Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Myndighetsnätverket mot korruption – redovisning av uppdraget

Statskontoret ska verka för att utveckla och intensifiera myndigheternas arbete med att upptäcka och förebygga korruption och andra oegentligheter. Detta gör vi bland annat genom ett statligt myndighetsnätverk mot korruption som utgör en plattform för lärande och erfarenhetsutbyte. Nätverket består idag av cirka 230 myndigheter och Statskontoret anordnar sex möten per år.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2019-06-19

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/myndighetsnatverket-mot-korruption--redovisning-av-uppdraget/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/2019-104.pdf?v=8d97392f277e900)

En strategisk utgångspunkt för arbetet med nätverket är att mötena ska ha hög relevans och vara till nytta för myndigheterna. Vi uppnår det genom att vara lyhörda för myndigheternas behov. Dessutom tar vi fasta på den erfarenhetsbaserade kunskap som finns ute på myndigheterna och skapar möjligheter att lära av varandra.

Lite drygt två år efter att Statskontoret fick uppdraget av regeringen att initiera och samordna nätverket kan vi konstatera att arbetet har utvecklats mycket väl och att nätverkets möten är mycket uppskattade, både vad gäller form och innehåll. Mötena anses vara relevanta och de skapar goda möjligheter till lärande och erfarenhetsutbyte.

När det gäller myndigheternas arbete mot korruption kan vi konstatera att en mycket stor del av statsförvaltningen gör analyser av korruptionsrisker och vidtar olika former av åtgärder. Samtidigt ser vi att den stora utmaningen för många är att se till att frågorna hålls levande genom mer regelbundna insatser och uppföljningar.

Statskontoret anser att medvetenheten för korruptionsrisken i statsförvaltningen är god men kan bli ännu bättre, till exempel genom att man arbetar mer systematiskt med frågorna. Dessutom föreslår vi att en särskild analysmodell för korruptionsrisker utvecklas. Analysmodellen ska vara ett stöd till enskilda myndigheter och vara ett underlag för att utveckla arbetet mot korruption. Vi föreslår också att regeringen i sitt chefsutvecklingsprogram för nyutnämnda myndighetschefer förmedlar grundläggande kunskaper om korruption och den statliga värdegrunden.

Senast uppdaterad: 2021-11-04
# Internrevision och intern styrning och kontroll 2019 Redovisning över den statliga internrevisionen och myndigheternas interna styrning och kontroll under 2018

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2019:26

### Publiceringsdatum

2019-03-29

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/548df0fc914440debbc456583fa16122/esv-2019-26-internrevision-och-intern-styrning-och-kontroll-2019.pdf?v=8d7fb12ba4ff580)

Ekonomistyrningsverket lämnar årligen en rapport om den statliga internrevisionen och myndigheternas interna styrning och kontroll till regeringen. Den redovisning som lämnas avser 2018. Den generella bilden ESV har är att internrevisionen fungerar väl och att myndigheterna tillämpar bestämmelserna om statlig internrevision och intern styrning och kontroll i mycket hög utsträckning.

Senast uppdaterad: 2019-03-29
# Ledningssystem inom statlig ekonomisk styrning Hur använder myndigheterna systematiserat arbete för att styra verksamheten?

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2019:46

### Publiceringsdatum

2019-12-06

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/75befbbf66c94f7e9b2e8b7ba24f73d9/esv-2019-46-ledningssystem-inom-statlig-ekonomisk-styrning-2.pdf?v=8d7f8cabfbaff00)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har kartlagt i vilken utsträckning myndigheter använder ledningssystem för ekonomisk styrning. Syftet med kartläggningen är att öka kunskapen om hur myndigheter organiserar sin styrning med ledningssystem. Utgångspunkten är myndighetsförordningens skrivningar om att ”myndighetsledningen ska fastställa de närmare föreskrifter som behövs om formerna för den egna verksamheten samt säkerställa att det vid myndigheten finns en intern styrning och kontroll som fungerar betryggande”.

Kartläggningen visar bland annat att nästan alla myndigheter som undersöktes har ett ledningssystem enligt en allmän definition av ledningssystem som systematiserat arbete. Men myndigheterna benämner det sällan just ”ledningssystem”. Här är ”styrmodell” ett vanligare begrepp. Undantagen är områden med förordningskrav på att upprätta ett ledningssystem för ett visst syfte, exempelvis informationssäkerhet och miljö.

Det är vanligast att myndigheterna har ett ledningssystem för planering och uppföljning. Flera myndigheter beskriver det som ett övergripande ledningssystem som ofta har kopplingar med informationsutbyte till myndighetens övriga ledningssystem. Myndigheterna ser på planering och uppföljning som ett mer idéburet och mindre formstyrt sätt att styra. Tyngdpunkten utgår ofta från exempelvis myndighetens vision, värderingar, samband och beroenden. Ledningssystemen för planering och uppföljning saknar också den tyngd på dokumentation, sök- och spårbarhet som kan finnas inom andra ledningssystem, till exempel för redovisning och rapportering.

## Kontakt

![Tomas Kjerf](/contentassets/5c2e44838c76491c89828a5c73fce6e2/tomas.jpg?v=8db449e1facd880)

* Utredare
* Tomas Kjerf
* [tomas.kjerf@statskontoret.se](mailto:tomas.kjerf@statskontoret.se)
* [08-690 44 59](tel:+4686904459)

![Patrick Freedman](/contentassets/b0adb63093b849ca88c4c6fd5134ed1b/patrick.jpg?v=8db449e7d412500)

* Utredare
* Patrick Freedman
* [patrick.freedman@statskontoret.se](mailto:patrick.freedman@statskontoret.se)
* [08-690 44 29](tel:+4686904429)

Senast uppdaterad: 2019-12-06
# Myndigheters effektiviseringsinsatser

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2019:28

### Publiceringsdatum

2019-04-29

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/4612b740b61c4304a52d46bd39264d62/esv-2019-28-myndigheters-effektiviseringsinsatser.pdf?v=8d6cca52d3ac400)

Regeringen har gett Ekonomistyrningsverket i uppdrag att ta fram ett metodstöd vid genomförandet av effektivisering i statsförvaltningen. Uppdraget innefattar även att samordna och ge stöd till Arbetsförmedlingen, Energimyndigheten och Finansinspektionen i deras arbete med effektiviseringsinsatser i respektive verksamheter. I den här rapporten redovisas den andra delen av uppdraget.

ESV har samordnat gemensamma erfarenhetsseminarier samt hållit återkommande möten och intervjuer med respektive myndighet, för att få ökad förståelse för deras effektiviseringsarbete. Erfarenheterna av arbetet med de tre myndigheterna visar att det är bra att få stöd tidigt i en effektiviseringsprocess, redan under behovs- och nulägesanalysen. Då kan myndigheten få hjälp med att identifiera hur en effektiviseringsinsats kan genomföras utifrån både ett kostnads- och kvalitetsperspektiv, samt hur de kan mäta och följa upp insatsen.

Den första delen av regeringsuppdraget redovisas i rapporten [Stöd för effektivisering](/link/09aa52a97a254470a4a3cfecbb99c8ae.aspx) (ESV 2019:29).

## Kontakt

![Jolanta Feliga](/contentassets/271c01b772284cee87540e9a0e383593/jolanta.jpg?v=8d52a9d9dc61630)

* Utredare
* Jolanta Feliga
* [jolanta.feliga@statskontoret.se](mailto:jolanta.feliga@statskontoret.se)
* [08-690 45 62](tel:+4686904562)

Senast uppdaterad: 2019-04-29
# Hur utvecklas Migrationsverkets nya organisation?

Statskontoret har analyserat Migrationsverkets organisation som började gälla den 1 april 2018. I analysen har det ingått att följa upp hur Migrationsverket har tagit hand om de förslag som Statskontoret lämnade i en utvärdering 2017. Vi har också analyserat hur Migrationsverket arbetar för att stärka kärnverksamheten och använda resurserna effektivt.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2019:19

### Publiceringsdatum

2019-11-29

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/hur-utvecklas-migrationsverkets-nya-organisation/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/2019-19.pdf?v=8d9663363996b80)

Statskontoret bedömer att den nya organisationen är ändamålsenlig och att den strategiska styrningen har utvecklats sedan vår förra utvärdering. Migrationsverkets ledning diskuterar strategiska frågor i högre grad än tidigare och den nya verksamhetsstrategin är en bra grund i detta arbete. Men Migrationsverket behöver fortsätta att utveckla den strategiska styrningen. Vi föreslår därför att överdirektören och myndighetsstaben får tydligare roller i det strategiska arbetet.

Myndigheten behöver vidare stärka arbetet inom digitalisering och it-utveckling. I dag saknar myndigheten till exempel vägledande mål för digitaliseringen av verksamheten. Vi har också identifierat faktorer som i dag försvårar ett effektivt resursutnyttjande. Migrationsverket bör därför ta fram en plan för hur myndighetens resurser kan användas mer effektivt.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Förvaltningspolitik i förändring – långsiktiga utvecklingstendenser och strategiska utvecklingsbehov

Statskontoret har fått i uppdrag att identifiera långsiktiga förvaltningspolitiska utvecklingstendenser och strategiska utvecklingsbehov. I promemorian redogör vi för ett antal av de förvaltningspolitiska utvecklingstendenser som vi bedömer att regeringen och Statskontoret kan behöva prioritera under kommande år.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2019-06-17

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/forvaltningspolitik-i-forandring--langsiktiga-utvecklingstendenser-och-strategiska-utvecklingsbehov/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/2019-103.pdf?v=8d97383c3a64680)

Med utgångspunkt i de identifierade utvecklingstendenserna beskriver vi strategiska utvecklingsbehov inom följande områden:

* Regeringens myndighetsstyrning
* De styr-, kompetens- och organisationsutmaningar som följer av den tekniska utvecklingen
* Regeringens behov av underlag för reformer och omprövning
* Den statliga styrningen av kommuner och regioner.

Vi lämnar också förslag på hur regeringen kan agera för att möta utvecklingsbehoven.

I promemorian konstaterar vi också att regeringen kan behöva formulera ett samlat utvecklingsprogram för styrningen av den offentliga förvaltningen. Vi bedömer att ett samlat utvecklingsprogram kan vara ett sätt för regeringen att stärka och konkretisera det utvecklingsarbete som redan har påbörjats inom ramen för tillitsreformen.

Målet med ett samlat utvecklingsprogram skulle vara att skapa förutsättningar för en mer flexibel och ändamålsenlig styrning som utgår från utvärderingar, analyser och beprövad erfarenhet. För att åstadkomma detta bör programmet syfta till att stärka regeringens förmåga att styra förvaltningen mer sammanhållet. Inom ramen för programmet bör regeringen också överväga att reformera resultatstyrningen och förbättra förutsättningarna för att använda sig av andra sätt att styra sin förvaltning.

Senast uppdaterad: 2021-11-04
# Från filmavtal till statlig filmpolitik. En analys av verksamheten vid Svenska Filminstitutet

Statskontoret har på regeringens uppdrag analyserat hur Filminstitutet har anpassat sin verksamhet till den nya helstatliga filmpolitik som infördes den 1 januari 2017.

## Utredning

### Rapportnummer

2019:9

### Publiceringsdatum

2019-05-03

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/fran-filmavtal-till-statlig-filmpolitik.-en-analys-av-verksamheten-vid-svenska-filminstitutet/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/2019-9.pdf?v=8d96ba41160c900)

Statskontoret bedömer att Filminstitutets förutsättningar att bedriva sin verksamhet har förbättrats i flera avseenden. Men Filminstitutet har hittills inte nyttjat det ökade handlingsutrymmet fullt ut, bland annat eftersom omställningen har tagit organisationens resurser i anspråk. När Filminstitutet har kommit längre i sin omställning finns det möjlighet att i ökad utsträckning arbeta strategiskt och långsiktigt för att främja och utveckla svensk film.

Fyra branschråd har inrättats för att tillvarata filmbranschens inflytande. Statskontoret bedömer att arbetet i branschråden hittills inte har funnit sin form för fungerande samråd och inflytande och Filminstitutet bör därför förtydliga branschrådens roll. Statskontoret anser även att Filminstitutet bör arbeta vidare med att öka transparensen i stödgivningen till filmproduktion. Filminstitutet bör även utveckla och ta fram en bredare filmstatistik för uppföljning och stödgivning.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Nationalmuseums interna ledning, styrning och uppföljning

Nationalmuseums ekonomiska situation och framtida utmaningar fordrar att myndigheten stärker och utvecklar sin interna ledning, styrning och uppföljning. Statskontoret föreslår därför en rad åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för Nationalmuseum att bedriva en effektiv verksamhet.

## Utredning

### Rapportnummer

2019:16

### Publiceringsdatum

2019-11-14

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/nationalmuseums-interna-ledning-styrning-och-uppfoljning/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/2019-16.pdf?v=8d96646fa235800)

Statskontoret har på regeringens uppdrag analyserat Nationalmuseums interna ledning, styrning och uppföljning. Analysen visar att ledningen och styrningen vid Nationalmuseum brister. Det är en myndighet som har präglats av ett frånvarande ledarskap, otydliga ansvarsförhållanden och där det har saknats viktiga strukturer och arbetssätt. Analysen visar också att det finns brister i förvaltningskulturen.

Nationalmuseum behöver en omstart för att myndigheten ska få förutsättningar att genomföra sitt uppdrag på ett effektivt sätt. Statskontoret ser därför positivt på att myndigheten har inlett ett arbete med att utveckla och stärka den interna ledningen, styrningen och uppföljningen. Det är nödvändigt för att Nationalmuseum ska kunna hantera nuvarande problem och framtida utmaningar.

## Stärka och professionalisera administrationen och kulturen

För att Nationalmuseum ska kunna få ut så mycket och så bra verksamhet som möjligt utifrån de givna resurserna behöver myndigheten bygga upp och utveckla sina administrativa strukturer, processer och arbetssätt. Myndigheten behöver skapa en centraliserad och professionell administration som genomsyrar och stödjer hela verksamheten. Nationalmuseum behöver också utveckla de ekonomiska underlag som myndigheten lämnar till regeringen så att dessa blir mer transparenta, tillförlitliga, fullständiga och begripliga.

Förvaltningskulturen i myndigheten behöver utvecklas så att förståelsen för vad det innebär att arbeta i den statlig förvaltningen stärks. Detta skapar ökad transparens, acceptans för det demokratiska uppdraget och förutsättningar för en mer effektiv användning av resurserna. En viktig utgångspunkt för arbetet är att skapa en samsyn om uppdraget så att alla drar åt samma håll.

"Ledningen och styrningen samt de ekonomiska underlagen är inte ändamålsenliga och följer inte de krav som ställs i regelverken, "säger Statskontorets generaldirektör Annelie Roswall Ljunggren. Det innebär att Nationalmuseum inte har kunnat bedriva sin verksamhet på ett effektivt sätt och inte heller hushållat med de skattepengar som myndigheten fått för att bedriva sin verksamhet.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Analys av behov av krav på hållbarhetsredovisning Bör statliga myndigheter omfattas av krav på hållbarhetsredovisning enligt årsredovisningslagen?

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2019:23

### Publiceringsdatum

2019-03-01

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/dcef4c545ce34d2b98db4e8372dbf4a6/esv-2019-23-analys-av-behov-av-krav-pa-hallbarhetsredovisning.pdf?v=8d85aed9b2b9980)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har på uppdrag av regeringen analyserat och jämfört de krav som ställs på statliga myndigheter att redovisa olika aspekter av hållbarhet med de krav som ställs på privata företag att lämna en hållbarhetsrapport enligt årsredovisningslagen (ÅRL). I den här rapporten presenterar vi ESV:s analyser och slutsatser.

## Kontakt

![Ulrica Sandstedt](/contentassets/a85c2abcd5d24cb2a5488f4f6aa763aa/ulrica-s.jpg?v=8db449dfb50fc00)

* Utredare
* Ulrica Sandstedt
* [ulrica.sandstedt@statskontoret.se](mailto:ulrica.sandstedt@statskontoret.se)
* [08-690 44 13](tel:+4686904413)

Senast uppdaterad: 2019-03-01
# Agenda 2030 i myndigheter, kommuner och regioner. Delrapport

Statskontoret konstaterar i sin delrapport att en majoritet av myndigheterna, kommunerna och regionerna använder Agenda 2030 i sitt hållbarhetsarbete. Många genomför kunskapshöjande aktiviteter där den egna verksamheten kartläggs och relateras till målen i Agenda 2030.

## Utredning

### Rapportnummer

2019:15

### Publiceringsdatum

2019-10-30

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/agenda-2030-i-myndigheter-kommuner-och-regioner.-delrapport/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/2019-15.pdf?v=8d9738145e13b80)

Samtidigt kan vi se att aktiviteterna, i de flesta fall, inte har haft någon genomgripande påverkan på aktörernas arbetssätt eller prioriteringar.

Vår analys visar också att agendan har lett till en del nya samarbeten, men det är oklart i vilken mån agendan har stärkt redan tidigare samarbeten.

---

Agenda 2030 antogs 2015 av FN:s generalförsamling och är en handlingsplan för hållbar utveckling. Agendan har 17 globala mål och syftar bland annat till att utrota fattigdom, förverkliga de mänskliga rättigheterna och säkerställa ett varaktigt skydd för planeten.

Statskontoret har i uppdrag att analysera och följa upp hur Agenda 2030 påverkar myndigheters, kommuners och regioners hållbarhetsarbete.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Avgifter 2018 – om avgiftsbelagd verksamhet i staten

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2019:32

### Publiceringsdatum

2019-05-06

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/fefddcdc285d4de69d21196f05301a49/esv-2019-32-avgifter-2018.pdf?v=8d6cfd029be7a00)

ESV sammanställer årligen en avgiftsrapport för att ge regeringen en överblick av den avgiftsbelagda verksamheten i staten. Rapporten beskriver ekonomiska förhållanden för statlig verksamhet som helt eller delvis finansieras med avgifter. Redovisningen baseras på uppgifter som myndigheterna rapporterat till ESV.

Senast uppdaterad: 2019-05-06
# Det oberoende konsumentstödet

Statskontoret har haft i uppdrag av regeringen att bedöma om stödet till konsumenter i form av opartisk information och vägledning är ändamålsenligt och effektivt. Utredningen har främst varit inriktad på kommunernas konsumentvägledning och på Konsumentverkets upplysningstjänst Hallå konsument som inrättades 2015.

## Utredning

### Rapportnummer

2019:7

### Publiceringsdatum

2019-04-30

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/det-oberoende-konsumentstodet/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/2019-7.pdf?v=8d96ba30b1e1d00)

Statskontoret bedömer att det oberoende konsumentstödet sammantaget har blivit mer ändamålsenligt och effektivt efter att staten inrättade Hallå konsument. Men det har också bidragit till att allt färre kommuner erbjuder konsumentvägledning. Stödet har på så sätt försämrats för de konsumenter som behöver hjälp genom personliga möten.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Arbetsförmedlingens interna styrning. Slutrapport om förändringsarbetets genomslag

Arbetsförmedlingen bedriver mellan 2014 och 2021 ett omfattande förändringsarbete som bland annat handlar om digital utveckling. Statskontoret har följt myndighetens förändringsarbete och anser att inriktningen på arbetet är relevant och att förändringarna har genomförts effektivt i många delar. Men Arbetsförmedlingen behöver säkerställa att digitaliseringen och andra pågående förändringar förbättrar arbetet med arbetssökande och arbetsgivare.

## Utredning

### Rapportnummer

2019:3

### Publiceringsdatum

2019-02-28

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/arbetsformedlingens-interna-styrning.-slutrapport-om-forandringsarbetets-genomslag/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/2019-3.pdf?v=8d96b9b2422d000)

Arbetsförmedlingen har på ett övergripande plan fått med sig de anställda på de förändringar som myndigheten vill göra. Myndigheten har bland annat utvecklat digitala tjänster som alltfler arbetssökande och arbetsgivare använder. De digitala framstegen gör att Arbetsförmedlingen står bättre rustad oavsett vilken inriktning regeringen vill att myndigheten ska ha framöver. En förbättrad intern styrning gör också att myndigheten har en bra grund för att fortsätta driva och anpassa förändringsarbetet.

## Effekter med digitaliseringen är inte säkerställda

Arbetsförmedlingens digitala utveckling ska bland annat leda till att arbetsförmedlarna ska kunna inrikta sig på att stödja de arbetssökande som behöver det mest. Men det finns än så länge inga tecken på att stödet till de som står långt ifrån arbetsmarknaden har förbättrats till följd av digitaliseringen.

– Arbetsförmedlingen behöver därför säkerställa att digitaliseringen verkligen ger de effekter som är tänkta, säger Statskontorets generaldirektör Annelie Roswall Ljunggren.

## Snabb digital utveckling innebär utmaningar

Arbetsförmedlingen har en del utmaningar att hantera i samband med digitaliseringen. Det finns bland annat behov av ett nytt internt it-stöd för arbetsförmedlarna. Brister i det nuvarande it-stödet gör att de är hårt belastade av administrativa uppgifter. När Arbetsförmedlingen utvecklar sina it-tjänster behöver de också bättre ta hänsyn till vad arbetsförmedlarna behöver för att göra handläggningen både effektiv och rättssäker. Den snabba digitala utvecklingen ställer också krav på en stärkt ekonomisk styrning av it-verksamheten.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Den statliga värdegrunden – gemensamma principer för en god förvaltning

För att skapa förutsättningar för en god förvaltning som är demokratisk, effektiv, rättssäker och fri från korruption är det viktigt att alla statsanställda känner till och förstår den statliga värdegrunden.

## Vägledning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2019-11-27

---

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/statliga-vardegrunden.pdf?v=8d9664529d16080)

I skriften Den statliga värdegrunden – gemensamma principer för en god förvaltning beskriver vi de sex principerna demokrati, legalitet, objektivitet, fri åsiktsbildning, respekt samt effektivitet och service. Skriften ger även exempel och diskuterar beteenden och förhållningssätt.

För att omsätta kunskapen om den statliga värdegrunden till praktik krävs ett medvetet arbete. Hur arbetar ni med den statliga värdegrunden i din myndighet?

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Den statliga sektorn 2018

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2019:35

### Publiceringsdatum

2019-06-17

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/bf1abe6408d744fda39edbe8a42b15be/esv-2019-35-den-statliga-sektorn-2018.pdf?v=8d81de4d5d23f80)

### Kompletterande filer

* [Tabell till Den statliga sektorn 2018](/contentassets/bf1abe6408d744fda39edbe8a42b15be/tabell-till-den-statliga-sektorn-2018.pdf?v=8d6f300e9f1ee80)

Den årliga sammanställningen Den statliga sektorn publiceras endast på ESV:s webbplats och redogör för den statliga sektorns nettoförmögenhet, det vill säga skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde. Rapporten ger en översiktlig bild av samtliga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över. Utöver statliga myndigheterna och affärsverken innefattar den statliga sektorn även AP-fonderna, de statliga bolagen, Riksbanken och Allmänna arvsfonden.

Sammanställningen visar att den statliga sektorns nettoförmögenhet för 2018 var 1 427 miljarder kronor. Det är en ökning med 68 miljarder kronor jämfört med 2017.

De statliga myndigheternas nettoförmögenhet har förbättrats med 96 miljarder kronor under 2018 och uppgick till -18 miljarder kronor vid årsskiftet. Myndigheternas nettoförmögenhet har främst påverkats av årets överskott på 106 miljarder kronor i resultaträkningen för 2018. De statliga bolagens egna kapital ökade med 21 miljarder kronor, främst till följd av bolagens vinst. AP-fondernas egna kapital minskade med 29 miljarder kronor, främst till följd av överföringar av pensionsmedel samt negativ utveckling på aktiemarknaden.

Riksbanken har under 2018 köpt ytterligare statsobligationer och innehavets värde har ökat med 38 miljarder kronor. Riksbankens innehav utgjorde cirka 43 procent av Riksgäldens utestående stock av reala och nominella obligationer.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Joulia Cerón
* [joulia.Ceron@statskontoret.se](mailto:joulia.Ceron@statskontoret.se)
* [08-690 44 12](tel:+4686904412)

Senast uppdaterad: 2019-06-17
# Offentligt anställdas bisysslor. En studie av hanteringen av bisysslor i myndigheter, kommuner och regioner

Många offentliganställda chefer och medarbetare har bisysslor. Även om det stora flertalet bisysslor är oproblematiska och också kan vara berikande för det ordinarie arbetet finns det bisysslor som kan skada förtroendet för den enskilda myndigheten, kommunen eller regionen och ytterst för den offentliga verksamheten i stort. Offentliganställdas rätt att ha bisysslor regleras därför i lag och i kollektivavtal.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 37

### Publiceringsdatum

2019-11-08

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/offentligt-anstalldas-bisysslor/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/oos37.pdf?v=8d97393c446d900)

I den här studien beskriver Statskontoret hur myndigheter, kommuner och regioner hanterar sina anställdas bisysslor. Vi beskriver också regleringen av bisysslorna och rättsläget inom området. Vidare lämnar vi vissa förslag på hur arbetet med de offentliganställdas bisysslor kan stärkas.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Översyn av avgiftssystemet för prövning och tillsyn som sker enligt miljöbalken

Statskontoret har sett över avgiftssystemet enligt miljöbalken, med fokus på de verksamheter och områden som omfattas av förordningen om avgifter för prövning och tillsyn enligt miljöbalken (FAPT) och förordningen om bekämpningsmedelsavgifter.

## Utredning

### Rapportnummer

2020:23

### Publiceringsdatum

2020-12-16

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/oversyn-av-avgiftssystemet-for-provning-och-tillsyn-som-sker-enligt-miljobalken/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-23-webb.pdf?v=8d942d757518d00)

Vår analys visar att avgiftssystemen för prövning och tillsyn för miljöfarlig verksamhet och vattenverksamhet kan bli mer ändamålsenliga än vad de är idag. Gemensamt för verksamheterna är att de inte uppfyller principen om full kostnadstäckning.

I rapporten föreslår Statskontoret en rad åtgärder för att förbättra avgiftssystemen. Det handlar om att förtydliga avgiftsuttagen för verksamhetsutövarna och att utveckla uppföljning och rapportering av tillsynsmyndigheternas intäkter och kostnader.

För att avgifterna bättre ska följa kostnadsutvecklingen bör regeringen ge Naturvårdsverket i uppdrag att årligen föreslå justeringar i avgiftsnivåerna i FAPT. Statskontoret anser inte att dispositionsrätten av avgifterna bör utökas till fler tillsynsområden i miljöbalken. Det främsta skälet till det är att villkoren i regeringens riktlinjer för att införa sådan rätt till fler tillsynsområden inte är helt uppfyllda.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Registrator
* [registrator@statskontoret.se](mailto:registrator@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2024-05-23
# Verksamhetsanpassad styrning – en översyn av regeringens styrning och Sidas interna effektivitet, ledning och uppföljning

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2020:47

### Publiceringsdatum

2020-11-30

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/fceadb1729664d81af06d09ec6e36f63/esv-2020-47-verksamhetsanpassad-styrning-en-oversyn-av-regeringens-styrning-och-sidas-interna-effektivitet-ledning-och-uppfoljning.pdf?v=8d8953841f1d480)

Statskontoret och Ekonomistyrningsverket (ESV) har avrapporterat regeringsuppdraget att analysera och bedöma Sidas effektivitet, ledning, styrning, kontroll och uppföljning. I rapporten lämnar vi myndigheternas bedömning och förslag.

Statskontoret och ESV bedömer att regeringens styrning av Sida är verksamhetsanpassad, men omfattande, komplex och i vissa fall allt för detaljerad. Det gör att rollfördelningen mellan regeringen, Utrikesdepartementet och Sida blir otydlig, vilket försvårar Sidas möjligheter att genomföra och följa upp verksamheten.

Sidas interna styrning och uppföljning säkerställer i huvudsak ett ändamålsenligt och effektivt genomförande av verksamheten. Myndigheten behöver dock stärka sitt arbete med lärande och uppföljning.

Statskontoret och ESV föreslår bland annat att regeringen förtydligar Sidas uppdrag och uppgifter. Regeringens styrning bör bli mindre detaljerad och utformas så att målen som styr Sidas verksamhet renodlas och blir färre än i dag.

Samtidigt behöver Sida stärka sitt arbete med lärande och uppföljning. Myndigheten behöver också förenkla sina interna regler och förtydliga vilka krav som ska vara obligatoriska respektive valbara i planeringen och beredningen av Sidas insatser.

Senast uppdaterad: 2020-11-30
# Årsredovisning 2019

## Årsredovisning

### Rapportnummer

ESV 2020:14

### Publiceringsdatum

2020-02-28

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/ba4c1ba551b2474cbc79aaa7b345da1c/esv-2020-14-arsredovisning-2019-2.pdf?v=8d86f575ada0280)

Senast uppdaterad: 2020-02-28
# Verksamheten vid Stiftelsen Dansens Hus. En analys av det statliga bidraget

Stiftelsen Dansens Hus har en central funktion för samtida dans och visar både internationella och nationella gästspel. Statskontorets analys av Dansens Hus och användningen av det statliga bidraget visar att stiftelsen behöver bli mer öppna med hur de arbetar för att leva upp till regeringens riktlinjer.

## Utredning

### Rapportnummer

2020:16

### Publiceringsdatum

2020-09-10

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/verksamheten-vid-stiftelsen-dansens-hus.-en-analys-av-det-statliga-bidraget/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-16-webb.pdf?v=8d9618da4a20380)

Stiftelsen Dansens hus får statliga bidrag årligen. Under 2019 uppgick det stödet till 24,4 miljoner kronor. Statskontoret bedömer att stiftelsen i allt väsentligt lever upp till regeringens riktlinjer för statsbidraget. Dansens Hus bjuder in etablerade koreografer och aktörer som lockar en bred publik, men gör även satsningar som vänder sig till en smalare publik.

Statskontorets analys visar att Dansens Hus behöver bli mer transparent när det gäller beskrivningen och redovisningen av sin verksamhet för regeringen. Dansens Hus bör också bli tydligare på vilka grunder man gör urvalet av gästspel till sina scener.

– En stiftelse styrs inte av offentlighetsprincipen på samma sätt som en myndighet. Samtidigt är det viktigt att Dansens Hus tydliggör sin verksamhet och sina ståndpunkter gentemot andra aktörer, däribland de offentliga bidragsgivarna som står för cirka 70 procent av stiftelsens intäkter" säger Annelie Roswall Ljunggren, generaldirektör på Statskontoret.

Statskontoret bedömer även att Dansens Hus bör undersöka hur det nuvarande stödet till koreograferna kan utvecklas, exempelvis genom att tydliggöra vilken typ av stöd som de kan erbjuda, eller att göra stödet mer långsiktigt. Stiftelsen bör även utveckla sitt arbete med att sprida dans till publik i andra delar av landet.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Pia Brundin
* [pia.brundin@statskontoret.se](mailto:pia.brundin@statskontoret.se)
* [076-877 46 12](tel:+46768774612)

Senast uppdaterad: 2021-11-04
# Utvärdering av nationellt resurscentrum för mathantverk (Eldrimner) vid Länsstyrelsen i Jämtlands län

Statskontoret har utvärderat Nationellt resurscentrum för mathantverk (Eldrimner) vid Länsstyrelsen i Jämtlands län. Statskontoret bedömer att Eldrimner väl uppfyller de mål som regeringen har satt upp för verksamheten, bland annat att utveckla och bevara kunskapen om mathantverk.

## Utredning

### Rapportnummer

2020:1

### Publiceringsdatum

2020-01-29

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/utvardering-av-nationellt-resurscentrum-for-mathantverk-eldrimner-vid-lansstyrelsen-i-jamtlands-lan/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-1.pdf?v=8d9662835faf500)

Eldrimner är ensamma i Sverige om att kontinuerligt och samlat erbjuda:

* praktisk och teoretisk undervisning om mathantverk
* utbildning i företagande anpassat till mathantverkets villkor
* information om mathantverk
* påverkansarbete och rådgivning för att skapa gynnsamma villkor för företagande inom mathantverk.

Men det finns andra aktörer som erbjuder delar av den verksamhet som Eldrimner tillhandahåller. Eldrimner konkurrerar med andra när det gäller företagsrådgivning, entreprenörskurser och påverkansarbete för att skapa gynnsamma villkor för företagande. Därtill är det liten efterfrågan på vissa av Eldrimners entreprenörskurser och Eldrimners certifiering har begränsad betydelse för mathantverkare.

Statskontoret föreslår att regeringen i sitt uppdrag till Eldrimner:

* tydliggör att Eldrimner ska fokusera på kursverksamhet inom produktionsteknik och aktiviteter som syftar till att göra mathantverket känt
* tydliggör att Eldrimner ska minska sina aktiviteter inom företagsstöd av typen entreprenörskurser, rådgivning, certifiering och påverkansarbete för att skapa gynnsamma villkor för företagande.

Senast uppdaterad: 2021-11-01
# Utvärdering av likvärdighetsbidraget till skolan. En lägesrapport

Likvärdighetsbidraget till skolan är välutnyttjat och uppskattat. Bidragets ovanligt breda användningsområde gör det lättare för huvudmännen att använda bidraget effektivt. Men andra problem med riktade statsbidrag finns kvar. Det visar en ny rapport från Statskontoret som bygger på intervjuer med mer än 100 företrädare för 20 olika skolhuvudmän med olika förutsättningar.

## Utredning

### Rapportnummer

2020:11

### Publiceringsdatum

2020-05-28

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/utvardering-av-likvardighetsbidraget-till-skolan.-en-lagesrapport/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-11.pdf?v=8d963bbe87a5000)

Statsbidraget för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling, likvärdighetsbidraget, har fått ett brett genomslag bland både kommunala och enskilda skolhuvudmän. Bidraget är mindre detaljstyrt än många andra riktade statsbidrag till skolan, vilket har gjort det lättare att använda effektivt utifrån lokala behov och förutsättningar. De intervjuade huvudmännen har använt bidraget till insatser för att kompensera för elevers skilda socioekonomiska förutsättningar, men också till att stötta elever med särskilda behov, utjämna kvalitetsskillnader mellan olika skolor och till allmänt kvalitetshöjande insatser. De lokala variationerna innebär samtidigt att bidraget har fått en mycket bred profil och att den ursprungliga socioekonomiska inriktningen blivit mindre tydlig.

Skolhuvudmännen ser den minskade detaljstyrningen som ett steg i rätt riktning. Men andra kända problem med riktade statsbidrag finns fortfarande kvar. Det handlar exempelvis om att statsbidraget medför administrativa kostnader och försvårar en långsiktig planering. Det kostnadsvillkor som fanns under 2018 och 2019 och som föreskrev att skolhuvudmän inte fick sänka sina egna kostnader per elev för undervisning och elevhälsa bidrog till att ytterligare försvåra användningen för vissa huvudmän, bland annat för huvudmän med pressad ekonomi. Statskontoret bedömer att det var rätt att ta bort villkoret såsom det var utformat.

– Trots nytänkande visar likvärdighetsbidraget på svårigheterna att utforma riktade statsbidrag, säger Statskontorets generaldirektör Annelie Roswall-Ljunggren.

Statskontorets rapport är en lägesrapport. Slutrapporten lämnas till regeringen den 3 februari 2021.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Utvärdering av statens stöd till utvecklingen av offentliga måltider

Statskontoret har utvärderat statens stöd till utvecklingen av offentliga måltider. Stödet ges genom Livsmedelsverkets kompetenscentrum för måltider inom vård, skola och omsorg (Kompetenscentrum). Statskontoret bedömer att Kompetenscentrum i hög grad uppfyller målen för sin verksamhet.

## Utredning

### Rapportnummer

2020:6

### Publiceringsdatum

2020-03-27

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/utvardering-av-statens-stod-till-utvecklingen-av-offentliga-maltider/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-6.pdf?v=8d96622b7e81f80)

Måltidsansvariga inom kommuner och regioner känner väl till Kompetenscentrums verksamhet och anser att de kunskaper som förmedlas av centrumet är relevanta. De flesta måltidsansvariga anser att centrumets kunskapsstöd har bidragit till att kommunerna och regionerna tagit beslut om riktlinjer för den egna måltidsverksamheten. Det gäller bland annat hur måltider ska utformas för att bli hälsosamma och miljömässigt hållbara. Därmed bidrar Kompetenscentrum också till god folkhälsa och miljömässigt hållbar produktion av livsmedel.

Senast uppdaterad: 2021-11-02
# Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2015–2019

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2020:18

### Publiceringsdatum

2020-03-20

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/9755efeef5d64e8892046726c11545c5/esv-2020-18-utvardering-av-statens-upplaning-och-skuldforvaltning-2015-2019.pdf?v=8d7ccbbd3c3f500)

I denna rapport redovisar ESV uppdraget att utvärdera statens upplåning och skuldförvaltning för perioden 2015–2019, med fokus på 2018 och 2019. Övergripande konstaterar ESV att såväl regeringens riktlinjer som Riksgäldens tillämpning av riktlinjerna i allt väsentligt har legat i linje med målet för statsskuldsförvaltningen, att långsiktigt minimera kostnaden för skulden med beaktande av risk.

Senast uppdaterad: 2020-03-20
# Utvärdering av satsningarna på Brottsförebyggande rådet

Statskontoret har utvärderat regeringens satsningar på Brottsförebyggande rådet (Brå). Syftet med satsningarna var att Brå skulle stärka sin roll som rättsväsendets kunskapscentrum och utveckla arbetet med att stödja och samordna brottsförebyggande arbete.

## Utredning

### Rapportnummer

2020:13

### Publiceringsdatum

2020-06-01

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/utvardering-av-satsningarna-pa-brottsforebyggande-radet/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-13.pdf?v=8d9631706da4000)

Statskontorets utvärdering visar att Brå har utvecklat sitt stöd och sin samordning av det brottsförebyggande arbetet. Statskontoret bedömer att Brå behöver fortsätta att utveckla sin verksamhet för att nå regeringens intentioner att stärka myndighetens roll som rättsväsendets kunskapscentrum.

Brå har haft god tid på sig att omsätta regeringens satsning till ny och bättre verksamhet av de slag som regeringen avsåg. Målen med satsningen passade också väl in i myndighetens grunduppdrag, vilket borde ha underlättat myndighetens arbete med satsningen. Men Brås ledning har inte i tillräckligt hög utsträckning planerat eller utvecklat hur myndigheten konkret ska arbeta för att nå regeringens syfte med satsningen.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Utvärdering av omregleringen av spelmarknaden – Delrapport 3: Första året med den nya spelregleringen

Den svenska spelmarknaden omreglerades den 1 januari 2019. Efter omregleringen har den offentliga kontrollen över spelmarknaden ökat, men mer åtgärder behövs för att infria avsikterna med omregleringen. Det visar en ny rapport av Statskontoret.

## Utredning

### Rapportnummer

2020:8

### Publiceringsdatum

2020-04-01

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/utvardering-av-omregleringen-av-spelmarknaden--delrapport-3/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-8.pdf?v=8d96621317f0e00)

En betydligt större andel av svenskarnas spelande sker efter omregleringen hos licensierade spelföretag som verkar lagligt på marknaden. Detta är ett av de viktigaste målen med omregleringen.

– Omregleringen har gett staten bättre verktyg för att granska och styra spelmarknaden. Men staten behöver använda verktygen mer aktivt för att omregleringen ska vara framgångsrik, säger Statskontorets generaldirektör Annelie Roswall Ljunggren.

Om regeringens och riksdagens avsikter med den omreglerade spelmarknaden ska infrias, är det viktigt att spelföretag utan licens stängs ute från marknaden. De verktyg som finns för detta har ännu inte prövats. Statskontoret rekommenderar även att Spelmarknadsutredningen tar fram förslag på fler verktyg som kan förhindra olicensierad spelverksamhet. Ett verktyg som utredningen bör överväga är ett licenssystem även för underleverantörer till spelföretag.

Statskontoret bedömer att konsumentskyddet har stärkts efter omregleringen, bland annat genom möjligheten att stänga av sig från spel via avstängningsregistret Spelpaus. Men vi bedömer också att allmänheten behöver mer information om möjligheten att stänga av sig från spel och om hur man kan få hjälp med spelproblem. Detta gäller särskilt för kvinnor eftersom deras spelproblem ökar samtidigt som de söker hjälp i mindre utsträckning än vad män gör.

I Statskontorets rapport Utvärdering av omregleringen av spelmarknaden. Delrapport 3: Första året med den nya spelregleringen (2020:8), redovisas bland annat hur stor andel av spelandet som sker hos licensierade spelföretag, statens och allmännyttiga organisationers intäkter från spel, hur konsumentskyddet fungerar, spelandets påverkan på folkhälsan samt hur arbetet mot olovlig spelverksamhet och matchfixning bedrivs.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Thomas Ringbom
* [thomas.ringbom@statskontoret.se](mailto:thomas.ringbom@statskontoret.se)
* [076-877 47 30](tel:+46768774730)

Senast uppdaterad: 2021-11-02
# En analys av några offentliga styrmedel för bättre matvanor

Statskontorets analys visar att ekonomiska styrmedel på livsmedelsområdet och begränsningar i marknadsföring till barn kan användas för att främja hälsosamma matvanor.

## Utredning

### Rapportnummer

2019:10

### Publiceringsdatum

2019-05-27

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/en-analys-av-nagra-offentliga-styrmedel-for-battre-matvanor/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/2019-10.pdf?v=8d96edd2491d280)

Exempelvis visar forskning att punktskatter på drycker med tillsatt socker och lagförbud mot marknadsföring av ohälsosamma livsmedel till barn kan påverka konsumtionen i en hälsosam riktning. Åtgärderna måste följa EU:s regler om fri rörlighet och vara proportionerliga.

Analysen visar också att åtgärderna ökar den administrativa bördan för företag och det offentliga. För att närmare kunna bedöma resultaten och konsekvenserna av åtgärderna behöver de preciseras med avseende på utformning och vilka livsmedel som bör omfattas.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Finansiell styrning av Totalförsvarets forskningsinstitut

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2019:30

### Publiceringsdatum

2019-11-29

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/4f8a85671b434eeeac235337347634f6/esv-2019-30-finansiell-styrning-av-totalforsvarets-forskningsinstitut-2.pdf?v=8d8169b2afeaa80)

I rapporten avrapporteras regeringsuppdraget att analysera den finansiella styrningen och uppföljningen av Totalförsvarets forskningsinstitut (FOI).

FOI:s nuvarande finansieringsmodell kan kortfattat beskrivas som en beställar- och utförarmodell. Både den anslags- och avgiftsfinansierade verksamheten utgår nästan alltid från en uppdragsgivares beställning. ESV bedömer att beroendet av beställningar begränsar FOI:s möjlighet att ta ansvar för vilken verksamhet myndigheten bedriver.

ESV bedömer att det är lämpligt att öka andelen anslagsfinansiering av FOI:s verksamhet, givet att detaljstyrningen av den anslagsfinansierade verksamheten minskar. ESV bedömer dock att fortsatt avgiftsfinansiering är lämplig av verksamhet som utgår från ett konkret behov hos en beställare, såväl inom- som utomstatliga.

ESV bedömer att en ökad anslagsfinansiering ger FOI bättre möjligheter att ta ansvar för sin verksamhet och bidra med myndighetens kompetens inom staten. Det bedöms också minska myndighetens fokus på finansieringen av verksamheten och minska risken för att överskott byggs upp i avgiftsbelagd verksamhet. Vissa interna planeringsproblem kan också minska med en större andel anslagsfinansiering. Att detaljstyrningen av den anslagsfinansierade verksamheten minskar jämfört med i dag är en förutsättning för att fördelarna ska realiseras.

ESV lämnar också konkreta förslag på hur man kan göra en gränsdragning mellan anslags- och avgiftsfinansierad verksamhet och hur dessa verksamheter kan styras. Förslagen innebär att styrningen av FOI anpassas till generell praxis för att styra statliga myndigheter. ESV tror att det kan lösa en del problem med nuvarande finansieringsmodell som uppmärksammas i rapporten.

## Kontakt

![Anna Kindberg](/contentassets/8880179c27a745b5b0f159696127f75b/anna-k.jpg?v=8db449dac0acb80)

* Utredare
* Anna Kindberg
* [anna.kindberg@statskontoret.se](mailto:anna.kindberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 33](tel:+4686904333)

Senast uppdaterad: 2019-11-29
# En förbättrad samordning av tillsynen och tillsynsvägledningen inom överförmyndarområdet

Sju länsstyrelser utövar tillsyn över Sveriges cirka 230 kommunala överförmyndarmyndigheter. Dessa länsstyrelser ska även vägleda överförmyndarna i deras tillsyn av gode män och förvaltare. Statskontoret har utvärderat hur länsstyrelsernas samordning med varandra fungerar.

## Utredning

### Rapportnummer

2019:8

### Publiceringsdatum

2019-04-30

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/en-forbattrad-samordning-av-tillsynen-och-tillsynsvagledningen-inom-overformyndaromradet/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/2019-8.pdf?v=8d96ba3723bd180)

Statskontorets utvärdering visar att länsstyrelsernas samordning behöver förbättras för att deras tillsyn och tillsynsvägledning ska bli så effektiv och ändamålsenlig som möjligt. Statskontoret föreslår att regeringen ger en av de sju länsstyrelserna i uppdrag att vara samordningsmyndighet inom området. Samordningsmyndigheten bör bland annat få i uppdrag att utveckla länsstyrelsernas arbete och samverkan på området. Statskontoret föreslår också att myndigheten ska utfärda föreskrifter för överförmyndarnas tillsyn.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Utvärdering av En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020

Statskontoret har utvärderat En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020. Statskontoret bedömer att strategin och de uppdrag som har lämnats i samband med den överlag ger goda förutsättningar för att uppnå strategins mål och det övergripande målet för arbetsmiljöpolitiken. Det finns emellertid utrymme att bedriva det strategiska arbetsmiljöarbetet ännu mer effektivt.

## Utredning

### Rapportnummer

2020:4

### Publiceringsdatum

2020-02-12

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/utvardering-av-en-arbetsmiljostrategi-for-det-moderna-arbetslivet-20162020/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-4.pdf?v=8d96624fe3e7e00)

De flesta åtgärder i strategin är regeringsuppdrag som har tydliga beskrivningar av vad som ska göras, av vem och till när. Strategin har bidragit till att öka samverkan mellan de myndigheter som har genomfört uppdragen. Regeringen har också involverat arbetsmarknadens parter, både när det gäller att ta fram strategin och när det gäller att genomföra och följa upp den.

Statskontoret bedömer dock att det går att bedriva det strategiska arbetsmiljöarbetet ännu mer effektivt. Bland annat anser vi att regeringen bör avgränsa och precisera strategins prioriterade områden samt formulera mer konkreta och tidsatta mål för strategin. Vi bedömer också att strategin behöver följas upp mer systematiskt. Regeringen bör även inför nästkommande strategiperiod överväga att styra berörda myndigheter mer tillitsbaserat. Det handlar bland annat om att ge myndigheterna större inflytande över hur åtgärderna i strategin utformas. På så sätt kan myndigheternas erfarenheter och kompetens bättre tas tillvara.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Pia Brundin
* [pia.brundin@statskontoret.se](mailto:pia.brundin@statskontoret.se)
* [076-877 46 12](tel:+46768774612)

Senast uppdaterad: 2024-05-23