget från dagens 10 miljoner till 15 miljoner kronor per år.

Statskontoret lämnar ett antal förslag, bland annat att regeringen förtydligar förordningen och att Kriminalvården ser över och dokumenterar myndighetens utgångspunkter för bidragsgivningen.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Sorgen finns det inga ord för Om utredningar av vissa dödsfall

## Utredning

### Rapportnummer

2014:19

### Publiceringsdatum

2014-09-29

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201419.pdf?v=8da05a439de6c80)

Socialstyrelsen har ansvaret för att genomföra utredningar när ett brott har begåtts mot ett barn och barnet har avlidit med anledning av brottet, eller när en kvinna eller man har avlidit med anledning av brott av en närstående eller tidigare närstående person. Syftet med utredningsverksamheten är att ge underlag för förslag till åtgärder som förebygger att barn far illa och att vuxna utsätts för våld eller andra övergrepp av närstående.

Statskontoret har följt upp och utvärderat utredningsverksamheten under perioden 2008–2014. I uppdraget ingår bland annat att utreda om syftet med dödsfallsutredningarna har uppnåtts.

Statskontoret konstaterar i denna slutrapport att syftet med utredningsverksamheten inte har uppnåtts. Verksamheten har utvecklats men flera grundläggande problem återstår. För regeringen, myndigheterna och kommunerna har utredningsverksamheten endast haft marginell betydelse. Efter att ha övervägt olika sätt att förbättra verksamheten föreslår Statskontoret att det nuvarande systemet bör kompletteras med tillsyn i varje enskilt fall. Statskontoret lämnar även förslag på hur det nya systemet bör införas.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Intern styrning och kontroll på Statens energimyndighet

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2014:24

### Publiceringsdatum

2014-03-06

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/257e9a591cb24aa5812700f33dd6d349/2014-24-intern-styrning-och-kontroll-pa-statens-energimyndighet.pdf?v=8d240002bdc5960)

Energimyndigheten kontaktade ESV i december 2013 med en begäran om att ESV skulle ge myndigheten stöd genom att utföra en genomlysning av Energimyndighetens arbete med intern styrning och kontroll.

ESV bedömer att myndigheten har valt en ambitiös ansats och har ansträngt sig för att leva upp till Förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll. Den modell som Energimyndigheten har valt för att värdera risker ligger i linje med hur riskvärderingen görs på många myndigheter idag och följer de krav som regelverken ställer. ESV kan konstatera att Energimyndighetens ambitionsnivå för det interna styr- och kontrollarbetet ligger över den miniminivå som förordningarna stipulerar.

## Kontakt

![Patrick Freedman](/contentassets/b0adb63093b849ca88c4c6fd5134ed1b/patrick.jpg?v=8db449e7d412500)

* Utredare
* Patrick Freedman
* [patrick.freedman@statskontoret.se](mailto:patrick.freedman@statskontoret.se)
* [08-690 44 29](tel:+4686904429)

Senast uppdaterad: 2014-03-06
# Inrättandet av Inspektionen för vård och omsorg Delrapport

## Utredning

### Rapportnummer

2014:13

### Publiceringsdatum

2014-03-31

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201413.pdf?v=8da05a420d5bb80)

Den 1 juni 2013 inrättades Inspektionen för vård och omsorg (IVO) som då tog över tillsyn och viss tillståndsverksamhet från Socialstyrelsen. Statskontoret har i uppdrag att följa upp och utvärdera inrättandet av IVO. Denna rapport är en delrapport.

Statskontorets samlade bedömning av IVO:s inledande arbete är att myndigheten arbetar med de områden som pekas ut i den proposition som ligger till grund för inrättandet av myndigheten. För att IVO framöver ska kunna få till stånd en effektivare tillsyn krävs bland annat att myndigheten får kontroll över de ökande ärendebalanserna samt får till stånd ett fungerande IT-system för uppföljning av ärenden.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Kommunal medfinansiering av statlig infrastruktur och högskoleverksamhet

## Utredning

### Rapportnummer

2014:8

### Publiceringsdatum

2014-02-28

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201408.pdf?v=8da05a4229f7f00)

Statskontoret har på uppdrag av regeringen kartlagt omfattningen av den kommunala medfinansieringen av statlig infrastruktur och högskoleverksamhet. Kartläggningen omfattar också vissa av EU:s fonder och program och kultursamverkansmodellen. Statskontoret ska också föreslå hur staten fortsättningsvis kan följa utvecklingen inom dessa områden.

Regeringen ser behov av att följa vilka enskilda kommuner och landsting som har valt att medfinansiera, och i vilken omfattning och till vilka ändamål som detta sker. Statskontoret konstaterar att det för den regionala strukturfonden, gränsregionala samarbeten och Socialfonden redan i dag finns sådana data. Statskontoret konstaterar också att uppföljningen av medfinansieringen på infrastrukturområdet, högskoleområdet och kultursamverkansmodellen i dag inte fullt ut svarar mot regeringens behov.

Statskontoret bedömer att det är möjligt att följa medfinansieringen på infrastrukturområdet genom att utveckla Trafikverkets system, liksom genom att utveckla Räkenskapssammandragen. På högskoleområdet kan en utveckling av kommunernas och landstingens Räkenskapssammandrag göra det möjligt att följa medfinansieringen. I den mån regeringen vill ha mer detaljerad information kan specialundersökningar riktas till kommuner och landsting eller till lärosäten. Inom kultursamverkansmodellen bedömer Statskontoret att det kommer att vara möjligt att redovisa uppgifter för enskilda kommuner inom ramen för dagens uppföljningssystem.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Informationsförsörjning om kommuner

## Utredning

### Rapportnummer

2014:26

### Publiceringsdatum

2014-12-01

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201426.pdf?v=8da05a42af7ba00)

Statskontoret har kartlagt information om kommuner och deras verksamheter. I Statskontorets uppdrag har ingått att lägga särskilt vikt vid följande punkter: information som berör flera sektorer, information om den samlade statliga styrningen samt möjligheterna att säkerställa samlad information om ett antal sektorsövergripande förhållanden. I uppdraget har även ingått att identifiera eventuella väsentliga kunskapsluckor.

Utgångspunkten i uppdraget har varit statens behov av att samlat kunna följa utvecklingen när det gäller kommunernas förutsättningar att klara av sina uppgifter och framtida utmaningar.

Statskontoret har funnit att informationsmängden varierar mellan de kartlagda förhållandena och att det finns väsentliga kunskapsluckor på flera områden. Vidare finns vissa brister när det gäller informationens kvalitet och innehåll, t.ex. i fråga om aktualitet och tillgänglighet. Det görs även få uppföljningar av de kartlagda förhållandena med kvalitativa metoder i form av exempelvis utredningar och utvärderingar.

Statskontoret har i kartläggningen också identifierat vissa generella frågor och faktorer som bör beaktas i det fortsatta arbetet med den nationella informationsförsörjningen om kommunerna.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Innovationer till en rimlig kostnad? En analys av Vinnovas förvaltningsutgifter

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2014:5

### Publiceringsdatum

2014-02-28

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201405.pdf?v=8da05a43ba83000)

Statskontoret har på uppdrag av regeringen analyserat utgifterna för verksamhetens förvaltning vid Verket för innovationssystem (Vinnova). Statskontoret har kartlagt och bedömt om förvaltningsutgifterna är rimliga och lämnat förslag till lämplig resurstilldelning.

Vinnova är en av flera forskningsfinansierande myndigheter. Förutom att finansiera behovsmotiverad forskning ska Vinnova utveckla effektiva innovationssystem och nyttiggöra forskning.

I rapporten bedömer Statskontoret att Vinnovas uppgifter, vid sidan om uppdraget att finansiera forskning, gör att det är rimligt att Vinnova har högre förvaltningsutgifter jämfört med de tre forskningsråden Vetenskapsrådet, Formas och Forte. Statskontoret bedömer dock att det bör finnas möjligheter till att utnyttja stordriftsfördelar i Vinnovas verksamhet och att Vinnova bör klara sin verksamhet fram till 2016 genom att omfördela resurser inom myndigheten.

I rapporten bedömer Statskontoret även att det finns behov av att öka transparensen och kontrollen över hur Vinnova använder sina resurser. Statskontoret lämnar därför förslag på hur detta kan göras, bl.a. genom att förtydliga ändamålet och villkoret för anslaget för forskning och utveckling.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Grönt, gult eller rött ljus? Utvärdering av ändrad ansvarsfördelning för körkortsfrågor

## Utredning

### Rapportnummer

2014:25

### Publiceringsdatum

2014-10-29

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201425.pdf?v=8da05a403085680)

År 2010 flyttades körkortshanteringen från länsstyrelserna till Transportstyrelsen. Målet med reformen var att verksamheten skulle effektiviseras genom en digital och delvis automatiserad handläggning.

Statskontorets utvärdering visar att reformen var dåligt förberedd. Transportstyrelsens ärendehanteringssystem var inte färdigutvecklat vid uppstarten. Dessutom fungerade övertagandet av närmare 140 000 öppna ärenden från länsstyrelserna dåligt. Sammantaget ledde detta till stora ärendebalanser och långa handläggningstider hos Transportstyrelsen. Under de fyra första åren efter reformen återkallades 11 000 färre körkort än under motsvarande period på länsstyrelsetiden. Utvärderingen visar också att målet att sänka kostnaderna för körkortsverksamheten inte har uppnåtts. Däremot har målet om bättre förutsättningar för en enhetlig rättstillämpning infriats.

I rapporten redovisar Statskontoret vilka lärdomar det går att dra av reformen. Statskontoret föreslår att regeringen bör följa upp hur kostnaderna för verksamheten utvecklas och att den rättsliga regleringen av automatiskt fattade beslut ses över.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Kommunal utjämning för individ- och familjeomsorg (IFO) – förslag till justeringar

## Utredning

### Rapportnummer

2014:20

### Publiceringsdatum

2014-09-25

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201420.pdf?v=8da05a4069bdd80)

Statskontoret har regeringens uppdrag att följa upp systemet för kommunalekonomisk utjämning.

I denna rapport redovisar vi en översyn av delmodellen för individ- och familjeomsorg (IFO-modellen), en av tio delmodeller i kostnadsutjämningen mellan kommuner. Statskontoret lämnar förslag till förändringar i modellen som minskar möjligheterna för kommuner att påverka det ekonomiska utfallet av kostnadsutjämning för IFO-verksamheter.

Syftet med utjämningssystemet är att ge kommuner och landsting ekonomiska förutsättningar att kunna tillhandahålla sina invånare likvärdig service, oberoende av kommuninvånarnas inkomster och andra strukturella förhållanden. Skillnader som beror på vald servicenivå, effektivitet, kvalitet och avgiftssättning utjämnas inte.

Utjämningssystemet består i dag av fem olika delar: inkomstutjämning, kostnadsutjämning, strukturbidrag, införandebidrag och regleringsbidrag/-avgift. Varje del består i sin tur av ett system för kommuner och ett för landsting.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Uppföljning av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. Delrapport 5

## Uppföljning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2014-10-29

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/2014105.pdf?v=8da05a426cb9c80)

Regeringen och Sveriges kommuner och landsting har ingått en överenskommelse om sammanhållen vård och omsorg för de mest sjuka äldre. Den syftar bland annat till att stärka ett systematiskt arbetssätt i vården och omsorgen om de mest sjuka äldre.

I denna femte delrapport redogör Statskontoret för hur överenskommelsen har utvecklats sedan starten 2010. I delrapporten redovisar Statskontoret också en plan för det fortsatta arbetet med att undersöka i vilken utsträckning överenskommelsen har bidragit till att utveckla vården och omsorgen om de mest sjuka äldre. Statskontoret ska lämna en slutlig utvärdering av överenskommelsen senast den 1 september 2015.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Sjukfrånvaron i staten år 2013 – myndigheter och sektorer

## Uppföljning

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2014-05-13

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/2014103.pdf?v=8da05a3f683fe00)

Sjukfrånvaron i de statliga myndigheterna uppgick till 3,2 procent av den tillgängliga arbetstiden år 2013. Det är en ökning jämfört med föregående år då den låg på 3,0 procent. Det är andra året i rad som sjukfrånvaron i staten ökar. Kvinnors sjukfrånvaro är nu mer än dubbelt så hög som männens.

Sjukfrånvaron för kvinnor ökade med 0,2 procentenheter under fjolåret och uppgick till 4,2 procent. Männens sjukfrånvaro är oförändrad från föregående år på 2,0 procent.

Fördelat på åldersgrupper är ökningen störst i den yngsta gruppen, med anställda under 30 år, där sjukfrånvaron ökade med 0,2 procentenheter. I de övriga grupperna, för de som är 30 till 49 år respektive de som är äldre än 50, ökade sjukfrånvaron med 0,1 procentenheter.

Trenden för långtidsfrånvaro går i motsatt riktning, den minskade som andel av den totala sjukfrånvaron både ifjol och i det långa loppet (jämfört med 2009).

Statskontorets sammanställning och jämförelser av sjukfrånvarostatistik bygger på redovisade uppgifter från 202 myndigheter enligt deras årsredovisningar för år 2013.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Statliga myndigheters lokaler Utveckling av lokalhyror och areor

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2014:53

### Publiceringsdatum

2014-11-26

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/1bbafb75c4434c6396d528fa3087f997/2014-53-statliga-myndigheters-lokaler.pdf?v=8d2400047e5a030)

Analysen visar att statens hyreskostnader har ökat med 21 procent under perioden 2006–2013, vilket främst beror på att hyran per kvadratmeter har ökat. Den sammanlagda lokalarean var i stort sett densamma 2013 som 2006. Sammansättningen har dock förändrats. Jämfört med 2006 var det en större andel av lokalarean som användes till anstalter, central förvaltning, häkten och polisverksamhet 2013. Däremot har lokalarean för domstolar, högskolor och universitet samt lokaler för regional och lokal förvaltning minskat.

Utifrån ett regionalt perspektiv kan det konstateras att lokalarean har ökat i storstadsregionerna Stockholm och Malmö men minskat i Göteborg och i övriga landet. Den genomsnittliga hyran per kvadratmeter har ökat mer i Göteborg och övriga landet än i Stockholm och Malmö. Därmed har hyreskostnaden totalt sett ökat ungefär lika mycket i dessa fyra områden.

## Kontakt

![Björn Andersson](/contentassets/f94e404140254444a909aa20e0a289fc/bjorn-andersson.jpg?v=8db449ec5f8de00)

* Utredare
* Björn Andersson
* [bjorn.andersson@statskontoret.se](mailto:bjorn.andersson@statskontoret.se)
* [08-690 44 01](tel:+4686904401)

Senast uppdaterad: 2014-11-26
# Statliga myndigheters lokaler i Stockholm, Solna och Sundbyberg 2012 och 2013

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2014:44

### Publiceringsdatum

2014-06-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/92b429a2b0d44f20a638e79ff8eec506/2014-44-statliga-myndigheters-lokaler-2012-och-2013.pdf?v=8d2400032cf10f0)

Ekonomistyrningsverket redovisar i rapporten Statliga myndigheters lokaler i Stockholm, Solna och Sundbyberg 2012 och 2013 en kartläggning av myndigheternas lokaler respektive år samt en framåtblick till 2015.

Rapporten är en uppdatering och en utökning av den kartläggning som gjordes i rapporten Statens lokalförsörjning ESV 2013:36.

Senast uppdaterad: 2014-06-16
# Statistikansvar för utbildningar som Myndigheten för yrkeshögskolan ansvarar för

## Utredning

### Rapportnummer

2014:29

### Publiceringsdatum

2014-12-16

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/201429.pdf?v=8da05a43ea32080)

Statskontoret har undersökt om delar av den statistik som Myndigheten för yrkeshögskolan ansvarar för bör bli officiell och om myndigheten bör göras till statistikansvarig myndighet.

Statskontoret konstaterar att det inte finns några tydliga kriterier för vilken statistik som bör vara officiell. Det finns dock ett antal faktorer som bör tas med i bedömningen – statistikens betydelse för att beskriva samhällsutvecklingen, om den publiceras regelbundet samt dess stabilitet över tid.

Statskontorets slutsats är att Myndigheten för yrkeshögskolan har förutsättningar för att bli statistikansvarig myndighet, om ett antal utvecklingsåtgärder genomförs. Bland annat bör statistikens tillgänglighet för användarna utvecklas. Däremot ser Statskontoret inga starka skäl för att statistiken ska ingå i systemet för den officiella statistiken.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Statens resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys m.m. – del av ESV:s underlag för årsredovisning för staten 2013

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2014:26

### Publiceringsdatum

2014-03-17

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/6e54e46e303e437f91504f1ef165e4f0/2014-26-statens-resultatrakning-balansrakning-och-finansieringsanalys-ny.pdf?v=8d240002c14ce80)

Underlag till årsredovisning för staten 2013. Regeringen lämnar varje år en årsredovisning för statens hela verksamhet till riksdagen. ESV tar fram ett underlag till årsredovisning för staten som består av sex olika delar, varav denna rapport innehåller tre:

* En resultaträkning, en balansräkning, en finansieringsanalys och noter.
* En redovisning av utvecklingen av statsskulden.
* En resultaträkning och en balansräkning avseende EU-medel samt en kassamässig redovisning av anslag och inkomsttitlar avseende in- och utbetalningar till och från Europeiska unionen.

## Kontakt

![Lena Malmqvist](/contentassets/2532efa9267b47cfb4734eece84e9b26/lena-m.jpg?v=8da0e3552b51080)

* Enhetschef statsredovisning
* Lena Malmqvist
* [lena.malmqvist@statskontoret.se](mailto:lena.malmqvist@statskontoret.se)
* [08-690 43 70](tel:+4686904370)

Senast uppdaterad: 2014-03-27
# Förstudie om nordiskt samarbete rörande socialt och miljömässigt hållbar offentlig upphandling Slutrapport

### Rapportnummer

–

### Publiceringsdatum

2014-03-28

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/publikationer/2014/2014101.pdf?v=8da05a42501d900)

Statskontoret föreslår att de nordiska länderna vidareutvecklar samarbetet för hållbar utveckling genom samverkan i frågor rörande socialt och miljömässigt hållbar offentlig upphandling. Syftet är att skapa bättre förutsättningar för upphandlande myndigheter att tillämpa krav på miljömässig hänsyn och socialt ansvarstagande.

Statskontoret har undersökt möjligheterna att utveckla ett nordiskt samarbete i frågor rörande socialt och miljömässigt hållbar offentlig upphandling. Vi har fokuserat på att utveckla och konkretisera förslag som lämnades i en tidigare samt att undersöka förutsättningarna att få finansiellt stöd från Nordiska ministerrådet.

Statskontoret lämnar två förslag på hur ett nordiskt samarbete kan utvecklas. Det första förslaget handlar om skapa en nordisk workshop för frågor om socialt och miljömässigt ansvarstagande i offentlig upphandling. En sådan workshop ska utgöra en plattform för utbyte av erfarenheter och utveckling av kunskap. Det andra förslaget rör utveckling av en nordisk uppföljningsportal i syfte att skapa förutsättningar för ett mer samordnat och effektivt uppföljningsarbete.

Avslutningsvis bedömer Statskontoret att det finns relativt goda förutsättningarna för att förslagen på samarbete kan finansiellt stöd från Nordiska ministerrådet.

Senast uppdaterad: 2022-03-14
# Förslag till förordningsändringar

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2014:30

### Publiceringsdatum

2014-04-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/50f7b67c5a4a4b1bb4cff1d036d82661/2014-30-forslag-till-forordningsandringar.pdf?v=8d240002ffa4610)

Regeringen har gett ESV i uppdrag att bistå Regeringskansliet med att anpassa de statliga redovisningsreglerna till internationella redovisningsstandarder. En del av detta är att lämna förslag till förordningsändringar som bör träda i kraft den 1 januari 2015.

I rapporten Förslag till förordningsändringar (ESV 2014:30) lämnar ESV förslag till förändrade regler för redovisning av tillgångar, främst finansiella tillgångar. Vidare föreslår ESV anpassningar av balansräkningens uppställningsform i årsredovisningen för staten. Slutligen föreslår ESV att redovisningen mot anslag av kostnader för semesterlöneskuld som tjänats in före 2009, ska få göras på ett förenklat sätt.

## Kontakt

![Curt Johansson](/contentassets/8f7d6960ccea416fbb620561352338fc/curt.jpg?v=8d52a9cfe19ed50)

* Expert redovisning och finansiering
* Curt Johansson
* [curt.johansson@statskontoret.se](mailto:curt.johansson@statskontoret.se)
* [08-690 43 74](tel:+4686904374)

Senast uppdaterad: 2014-04-16