Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Internrevision och intern styrning och kontroll 2020 Redovisning över den statliga internrevisionen och myndigheternas interna styrning och kontroll under 2019

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2020:20

### Publiceringsdatum

2020-03-30

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/27957650c3e24a049b91c9bff7456713/esv-2020-20-internrevision-och-intern-styrning-och-kontroll-2020-2.pdf?v=8d7eb6c7cdbf600)

Ekonomistyrningsverket lämnar årligen en rapport om den statliga internrevisionen och myndigheternas interna styrning och kontroll till regeringen. Den redovisning som lämnas avser 2019. Den generella bilden ESV har är att internrevisionen fungerar väl och att myndigheterna tillämpar bestämmelserna om statlig internrevision och intern styrning och kontroll i mycket hög utsträckning.

*En rättad version som korrigerat ett mindre fel är publicerad den 28 april 2020.*

Senast uppdaterad: 2020-04-28
# Genomslaget Resultatredovisningarna och myndigheternas arbete med dessa efter ändrade krav

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2020:28

### Publiceringsdatum

2020-05-28

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/f40f4d20fd9a4fd0816f2d001dbb87fa/esv-2020-28-genomslaget.pdf?v=8d802ec00b00c00)

Den 1 januari 2019 började ett antal regeländringar gälla för myndigheternas resultatredovisning. I ett regeringsuppdrag har ESV följt upp vilket genomslag de nya kraven har fått i ett urval av myndigheternas årsredovisningar.

I rapporten konstaterar ESV att flera myndigheter har lämnat en resultatredovisning som motsvarar de nya kraven. Framför allt bestämmelsen om att redovisa ärenden och styckkostnader har fått visst genomslag. Nästan alla stora ärendehandläggande myndigheter redovisar både antal ärenden och styckkostnader. Små myndigheter med ärendehandläggning som huvudsaklig uppgift redovisar i regel antal ärenden men inte styckkostnader.

Men det är också flera myndigheter som inte når upp till de nya kraven. Det som ännu inte har fungerat fullt tillfredsställande är att det i vissa fall ännu saknas

* redovisade data till grund för bedömningar i förhållande till mål
* tidsserier till effektorienterade data
* analys av könsuppdelad statistik.

ESV har också tittat på hur myndigheterna i urvalet har arbetat för att kunna redovisa enligt de nya kraven och kan konstatera att man överlag är nöjd med det nya regelverket. De flesta myndigheterna har inte behövt förändra sina interna förutsättningar för resultatredovisningen i någon större utsträckning, och anser att resultatredovisningar har blivit bättre utan att det nämnvärt har påverkat vare sig arbetssätt eller resurser. Några av myndigheterna har dock en del utvecklingsarbete som väntar.

## Kontakt

![Kenneth Eliasson](/contentassets/5e6c8d48755e459299af7ee7e82d2939/kenneth.jpg?v=8d52a9dbe3994f0)

* Utredare
* Kenneth Eliasson
* [kenneth.eliasson@statskontoret.se](mailto:kenneth.eliasson@statskontoret.se)
* [08-690 43 44](tel:+4686904344)

Senast uppdaterad: 2020-05-28
# Myndighetsanalys av Datainspektionen

Datainspektionen har de senaste åren lagt stor vikt vid att informera och vägleda om dataskyddsförordningen (GDPR). Nu är det dags att myndigheten avslutar fler tillsynsärenden för de företag, myndigheter och organisationer som behandlar personuppgifter. Det visar en ny rapport från Statskontoret.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2020:14

### Publiceringsdatum

2020-06-16

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/myndighetsanalys-av-datainspektionen/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-14.pdf?v=8d9631539833900)

– Regeringen har sedan 2016 mer än fördubblat Datainspektionens anslag. Myndigheten har gått igenom en stor omställning som har tagit mycket tid och kraft. Men nu behöver Datainspektionen visa bättre resultat framförallt inom tillsynen, säger Statskontorets generaldirektör Annelie Roswall Ljunggren.

Sedan den EU-gemensamma dataskyddsförordningen började gälla 2018 har Datainspektionen arbetat för att öka kunskapen om förordningen men bara avslutat ett fåtal tillsynsärenden. Att Datainspektionen avslutar få tillsynsärenden får som konsekvens att företag, myndigheter och organisationer som inte följer reglerna kan fortsätta att behandla personuppgifter på ett felaktigt sätt.

Datainspektionen har i och med den nya dataskyddsförordningen fått nya uppgifter. Samtidigt har myndigheten vuxit snabbt. Det har påverkat myndighetens verksamhet och har gjort det svårare att nå goda resultat. Datainspektionen har ett pågående utvecklingsarbete som syftar till att bland annat stärka tillsynen. Statskontoret bedömer att myndigheten behöver fortsätta att prioritera arbetet med den interna styrningen och organisationskulturen för att bli mer effektiv.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Emeli Mårtensson
* [emeli.martensson@statskontoret.se](mailto:emeli.martensson@statskontoret.se)
* [076-877 47 77](tel:+46768774777)

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Klagomålshanteringen i skolan Förslag till ett mer ändamålsenligt system

Statskontoret har utrett hur klagomålshanteringen i skolan kan fungera bättre. Vår utredning visar att många klagomål anmäls till Skolinspektionen utan att anmälaren först har varit i kontakt med skolans huvudman. Detta leder till att det tar längre tid innan den berörda eleven får hjälp, och till mer dokumentation för lärare och rektorer. Därför behöver Skolinspektionens ansvar för att utreda klagomål från enskilda elever och vårdnadshavare begränsas.

## Utredning

### Rapportnummer

2020:21

### Publiceringsdatum

2020-11-30

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/klagomalshanteringen-i-skolan--forslag-till-ett-mer-andamalsenligt-system/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-21-webb.pdf?v=8d942eb490d6c00)

Statskontoret föreslår att Skolinspektionen endast ska utreda klagomål från enskilda elever och vårdnadshavare som huvudmannen inte har kunnat lösa, om det inte finns särskilda skäl. Vi föreslår även att Barn- och elevombudet (BEO) inte ska utreda klagomål alls, utan bara pröva förutsättningarna att begära skadestånd för barn och elever.

– I dag hanterar Skolinspektionen alltför många klagomål. Huvudmännen kan hantera klagomål och åtgärda brister i verksamheten snabbare och på ett mer flexibelt sätt. Skolinspektionen skulle i sin tur kunna göra större nytta för fler barn och elever genom att ägna sig mer åt regelbunden tillsyn av skolor och huvudmän, säger Statskontorets generaldirektör Annelie Roswall Ljunggren.

Men för att kunna ta tillvara dessa fördelar måste barn, elever och vårdnadshavare känna till att de kan framföra klagomål till huvudmannen. Huvudmännen måste också kunna utreda klagomål på ett opartiskt sätt. Vår utredning visar att många huvudmän brister i dessa avseenden. Därför föreslår vi att regeringen bör förtydliga kvalitetskraven på huvudmännens klagomålshantering.

Vi föreslår också att huvudmännen ska få större möjlighet att bestämma hur lärare och rektorer ska informera dem om enskilda kränkningar på skolorna. Både nuvarande regler om att alla kränkningar ska dokumenteras och anmälas till huvudmannen, samt Skolinspektionens och BEO:s hantering av klagomål, bidrar till omfattande dokumentation för lärare och rektorer. Mycket av den tid som går till att dokumentera hade kunnat göra större nytta om den lades på andra arbetsuppgifter i skolan, inte minst på förebyggande arbete mot kränkande behandling.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Kajsa Holmberg
* [kajsa.holmberg@statskontoret.se](mailto:kajsa.holmberg@statskontoret.se)
* [076-877 47 74](tel:+46768774774)

Senast uppdaterad: 2021-11-04
# Kostnader för Sveriges medlemskap i FN:s säkerhetsråd 2017–2018 – En analys

Statskontoret har utvärderat kostnaderna, inklusive kostnadseffektiviteten, för det svenska medlemskapet i FN:s säkerhetsråd 2017–2018.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2020-12-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/kostnader-for-sveriges-medlemskap-i-fns-sakerhetsrad-20172018--en-analys/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-103.pdf?v=8d942d80b531800)

Statskontorets övergripande bedömning är att kostnaderna för Sveriges medlemskap i FN:s säkerhetsråd har varit rimliga. Förstärkningarna av den svenska FN-representationen i New York avviker inte från andra länders förstärkningar. Utifrån de jämförelser vi gör med andra svenska internationella åtaganden finns det inte heller något som pekar på att kostnaderna för medlemskapet i FN:s säkerhetsråd skulle vara oproportionerligt höga.

Statskontoret bedömer vidare att den organisation och det arbetssätt som UD använde under medlemskapet skapade goda förutsättningar för att driva de frågor som var prioriterade för Sverige under medlemskapet. UD påbörjade förberedelsearbetet i god tid, vilket ledde fram till ett program som uttryckte de politiska prioriteringarna inför medlemskapet. UD utgick från sin befintliga organisationsstruktur och byggde vidare på svenska styrkeområden under rådsmedlemskapet. Den politiska ledningens tillgänglighet i beredningen och beslutsfattandet var också avgörande för ett välfungerande rådsarbete.

Erfarenheterna av medlemskapet i säkerhetsrådet är dock i hög grad knutna till individer. Statskontoret bedömer därför att det kan finnas en fördel om UD gör skriftlig dokumentation från rådsmedlemskapet mer känd inom organisationen. En bättre överblick över UD:s interna dokumentation kan också underlätta kommande analyser och forskning inom området.

Medlemskapet i FN:s säkerhetsråd har bidragit till en stärkt beredskap inför kommande internationella åtaganden. Statskontoret bedömer dock att det kan finnas viss anledning för regeringen och UD att se över sin externa kommunikation inför dessa åtaganden.

Senast uppdaterad: 2021-11-04
# Myndigheternas korruptionsrisker En studie av hur ett konkret stöd i riskarbetet kan utformas

I regleringsbrevet för 2020 fick Statskontoret i uppdrag att genomföra en studie av förutsättningarna för och utformningen av ett konkret stöd till myndigheterna i deras arbete med korruptionsrisker.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2020-10-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/myndigheternas-korruptionsrisker/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-101.pdf?v=8d942efa99ea800)

Inom ramen för uppdraget har vi samverkat med Ekonomistyrningsverket, Kammarkollegiet, Brottsförebyggande rådet och andra relevanta myndigheter. Vi har också diskuterat uppdragets frågor med representanter för Myndighetsnätverket mot korruption.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Tidsserier, statens budget m.m. 2019

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2020:31

### Publiceringsdatum

2020-06-11

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/6ccda7e7d5b54bc6836c3bc22ebb596c/esv-2020-31-tidsserier-statens-budget-mm-2019-2.pdf?v=8d85efe74f76680)

### Kompletterande filer

* [Tabeller för Tidsserier, statens budget m.m. 2019](/contentassets/6ccda7e7d5b54bc6836c3bc22ebb596c/tabeller-for-tidsserier-statens-budget-mm-2019-2.xlsx?v=8d85efeeafbcd80)

Tidsserier, statens budget m.m. 2019 ingår i [Sveriges officiella statistik](/link/4ed3cfa0a4834becb1e2abe4fc4def44.aspx). Statistiken beskriver det slutliga utfallet för inkomster, utgifter och saldo på statens budget.

Statistiken beskriver också viss annan central information som rör statens finanser i form av statistiska tabeller. Tabellerna omfattar som regel utfall för år 1995–2019.

Statistiken avser löpande priser. Alla rubriker på statistiska tabeller är på svenska och engelska. Statistiken för statens budget avser svenska kronor och omfattar statliga budgetenheter.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2020-06-11
# Jäv i offentlig tjänst

Saklighet och opartiskhet är en förutsättning för att du och den myndighet där du arbetar ska kunna fullgöra ert uppdrag på ett demokratiskt, effektivt och rättssäkert sätt. Detta gör att alla som bor i Sverige kan lita på myndigheterna och på dig som offentligt anställd.

## Vägledning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2020-01-27

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/jav-i-offentlig-tjanst/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/jav-i-offentlig-tjanst-202010-web.pdf?v=8d940852843dd00)

I skriften Jäv i offentlig tjänst får du som arbetar i den offentliga förvaltningen mer kunskap om intressekonflikter och jäv. Om du kan reglerna och är medveten om vikten av att följa dem kan du också undvika situationer där intressekonflikter riskerar att uppstå. På så sätt bidrar du till att upprätthålla sakligheten och opartiskheten i ditt arbete.

Skriften vänder sig till chefer och medarbetare i både statliga och kommunala förvaltningsmyndigheter. Den innehåller praktiska råd om förhållningssätt för dig som anställd och även rutiner och riktlinjer för myndigheterna.

---

Efter det att skriften om *Jäv i offentlig tjänst* publicerades har jävsgrunderna avseende sakägarjäv, intressejäv, närståendejäv, ställföreträdarjäv samt delikatessjäv ändrats i kommunallagen för att bättre överensstämma med lydelserna i förvaltningslagen. Syftet med det är att medborgare ska möta en offentlig förvaltning som oavsett förvaltningsnivå har samma krav när det gäller saklighet och opartiskhet.

Skriften har inte uppdaterats efter det att de nya reglerna trädde i kraft.

Läs mer: [Regeringens proposition 2021/22:125 Val och beslut i kommuner och regioner](https://www.regeringen.se/contentassets/113a6658c229445b87086928d45598ad/val-och-beslut-i-kommuner-och-regioner-prop.-202122125.pdf)

Senast uppdaterad: 2025-09-04
# Avgifter 2019 – om avgiftsbelagd verksamhet i staten

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2020:29

### Publiceringsdatum

2020-05-25

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/3fa211527a024edfb0e207039f5637f9/esv-2020-29-avgifter-2019.pdf?v=8d80096fea13f80)

### Kompletterande filer

* [Tabeller – Avgifter 2019](/contentassets/3fa211527a024edfb0e207039f5637f9/tabeller-avgifter-2019.xlsx?v=8d800a87035b980)

ESV sammanställer årligen en avgiftsrapport för att ge regeringen en överblick av den avgiftsbelagda verksamheten i staten. Rapporten beskriver ekonomiska förhållanden för statlig verksamhet som helt eller delvis finansieras med avgifter. Redovisningen baseras på uppgifter som myndigheterna rapporterat till ESV.

Senast uppdaterad: 2020-05-25
# Förvaltningsmodellen under coronapandemin

Den svenska förvaltningsmodellen ger regeringen långtgående möjligheter att styra myndigheter och påverka arbetet i regioner och kommuner. Men i praktiken begränsas regeringens möjligheter att styra av flera skäl. Det visar Statskontorets studie om den svenska förvaltningsmodellen som har analyserat över 400 regeringsbeslut under coronapandemin.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 41

### Publiceringsdatum

2020-12-11

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/forvaltningsmodellen-under-coronapandemin/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/oos41.pdf?v=8d942d956b9f600)

## Myndigheterna är viktiga verktyg i hanteringen av en kris

I studien har Statskontoret kartlagt och analyserat de över 400 beslut som regeringen fattat mellan februari och september 2020 med anledning av pandemin. Analysen visar att coronapandemin har påverkat alla samhällets sektorer, och att alla departement har varit involverade i beslut som har att göra med pandemin.

Analysen visar även att regeringen har styrt myndigheter och påverkat arbetet i kommuner och regioner på flera olika sätt. Exempelvis genom att ge myndigheter uppdrag att samverka, tillsätta nationella samordnare för att knyta samman olika aktörer och sektorer, tillskjuta ekonomiska medel samt besluta om och ändra förordningar.

## Svårt för regeringen att flytta ansvar mellan förvaltningsnivåer på kort tid

Regeringens möjligheter att styra myndigheter och verksamheter är desamma oavsett om det är ett normalläge eller ett krisläge. Men under en kris behöver regeringen fatta beslut snabbare och ibland utifrån knapphändig information. Studien visar även att regeringens möjligheter att styra i praktiken kan begränsas av flera skäl. Det kan till exempel ta tid att bereda ett beslut, även när normala tidsramar frångås. Det är också svårt att i praktiken och på kort tid flytta ansvar mellan olika förvaltningsnivåer. Regeringen är också beroende av underlag och information från myndigheterna när den fattar beslut. Modellen med organisatoriskt fristående myndigheter och ett förhållandevis litet regeringskansli innebär att expertkunskapen i hög grad är placerad i myndigheterna snarare än i Regeringskansliet. Myndigheterna behöver också förstå regeringens förväntningar och syfte med beslutade insatser för att kunna genomföra uppdraget på ett bra sätt.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Maria Kling
* [Maria.Kling@statskontoret.se](mailto:Maria.Kling@statskontoret.se)
* [076-877 46 65](tel:+46768774665)

Senast uppdaterad: 2024-12-16
# Den statliga sektorn 2019

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2020:33

### Publiceringsdatum

2020-06-26

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/e5a20fa8669d481781289dc17f0298c1/esv-2020-33-den-statliga-sektorn-2019.pdf?v=8d81999d9effe80)

### Kompletterande filer

* [Tabellbilaga Statliga bolag 2019](/contentassets/e5a20fa8669d481781289dc17f0298c1/tabellbilaga-statliga-bolag-2019.pdf?v=8d8194500377f00)

Den statliga sektorns nettoförmögenhet för 2019 blev 1 844 miljarder kronor, efter att inomstatliga mellanhavanden eliminerats. Det är en ökning med 350 miljarder kronor jämfört med 2018. Det visar Ekonomistyrningsverkets sammanställning av den statliga sektorn samlade tillgångar, skulder och kapital.

Denna årliga sammanställning publiceras endast på ESV:s webbplats och redogör för den statliga sektorns nettoförmögenhet (skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde). Rapporten ger en översiktlig bild av samtliga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över: de statliga myndigheterna, affärsverken och bolagen, AP-fonderna, Riksbanken samt Allmänna arvsfonden.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Joulia Cerón
* [joulia.Ceron@statskontoret.se](mailto:joulia.Ceron@statskontoret.se)
* [08-690 44 12](tel:+4686904412)

Senast uppdaterad: 2020-06-26
# Fortsatta former för digitaliseringspolitiken. Utvärdering av Digitaliseringsrådet och kartläggning av regeringens styrning

Statskontoret har utvärderat Digitaliseringsrådets organisation och arbete och undersökt möjliga former för analys, uppföljning och genomförande av digitaliseringspolitiken. Digitaliseringsrådet har under perioden 2017–2020 regeringens uppdrag att främja genomförandet av digitaliseringspolitiken, bland annat genom analys och uppföljning av området.

## Utredning

### Rapportnummer

2020:3

### Publiceringsdatum

2020-02-14

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/fortsatta-former-for-digitaliseringspolitiken.-utvardering-av-digitaliseringsradet-och-kartlaggning-av-regeringens-styrning/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-3.pdf?v=8d96d3d202eb380)

Statskontoret bedömer att vissa av Digitaliseringsrådets uppgifter kan hanteras mer effektivt genom att regeringen fördelar ansvar och uppgifter på ett delvis nytt sätt. Det är särskilt viktigt att regeringen säkerställer långsiktighet och kontinuitet när det gäller att samlat följa upp och analysera digitaliseringspolitiken.

Statskontoret föreslår därför att regeringen ger Myndigheten för digital förvaltning (DIGG) en instruktionsenlig uppgift att följa upp och analysera samhällets digitalisering utifrån målen för digitaliseringspolitiken. Statskontoret föreslår också att regeringen renodlar Digitaliseringsrådets uppgifter till att bistå regeringen med råd och kunskap inom digitalisering, och därmed avvecklar Digitaliseringsrådets kansli.

Senast uppdaterad: 2021-11-01
# Finansiell styrning av Trafikverket – delrapport

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2020:57

### Publiceringsdatum

2020-12-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/00966b291f804e8f812b75801247403a/esv-2020-57-finansiell-styrning-av-trafikverket.pdf?v=8d8a2a5e6e50f00)

Rapporten är en delredovisning av Ekonomistyrningsverkets (ESV:s) regeringsuppdrag om att göra en översyn av den finansiella styrningen av Trafikverket. I rapporten redogör ESV för sin bedömning att det finns brister i hur anslagsstyrningen av Trafikverkets förvaltningsutgifter, utveckling samt vidmakthållande av transportinfrastrukturen hänger samman med annan styrning av myndigheten.

ESV lämnar också ett antal förslag, bland annat att regeringen bör förändra Trafikverkets anslagsstyrning, utveckla myndighetens investeringsplan och integrera den med den nationella planen. Det skulle förbättra riksdagens och regeringens förutsättningar att styra transportinfrastrukturen i förhållande till de transportpolitiska målen.

Senast uppdaterad: 2020-12-17
# En översyn av modellen för att fördela länsstyrelsernas förvaltningsanslag

Statskontoret har analyserat den modell som regeringen använder för att fördela förvaltningsanslaget mellan de 21 länsstyrelserna. Förvaltningsanslaget består av ett grundbelopp, riktande medel samt medel som fördelas genom sju parametrar med olika vikter. Regeringen har i uppdraget till oss angett ett antal krav som parametrarna ska uppfylla.

## Utredning

### Rapportnummer

2020:17

### Publiceringsdatum

2020-09-14

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/en-oversyn-av-modellen-for-att-fordela-lansstyrelsernas-forvaltningsanslag/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-17.pdf?v=8d942f0b079ea80)

Statskontoret bedömer att två av de sju parametrarna uppfyller alla de krav som regeringen ställt i uppdraget. Vi bedömer också att grundbeloppet inte täcker de baskostnader hos länsstyrelserna som vi anser att det bör täcka samt att några av de riktade medlen överlappar varandra eller minst någon av parametrarna.

Statskontoret föreslår att några av parametrarna byts ut eller tas bort och att deras vikter förändras. Vi föreslår också att grundbeloppet höjs något samt att några riktade medel slås ihop eller avskaffas. Våra förslag innebär relativt små förändringar för de flesta länsstyrelser. De länsstyrelser som påverkas mest av förslagen får höjda eller sänkta förvaltningsanslag med mellan tre och fyra procent.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Jonathan Larkeus
* [jonathan.larkeus@statskontoret.se](mailto:jonathan.larkeus@statskontoret.se)
* [076-877 46 05](tel:+46768774605)

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Ekonomiadministrativ värdering för 2019

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2020:25

### Publiceringsdatum

2020-04-22

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/8a969569be1540469d3ae78c5fc4073c/esv-2020-25-ekonomiadministrativ-vardering-for-2019.pdf?v=8d7e6cf128c0700)

Resultatet av ESV:s ekonomiadministrativa värdering för 2019 visar att myndigheterna fortsätter att följa de ekonomiadministrativa bestämmelserna väl. Fler myndigheter (69 procent) än förra året (62 procent) får högsta EA-värdet AA.

Ingen myndighet har fått det lägsta myndighetsvärdet C, vilket är samma resultat som de senaste tre åren. Två myndigheter har dock fått koncernvärde C. Men det är en minskning från föregående år då fyra myndigheter fick det lägsta koncernvärdet.

ESV ser ändå en förbättringspotential inom vissa områden, som elektroniska beställningar.

## Kontakt

![Anna Kindberg](/contentassets/8880179c27a745b5b0f159696127f75b/anna-k.jpg?v=8db449dac0acb80)

* Utredare
* Anna Kindberg
* [anna.kindberg@statskontoret.se](mailto:anna.kindberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 33](tel:+4686904333)

Senast uppdaterad: 2020-04-22
# En innovativ och samverkande förvaltning. 10 år med det förvaltningspolitiska målet

I år är det tio år sedan riksdagen fattade beslut om det förvaltningspolitiska målet. Statskontoret har tagit initiativ till att undersöka det förvaltningspolitiska målets status och vilken betydelse det har haft för myndigheternas arbete och regeringens styrning.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 39

### Publiceringsdatum

2020-09-08

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/en-innovativ-och-samverkande-forvaltning.-10-ar-med-det-forvaltningspolitiska-malet/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/oos39.pdf?v=8d9618f673e7580)

Vår undersökning visar att det förvaltningspolitiska målet har en bred acceptans i förvaltningen och i politiken. Men vår analys visar också att målet i praktiken har ett begränsat genomslag i myndigheternas arbete. Detta trots att förvaltningspolitiken är en angelägenhet för alla myndigheter. En anledning är att myndighetscheferna i låg utsträckning har styrts utifrån målet. De har istället själva behövt översätta och genomföra det förvaltningspolitiska målet i de egna verksamheterna.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Susanne Johansson
* [susanne.johansson@statskontoret.se](mailto:susanne.johansson@statskontoret.se)
* [076-877 47 79](tel:+46768774779)

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Utveckling av den statliga styrningen av kommuner och regioner 2020

Statskontoret kartlägger årligen statens styrning av kommuner och regioner, både hur omfattande styrningen är och hur den utvecklas. Årets kartläggning visar bland annat att totalt 42 nya eller ändrade lagar och förordningar har börjat att gälla under 2020 som vi bedömer påverkar kommunerna eller regionerna på ett väsentligt sätt.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2021-06-08

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/utveckling-av-den-statliga-styrningen-av-kommuner-och-regioner-2020/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2021/statlig-styrning-2020---utskriftsversion.pdf?v=8dbd4a7be46e000)

### Kompletterande filer

* [Statsbidragsförteckning 2020](/globalassets/rapporter-pdf/2021/statsbidragsforteckning-2020.xlsx?v=8d98e3af2a85000)

I likhet med tidigare år handlar flera av regleringarna om ökade krav eller skyldigheter för kommunsektorn. Samtidigt har riksdag och regering beslutat om flera regleringar som syftar till att på olika sätt underlätta för kommunsektorn att hantera pandemin.

Vår kartläggning visar också att det fortfarande fanns många riktade statsbidrag till kommunsektorn. Totalt sett fanns 183 riktade statsbidrag 2020. Flest riktade statsbidrag ser vi inom områdena vård och omsorg samt utbildning. Statsbidragen är en viktig inkomstkälla för kommunsektorn och under 2020 har staten betalat ut mer medel än tidigare år. Ökningen beror framför allt på att staten tillfört kommunsektorn mer resurser till följd av pandemin.

Statskontoret ska också redovisa en förteckning över samtliga statsbidrag till kommunsektorn. Där kommer det bland annat finnas uppgifter om hur mycket medel som staten betalat ut till kommunsektorn inom ramen för respektive bidrag. Vi kommer att publicera förteckningen genom att komplettera denna rapport med ytterligare en bilaga senast den 30 juni 2021.

Senast uppdaterad: 2023-10-24
# Aktiv medverkan till bosättning i annan kommun – En kartläggning

En ny rapport från Statskontoret visar att många kommuner har tagit emot personer som utsatts för aktiv medverkan att flytta av den tidigare hemkommunen. Något som ibland har kallats social dumpning eftersom det handlar om människor som är beroende av kommunens stöd.

## Utredning

### Rapportnummer

2020:19

### Publiceringsdatum

2020-11-16

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/aktiv-medverkan-till-bosattning-i-annan-kommun--en-kartlaggning/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-19-webb.pdf?v=8d942ec0a2be600)

Förutom att flytten kan ställa till problem för den enskilde om den är påtvingad, är den aktiva medverkan främst ett problem för mindre mottagande kommuner, med ansträngd ekonomi och sämre arbetsmarknadsförutsättningar.

Statskontoret föreslår i rapporten att länsstyrelserna får i uppdrag att initiera samverkan mellan kommunerna för att motverka aktiv medverkan.

– Aktiv medverkan handlar ytterst om hur kommuner tar hand om sina mest utsatta invånare. Det är därför viktigt att kommunerna förbättrar sin samverkan för att motverka de problem som aktiv medverkan kan leda till, säger Statskontorets generaldirektör Annelie Roswall Ljunggren.

Den viktigaste faktorn bakom aktiv medverkan är den varierande tillgången på bostäder. Bristen på bostäder bidrar till att vissa kommuner bara erbjuder bostad för nyanlända under de två år då staten betalar ut etableringsersättning. Nyanlända som inte har lyckats hitta bostad under dessa två år kan då få hjälp av hemkommunen att skaffa bostad i någon annan kommun. Här föreslår vi att regeringen ser över bosättningslagen för att öka enhetligheten i tillämpningen och ge bättre förutsättningar för nyanländas integration.

I rapporten konstaterar vi att åtskilliga kommuner kräver att de personer som får försörjningsstöd måste söka bostad utanför kommunen. Vi föreslår därför att Socialstyrelsen i sina allmänna råd förtydligar att kommunerna inte har rätt att ställa ett sådant krav, eftersom det strider mot socialtjänstlagen.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Vision e-hälsa 2025 – ett försök att styra genom samverkan

Vision e-hälsa 2025 är en överenskommelse mellan regeringen och Sveriges kommuner och regioner (SKR) som omfattar digitalisering inom hälso- och sjukvården och socialtjänsten. Statskontoret har följt upp och analyserat hur parternas samverkan och det arbete som de bedriver gemensamt fungerar.

## Utredning

### Rapportnummer

2021:17

### Publiceringsdatum

2021-12-01

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/vision-e-halsa-2025--ett-forsok-att-styra-genom-samverkan/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2021/2021_17---utskriftsversion.pdf?v=8dbf0f2be637c80)

Ett mål med visionen är att Sverige ska vara bäst i världen 2025 på att använda digitalise­ringens möjligheter i social­tjänsten och hälso- och sjukvården. Statskontorets analys visar att målet kommer att bli svårt att nå. Det gemensamma arbetet har hittills gett få tydliga resultat i form av exempelvis en mer samordnad digitalisering inom vård- och omsorgs­sektorn.

Regeringen och SKR har samverkat i olika former i drygt 15 år för att stödja e‑hälsa. Deras samverkan har förbättrats över tid, men är fortfarande inte tillräckligt effektiv för att nå målen i visionen. Arbetet i samverkan är inte tillräckligt effektivt och visionen är inte tillräckligt tydlig för att vägleda arbetet.

Analysen visar också att parterna behöver anpassa sin samverkan efter den svenska förvaltningsmodellen. Samverkansorganisationen kan inte fatta beslut som rör myndigheternas och huvudmännens verksamheter. Det betyder bland annat att de insatser som samverkans­organisationen pekar ut som nationellt prioriterade inte nödvändigtvis blir prioriterade av kommuner, regioner eller myndigheter.

Statskontoret lämnar några förslag på hur parterna kan förbättra sin samverkan inför visionens tredje strategiperiod, och vad parterna bör tänka på i det långsiktiga arbetet med e-hälsa. Vi föreslår till exempel att samverkansorganisationen roll i första hand bör vara att lämna förslag till politiska beslut som bidrar till att det nationella e-hälsoarbetet blir effektivare. Organisationen bör få tydligare ansvarsfördelning, och prioritera de grundläggande förutsättningarna för digitalisering mer.

Vision e-hälsa sträcker sig till och med 2025. Vi anser att parterna redan nu behöver diskutera hur det nationella e‑hälsoarbetet ska bedrivas framöver. Vi anser bland annat att det behövs nya och bättre mål, en långsiktig finansiering, och att regeringen blir tydligare med hur staten ska bidra i e-hälsoarbetet.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Tf enhetschef
* Hanna André
* [hanna.andre@statskontoret.se](mailto:hanna.andre@statskontoret.se)
* [076-877 46 28](tel:+46768774628)

Senast uppdaterad: 2023-11-29
# Årsredovisning 2020

## Årsredovisning

### Rapportnummer

ESV 2021:10

### Publiceringsdatum

2021-03-03

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/f645ed786fa14be19ab7ac0a8fda853a/esv-2021-10-arsredovisning-2020.pdf?v=8d8de4e6b2f4300)

Senast uppdaterad: 2021-03-16
# Utvärdering av Svenska kraftnäts hantering av transmissionsnätsprojektet Sydvästlänken

Statskontoret har utvärderat Svenska kraftnäts hantering av transmissionsnäts­projektet Sydvästlänken. Sydvästlänken är en elförbindelse mellan Hallsberg i Närke och Hurva i Skåne. Enligt tidplanen skulle Sydvästlänken vara färdigställd 2015, men har under åren drabbats av stora förseningar. Först i juli 2021 kunde Svenska kraftnät ta hela förbindelsen i drift. I uppdraget har det ingått att analysera orsakerna till förseningarna i projektet.

## Utredning

### Rapportnummer

2021:16

### Publiceringsdatum

2021-11-30

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/utvardering-av-svenska-kraftnats-hantering-av-transmissionsnatsprojektet-sydvastlanken/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2021/2021_16---utskriftsversion.pdf?v=8dbf0f296741900)

Statskontoret bedömer att det inte går att peka ut en enskild orsak till att projektet har försenats. Men myndighetens beslut att använda en teknisk lösning som de inte hade praktisk erfarenhet av i kombination med att den anlitade leverantören hade utmaningar att få anläggningen i drift har bidragit till förseningen. I planeringen av projektet prioriterade Svenska kraftnät att få anläggningen i drift snabbt. Statskontoret anser att Svenska kraftnät inte tog hänsyn till dessa utmaningar i styrningen av projektet. Vår analys visar även att kostnaderna för Sydvästlänken ligger under budget men att anläggningen inte har alla funktioner som myndigheten planerade för.

Svenska kraftnät har vuxit och utvecklats som organisation under den tid som arbetet med Sydvästlänken har pågått. Myndigheten har exempelvis utvecklat både sin riskhantering och projektstyrning. Samtidigt bedömer vi att det finns områden där Svenska kraftnät kan dra lärdom från genomförandet av Sydvästlänken och lämnar i rapporten ett antal förslag till myndigheten. Statskontoret föreslår bland annat att Svenska kraftnät fortsätter arbetet med att utveckla sin roll som beställare och bli mer träffsäkra i sina investeringsprognoser.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Emeli Mårtensson
* [emeli.martensson@statskontoret.se](mailto:emeli.martensson@statskontoret.se)
* [076-877 47 77](tel:+46768774777)

Senast uppdaterad: 2023-11-29
# Agenda 2030 i myndigheter, kommuner och regioner. Slutrapport

Regeringen har en mycket hög ambition för Sveriges arbete med FN:s globala hållbarhetsmål, Agenda 2030. Men Statskontorets analys visar att ambitionen ännu inte har påverkat myndigheters, kommuners och regioners hållbarhetsarbete i någon större utsträckning. Inriktningen för arbetet med agendan i Sverige behöver förtydligas.

## Utredning

### Rapportnummer

2020:15

### Publiceringsdatum

2020-06-25

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2020/agenda-2030-i-myndigheter-kommuner-och-regioner.-slutrapport/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2020/2020-15-webb.pdf?v=8d9618f49711080)

Regeringen behöver i det fortsatta arbetet ta fram en inriktning för arbetet och peka ut vilka områden inom Agenda 2030 som ska prioriteras i Sverige.

– Regeringen bör fokusera på de områden där Sverige har stora utmaningar. Det är också viktigt att utveckla samordningen mellan departementen, så att regeringens samlade förmåga att bidra till agendan förstärks, säger Annelie Roswall Ljunggren, generaldirektör på Statskontoret.

Statskontorets analys visar att arbetet med Agenda 2030 skiljer sig mycket åt i ambitionsnivå och utförande mellan olika delar av landet. Bland annat har små kommuner och regioner ofta inte förutsättningar att prioritera arbetet med agendan.

Länsstyrelserna har en viktig roll i arbetet med Agenda 2030 i Sverige. Statskontoret föreslår att regeringen ger länsstyrelserna ett tydligare uppdrag att bidra till arbetet med agendan på lokal och regional nivå.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Utvärdering av omregleringen av spelmarknaden Delrapport 4: Andra året med den nya spelregleringen

Svenskarnas spelande hos företag utan svensk spellicens ökade under förra året. Myndigheterna har också svårt att stoppa de olicensierade företagen från att rikta spel mot svenska spelare. Det konstaterar Statskontoret i en uppföljning av hur den svenska spelmarknaden fungerade 2020.

## Utredning

### Rapportnummer

2021:5

### Publiceringsdatum

2021-03-29

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/utvardering-av-omregleringen-av-spelmarknaden--delrapport-4-andra-aret-med-den-nya-spelregleringen/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2021/2021_5---utskriftsversion.pdf?v=8dbf0e6442cfb00)

Företag som inte har en svensk licens att bedriva spelverksamhet betalar inte skatt i Sverige. De följer heller inte den svenska spelregleringen i övrigt, till exempel när det gäller att motverka överdrivet spelande hos sina kunder. Under 2020 skedde uppskattningsvis 15 procent av svenskarnas spelande på onlinekasino och vadhållning hos företag som står utanför den reglerade marknaden. Under 2019 var motsvarande andel 12 procent. Före omregleringen av spelmarknaden, det vill säga innan den 1 januari 2019, var andelen över 50 procent.

– Omregleringen har bidragit till att en betydligt större del av spelandet sker hos företag med svensk licens, säger Statskontorets generaldirektör Annelie Roswall Ljunggren. Men det är bekymrande att spelandet utanför den reglerade marknaden ökade under förra året. Därför behövs ytterligare åtgärder för att styra spelandet till den reglerade svenska marknaden.

Statskontoret konstaterar också att möjligheten att numera kunna stänga av sig från spel på Spelpaus.se ger bättre förutsättningar för att motverka spelproblem. Antalet personer som använder verktyget har ökat under 2020.

– Spelpaus.se fyller en viktig funktion för att motverka överdrivet spelande, säger Annelie Roswall Ljunggren. Men vi ser att en del personer som stänger av sig fortsätter att spela hos företag utan svensk licens, som inte omfattas av avstängningen. Vi tror också att Spelpaus kan samspela bättre med de möjligheter som finns till vård och stöd.

Spelmarknaden omreglerades 2019. Omregleringen innebär bland annat att fler företag kan få licens i Sverige för att erbjuda kasinospel och vadhållning. Statskontoret har regeringens uppdrag att utvärdera omregleringen. I den aktuella rapporten följer Statskontoret upp spelmarknaden två år efter omregleringen. Det är den fjärde av fem rapporter inom uppdraget.

Senast uppdaterad: 2023-11-29
# Statsförvaltningen i korthet 2021

Statskontoret har i uppdrag att följa upp och regelbundet beskriva den offentliga sektorns utveckling. I rapporten Statsförvaltningen i korthet redovisar vi en översiktlig bild av svenska myndigheter.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2021-06-20

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/statsforvaltningen-i-korthet-2021/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2021/sik-2021---utskriftsversion.pdf?v=8dbd4a741b40180)

Den första januari 2021 fanns det 341 myndigheter under regeringen. Det är lika många myndigheter som 2020. Men under 2022 kommer minst två nya myndigheter att inrättas.

Flest myndigheter finns inom verksamhetsområdet Samhällsskydd och rättskipning. Förhållandevis många myndigheter finns också inom områdena Näringslivsfrågor, Allmän offentlig förvaltning och Utbildning.

Antalet årsarbetskrafter i myndigheterna under regeringen är i år 238 000, vilket är en ökning med ungefär 9 000 jämfört med föregående år.

Sett till absoluta tal fanns det 2019 flest statligt förvärvsarbetande i Stockholms, Västra Götalands, och Skånes län. Högst andel statligt anställda i förhållande till befolkningen hade Uppsala, Gotlands och Norrbottens län.

Allmänheten bedömer att kvaliteten i de statliga myndigheterna har ökat under 2020. Det gäller för alla utom en av de myndigheter som har ingått i mätningen under tidigare år. Folkhälsomyndigheten har fått särskilt höga omdömen av allmänheten. Det är första gången som Folkhälsomyndigheten ingår i mätningen.

Senast uppdaterad: 2023-10-24
# Uppdatering av anvisning för pris- och löneomräkning av berörda anslags lokalkostnadsdelar

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2021:16

### Publiceringsdatum

2021-04-14

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/fafc6c07d87e4d3ca98769d1b9fc0c86/esv-2021-16-uppdatering-av-anvisning-for-pris-och-loneomrakning-av-berorda-anslags-lokalkostnadsdelar.pdf?v=8d8ff5f5a9ade00)

I regleringsbrevet för budgetåret 2021 fick ESV i uppdrag att föreslå en justering av anvisningen i regeringsbeslutet (Fi2011/5349) som beskriver hur ESV årligen ska ta fram ett prisomräkningsunderlag avseende myndigheternas lokalkostnader till regeringen.

I rapporten föreslår ESV att prisomräkningen bör revideras en extra gång för året före innevarande budgetår. Underlaget blir då mer rättvisande när även sena ändringar i myndigheternas lokalförsörjning kan påverka prisomräkningsunderlaget genom att det hänförs till rätt beräkningsår.

## Kontakt

![Björn Andersson](/contentassets/f94e404140254444a909aa20e0a289fc/bjorn-andersson.jpg?v=8db449ec5f8de00)

* Utredare
* Björn Andersson
* [bjorn.andersson@statskontoret.se](mailto:bjorn.andersson@statskontoret.se)
* [08-690 44 01](tel:+4686904401)

Senast uppdaterad: 2021-04-14
# Utfallet för statens budget – del av ESV:s underlag till årsredovisning för staten 2020

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2021:12

### Publiceringsdatum

2021-03-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/58fc9f3b720d4725abb14f420c2c83d9/esv-2021-12-utfallet-for-statens-budget-2020.pdf?v=8d8e7d20e2e7800)

Coronapandemin hade negativa effekter på både statens inkomster och utgifter under 2020, och utfallet för statens budget påverkades i hög grad av åtgärder med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. Riksdagen har fattat beslut om ändringar i statens budget vid 16 tillfällen under året. Vanligtvis görs ändringar i statens budget vid 2 tillfällen, i vår- respektive höständringsbudgeten.

Saldot i statens budget för 2020 blev ett underskott på 221 miljarder kronor. I den ursprungliga budgeten beräknades ett överskott på 47 miljarder kronor. Saldot i statens budget blev alltså 268 miljarder kronor lägre än beräknat.

Inkomsterna i statens budget uppgick till 999 miljarder kronor. Det är 118 miljarder kronor lägre än beräkningen i statens budget, och 57 miljarder kronor lägre än 2019.

De totala utgifterna i statens budget blev 1 219 miljarder kronor 2020. Det är 150 miljarder kronor högre än de beräknade utgifterna i statens ursprungliga budget. Utgifterna blev dock 155 miljarder kronor lägre än i den totala budgeten, det vill säga vad riksdagen sammantaget anvisade i den ursprungliga budgeten (1 069 miljarder kronor) och ändringsbudgetarna (304 miljarder kronor). De totala utgifterna blev 276 miljarder kronor högre än 2019.

Enligt riksdagens beslut uppgick utgiftstaket för staten till 1 743 miljarder kronor för 2020. De statliga utgifterna som omfattades av utgiftstaket uppgick till 1 501 miljarder kronor. Taket för statens utgifter 2020 underskreds alltså med 242 miljarder kronor.

## Kontakt

![Eva Engberg](/contentassets/d2976ed59b684b8f9b751da6fc8ee7a4/eva-e.jpg?v=8d52aab7d9a4670)

* Expert statsredovisning
* Eva Engberg
* [eva.engberg@statskontoret.se](mailto:eva.engberg@statskontoret.se)
* [08-690 44 66](tel:+4686904466)

Senast uppdaterad: 2021-03-16
# Underlag till statens finansiella sparande 2021 – kvartal 2

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2021:32

### Publiceringsdatum

2021-08-18

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/4dff56a7eda5432cbcedcde5563e3668/2021-32-underlag-till-statens-finansiella-sparande.pdf?v=8d962550bd6bb00)

Resultatet av beräkningen för andra kvartalet 2021 fortsatte präglas av covid-19-pandemin. Kvartalet visade ett negativt finansiellt sparande för staten på 12 miljarder kronor. Jämfört med samma period föregående år var det en ändå en förbättring med knappt 28 miljarder kronor.

Senast uppdaterad: 2021-08-18
# Underlag till statens finansiella sparande 2021 – kvartal 1

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2021:23

### Publiceringsdatum

2021-05-17

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/01b315e750a04a138bed47c3fa3ec30e/esv-2021-23-underlag-till-statens-finansiella-sparande-2021-kvartal-1.pdf?v=8d9194c48d89c00)

### Kompletterande filer

* [Tabeller](/analys-och-statistik/utfall/underlag-till-statens-finansiella-sparande/tabeller/)

## Försämrat sparande med 40 miljarder kronor

Resultatet av beräkningen för första kvartalet 2021 präglades starkt av covid-19-pandemin och visade ett negativt finansiellt sparande för staten på 61 miljarder kronor. Jämfört med samma period föregående år var det en försämring med 40 miljarder kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2021-05-17
# Underlag till statens finansiella sparande 2021 – kvartal 3

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2021:40

### Publiceringsdatum

2021-11-17

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/5e6131b99b3d40c88689879dd834bacc/2021-40-underlag-till-statens-finansiella-sparande-2021-kvartal-3-2.pdf?v=8d9a9ee6f0bf100)

## Förbättrat sparande med 28 miljarder kronor

Resultatet av beräkningen för tredje kvartalet 2021 fortsatte präglas av återhämtning från coronapandemin. Kvartalet visade ett negativt finansiellt sparande för staten på 9 miljarder kronor. Jämfört med samma period föregående år var det en ändå en förbättring med 28 miljarder kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2021-11-17
# Tidsserier, statens budget m.m. 2020

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2021:27

### Publiceringsdatum

2021-06-10

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/1c6920e1ac9345469267bd1b78ee03a9/esv-2021-27-tidsserier-statens-budget-mm-2020.pdf?v=8d92be924897b80)

### Kompletterande filer

* [Tabeller för Tidsserier, statens budget m.m. 2020](/contentassets/1c6920e1ac9345469267bd1b78ee03a9/tabeller-for-tidsserier-statens-budget-mm-2020.xlsx?v=8d92bea0bcd9580)

Tidsserier, statens budget m.m. 2020 beskriver det slutliga utfallet för inkomster, utgifter och saldo i statens budget. Statistiken beskriver också viss annan central information som rör statens finanser i form av statistiska tabeller. Tabellerna omfattar som regel utfall för år 1995–2020.

Statistiken avser löpande priser. Alla rubriker på statistiska tabeller är på svenska och engelska. Statistiken för statens budget avser svenska kronor och omfattar statliga budgetenheter.

Tidsserier, statens budget m.m. 2020 ingår i [Sveriges officiella statistik](/link/4ed3cfa0a4834becb1e2abe4fc4def44.aspx).

![svart-logo-350.png](/link/43f1b34a97984a3480cf5fa1d34ce142.aspx)

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2021-06-10