# Som chef är du en förebild

Chefer som föregår med gott exempel har stor betydelse för att förebygga korrupta handlingar och riskkulturer.

Formella beslut och konkreta åtgärder är vad många förknippar med verktyg för ledningen i arbetet mot korruption. Men ledningen kan även sätta tonen genom sina beteenden och sitt agerande.

Vad som generellt utgör en god förebild beror på sammanhang och situation. I en myndighet är en chef eller ledare en god förebild genom att känna till och följa de regler som styr verksamheten. Det handlar dels om lagstiftningen, båda allmänna och mer verksamhetsspecifika lagar och förordningar, dels om myndigheternas interna regelverk. Det är viktigt att i handling visa att reglerna gäller lika för alla.

Samtidigt har alla regelverk en gräns där en gråzon ofta tar vid. Att kunna diskutera och hantera de frågor som ryms i gråzonen kan ha stor betydelse för vilka signaler ledningen skickar inom och utanför organisationen.

Övning: Hur kan ledningen rasera förtroendet?

Det här är en reflektions- och diskussionsövningen som syftar till att medvetandegöra beteenden som sker per automatik men som ändå är viktiga för att myndigheten ska fungera effektivt och rättssäkert. Övningen kan genomföras både i ledningsgruppen och i andra lämpliga grupperingar inom myndigheten såsom enhetsmöten eller arbetsplatsträffar.

Fundera enskilt och diskutera sedan i smågrupper kring följande fråga: Vad skulle vi som ledning (eller medarbetare) kunna göra inom lagens gränser för att rasera förtroendet för oss själva och myndigheten? Vad är det som gör att vi normalt sett inte agerar på det sättet?

## Visa engagemang genom kommunikation med anställda

Ledningen kan med sin kommunikation agera förebilder i korruptionsfrågor. Aktiv kommunikation och tydligt engagemang i frågan kan till exempel öka anställdas medvetenhet om korruptionsrisker samt påminna om det särskilda ansvaret i rollen som statsanställd. Konkret kan det handla om att koppla verksamhetsnära frågor, vägval eller beslut till de grundläggande principer som verksamheten styrs av såsom legalitet, objektivitet och effektivitet. Myndighetsledningen kan också kommunicera sina ambitioner och insatser i arbetet mot korruption. Liknande kommunikation kan riktas till eventuella leverantörer och samarbetspartners i det privata näringslivet. Det skickar en viktig signal om att myndigheten inte tolererar korruption.

Om korruption uppdagas kan det vara känsligt och ibland finnas rättsliga hinder för ledningen att öppet kommunicera inom myndigheten. Samtidigt är det viktigt att försöka möta frågor från personalen om vad som hänt, hur det kunde ske och vad det innebär för verksamheten. Att öppet föra dialog ger också en möjlighet för ledningen att förklara och beskriva olika steg i hanteringen av ett misstänkt korruptionsfall och på så sätt skapa förtroende för myndighetens arbete mot korruption. I ett senare skede kan den uppkomna situationen diskuteras bredare, till exempel genom att arbetssätt utvärderas utifrån nyvunna perspektiv. På så sätt kan man skapa lärande och utveckling inom myndigheten.

## Relaterat material

[Korruption i Myndighetssverige, BRÅ 2014 (bra.se)](https://bra.se/rapporter/arkiv/2014-01-24-korruption-i-myndighetssverige)

Senast uppdaterad: 2025-11-27