Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Tidsserier, statens budget m.m. 2017

## Utfall

### Rapportnummer

2018:42

### Publiceringsdatum

2018-06-14

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/0066ebcb1a8f4cde8e7336618a835856/2018-42-tidsserier-statens-budget-rev-180911.pdf?v=8d66019140c4060)

### Kompletterande filer

* [Tabeller för Tidsserier, statens budget m.m. 2017](/contentassets/0066ebcb1a8f4cde8e7336618a835856/2018-42-tabell-rev-180910.xlsx?v=8d6601924083370)

Tidsserier, statens budget m.m. 2017 ingår i Sveriges officiella statistik. Statistiken beskriver det slutliga utfallet för inkomster, utgifter och saldo på statens budget.

Statistiken beskriver också viss annan central information som rör statens finanser i form av statistiska tabeller. Tabellerna omfattar som regel utfall för år 1995–2017.

Statistiken avser löpande priser. Alla rubriker på statistiska tabeller är på svenska och engelska. Statistiken för statens budget avser svenska kronor och omfattar statliga budgetenheter.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2018-09-12
# Underlag till statens finansiella sparande 2017 – kvartal 4

## Utfall

### Rapportnummer

2018:19

### Publiceringsdatum

2018-02-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/9a4c91608315411cbe7eacc01f959a33/esv-2018-19-underlag-till-statens--finansiella-sparande-2017-kvartal-4.pdf?v=8d6601c6a79ecb0)

### Kompletterande filer

* [Tabeller](/analys-och-statistik/utfall/underlag-till-statens-finansiella-sparande/tabeller/)

Resultatet av den preliminära beräkningen fjärde kvartalet 2017 visar ett positivt finansiellt sparande på 6 miljarder kronor. Jämfört med fjärde kvartalet föregående år försämrades det finansiella sparandet med 3 miljarder kronor. Inkomsterna ökade med knappt 12 miljarder kronor medan utgifterna ökade med 15 miljarder kronor.

För helåret 2017 ökade det finansiella sparandet med 68 miljarder kronor, vilket är en minskning med 4 miljarder kronor. Inkomsterna ökar med 45 miljarder kronor medan utgifterna ökar med 49 miljarder kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2018-02-15
# Stöd i klagomålsprocessen till patientgrupper som inte omfattas av patientnämndernas verksamhet

I denna promemoria redovisar Statskontoret hur vissa patientgrupper som inte omfattas av patientnämndernas verksamhet ska kunna få stöd då de vill framföra klagomål. Statskontoret föreslår bland annat att det ska vara obligatoriskt för vårdgivare inom tandvården att ha tillgång till ett godtagbart klagomålssystem.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2018-11-30

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/stod-i-klagomalsprocessen-till-patientgrupper-som-inte-omfattas-av-patientnamndernas-verksamhet/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-106.pdf?v=8d993b303187780)

Senast uppdaterad: 2021-11-09
# Ombildningen till en sammanhållen polismyndighet. Slutrapport

Den 1 januari 2015 ombildades Rikspolisstyrelsen, de 21 länspolismyndigheterna och Statens kriminaltekniska laboratorium till en sammanhållen myndighet, Polismyndigheten. De övergripande målsättningarna med reformen är att skapa förutsättningar för ett förbättrat verksamhetsresultat och en högre kvalitet i polisens arbete. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombildningen. Detta är uppdragets slutrapport.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:18

### Publiceringsdatum

2018-09-28

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/ombildningen-till-en-sammanhallen-polismyndighet.-slutrapport/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-18.pdf?v=8d993ac48857680)

Statskontoret bedömer att ombildningen har skapat bättre förutsättningar för polisen att bedriva en effektiv verksamhet. Men trots detta har ombildningen ännu inte lett till bättre verksamhetsresultat och högre kvalitet i Polisens arbete. Förmågan att ingripa mot brott har inte stärkts och utredningsverksamhetens resultat har fortsatt att försämras. Polisen har heller inte på något entydigt sätt blivit mer tillgänglig eller förbättrat sin kontakt med medborgarna.

Ett skäl till varför målen med reformen inte har uppfyllts är att Polismyndigheten inte fullt ut utnyttjar de fördelar som en samlad organisation ger för att styra verksamheten. Det har inte heller funnits tillräckligt med resurser för att infria flera av målen. Ytterligare ett skäl är att det kan vara för tidigt att se effekterna av åtgärder som Polisen nyligen har genomfört.

Senast uppdaterad: 2021-11-09
# Statens resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys m.m. – del av ESV:s underlag för årsredovisning för staten 2017

## Utfall

### Rapportnummer

2018:33

### Publiceringsdatum

2018-03-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/46e4e09bfc25441bbe640d3eb5c0962f/2018-33-statens-resultatrakning-balansrakning-och-finansieringsanalys-2017.pdf?v=8d6601be1d39ff0)

Statens resultaträkning för 2017 visar ett överskott på 123 miljarder kronor, vilket är 96 miljarder kronor större än för 2016.

Skatteintäkterna ökade med 80 miljarder kronor. En ökad lönesumma gav högre intäkter av inkomstskatter och arbetsgivaravgifter. Lönesumman ökade med 4,8 procent och det förklarar en intäktsökning med 26 miljarder. Mervärdesskatten ökade med 21 miljarder kronor. Det är bostadsinvesteringarna som bidrar till den stora ökningen. Bostadsinvesteringarna steg med 15 procent under 2017.

Resultatet från andelar i hel- och delägda företag förbättrades med 43 miljarder kronor. Vattenfalls resultat förbättrades med 35 miljarder kronor till en vinst på 8,4 miljarder kronor.

Kostnaderna för statens verksamhet blev 272 miljarder kronor. Det är en ökning med 3 miljarder kronor. Lönekostnaden i staten, exklusive tjänstepensionskostnaderna, ökade med 5,5 miljarder kronor eller 4,2 procent. Statens lokalkostnader minskade med 1,9 miljarder kronor. Minskningen förklaras främst av Migrationsverkets minskade hyreskostnader för asylboenden.

Transfereringar till hushåll ökade med 17 miljarder. Ålderspensioner ökade eftersom den genomsnittliga inkomstrelaterade ålderspensionen är högre för yngre och nyblivna pensionärer. Kostnaden för föräldraförsäkring och barnbidrag ökade då både antalet barn och medelersättningen ökar. Kostnaderna för arbetslöshet och sjukdom minskade. Bidragen till kommuner ökade totalt med 15 miljarder kronor. Kommunerna fick bland annat 10 miljarder kronor med anledning av flyktingsituationen. Kommunerna fick också 2,3 miljarder kronor mer inom skolområdet, främst till lärarlöner och för fler anställda i lågstadiet.

Statens nettoförmögenhet, som är negativ, förbättrades med 133 miljarder kronor till -272 miljarder kronor. Statsskulden svarar för den övervägande delen av skulderna och därmed den negativa nettoförmögenheten. Den konsoliderade statsskulden var vid årets slut 1 265 miljarder kronor och har minskat med 27 miljarder kronor under året.

## Kontakt

![Lena Malmqvist](/contentassets/2532efa9267b47cfb4734eece84e9b26/lena-m.jpg?v=8da0e3552b51080)

* Enhetschef statsredovisning
* Lena Malmqvist
* [lena.malmqvist@statskontoret.se](mailto:lena.malmqvist@statskontoret.se)
* [08-690 43 70](tel:+4686904370)

Senast uppdaterad: 2018-03-15
# Sammanställning av kunskap om utomeuropeiskt födda kvinnor som står utanför arbetskraften. Slutrapport

Statskontoret redovisar i denna rapport en sammanställning av kunskap om utomeuropeiskt födda kvinnor som står utanför arbetskraften. Den svenska arbetsmarknaden kännetecknas av höga krav på formell utbildning och på språkkunskaper, krav som många av de utomeuropeiskt födda kvinnorna inte lever upp till. Andra hinder för deltagande i arbetskraften är diskriminering och traditionella familjevärderingar.

## Rapport

### Rapportnummer

2018:3

### Publiceringsdatum

2018-01-31

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/sammanstallning-av-kunskap-om-utomeuropeiskt-fodda-kvinnor-som-star-utanfor-arbetskraften.-slutrapport/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-3.pdf?v=8d97f43b96b7700)

Kommunerna genomför flera viktiga insatser till stöd för att utomeuropeiskt födda kvinnor ska kunna inkluderas i arbetskraften, men det finns brister i arbetet. Till exempel görs bedömningen att kvinnornas deltagande i svenskundervisning är lågt.

Rapporten bygger på en genomgång av forskningen på området, en enkätundersökning till kommunerna och intervjuer med experter och sakkunniga inom området.

Senast uppdaterad: 2021-11-04
# Sjukfrånvaron i staten år 2017 – myndigheter och sektorer

Trenden med ökad sjukfrånvaro i staten har brutits för första gången på sex år, visar Statskontorets sammanställning av sjukfrånvarostatistik. Långtidsfrånvarons andel av den totala sjukfrånvaron har dock fortsatt ökat.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2018-05-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/sjukfranvaron-i-staten-ar-2017--myndigheter-och-sektorer/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-101.pdf?v=8d993a55e436d80)

I de statliga myndigheterna uppgick sjukfrånvaron till 4,0 procent av den tillgängliga arbetstiden år 2017. Det är en minskning med 0,1 procentenheter jämfört med föregående året, men frånvaron ligger fortfarande 0,8 procentenheter högre jämfört med år 2013.

Sjukfrånvaro på mer än 60 dagar, så kallad långtidsfrånvaro, har fortsatt ökat som andel av den totala sjukfrånvaron, till 55,5 procent för år 2017 jämfört med 2013 då den utgjorde 43,2 procent.

Sjukfrånvaron för kvinnor minskade med 0,1 procentenheter under fjolåret och uppgick till 5,4 procent. Männens sjukfrånvaro har minskat med 0,2 procentenheter under samma period och uppgick till 2,5 procent.

Fördelat på åldersgrupper har frånvaron minskat mest för den mellersta och den äldsta gruppen, med anställda som är 30 till 49 år respektive 50 år eller äldre. Sjukfrånvaron minskade med 0,2 procentenheter för båda dessa grupper. I den yngsta gruppen, 29 år eller yngre, förblev frånvaron oförändrad.

Statskontorets sammanställning och jämförelser av sjukfrånvarostatistik bygger på redovisade uppgifter från 198 myndigheter enligt deras årsredovisningar för år 2017.

Senast uppdaterad: 2021-11-08
# Redovisning och värdering av statliga hel- och delägda företag

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2018:56

### Publiceringsdatum

2018-11-07

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/cffdaf246e194f91a3073326fedf843b/esv-2018-56-redovisning-och-vardering-av-statliga-hel-och-delagda-foretag.pdf?v=8d85afbcc12cb00)

I regleringsbrevet för 2018 fick Ekonomistyrningsverket (ESV) i uppdrag av regeringen att göra en översyn av redovisnings- och värderingsreglerna för statens innehav av hel- och delägda företag och vid behov lämna förslag till förordningsändringar. I den här rapporten presenterar vi ESV:s svar på regeringens uppdrag i form av iakttagelser, analyser, slutsatser och förslag.

ESV föreslår bland annat att

* staten även fortsättningsvis gör avsteg från principen om att konsolidera hel- och delägda företag
* den värderingsmetod som idag benämns kapitalandelmetoden ersätts med en metod som utgår från förenklad substansvärdering
* Kammarkollegiet och övriga myndigheter som idag redovisar innehavet i hel- och delägda företag, enligt kapitalandelsmetoden, istället redovisar innehavet med anskaffningsvärdemetoden
* företagen värderas till förenklat substansvärde i årsredovisning för staten.

Senast uppdaterad: 2018-11-07
# Projekt som bidrar till utvecklingen av en tillitsbaserad styrning i staten

Statskontoret har genomfört en kartläggning av projekt som främjar idé- och verksamhetsutveckling vid statliga myndigheter och som kan bidra till att utveckla en tillitsbaserad styrning. I uppdraget har det också ingått att lyfta fram goda exempel.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:12

### Publiceringsdatum

2018-04-25

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/projekt-som-bidrar-till-utvecklingen-av-en-tillitsbaserad-styrning-i-staten/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-12.pdf?v=8d993a4212aab80)

Över hälften av myndigheterna driver särskilda idé- och utvecklingsprojekt. Projekten drivs i alla delar av förvaltningen, men framför allt i förvaltningsmyndigheterna och på universitet och högskolor. Det vanligaste syftet är att projekten ska bidra till en effektivisering av myndigheternas verksamhet. Andra vanliga syften är att myndigheterna ska tillvarata medarbetarnas kompetens och erfarenheter i större utsträckning och minska onödig administration.

De goda exemplen visar på viktiga förutsättningar för att lyckas med utvecklingsprojekten, och även på några risker.

Senast uppdaterad: 2021-11-08
# Pilotprojekt om ramverk för it-kostnader (TBM)

## Utredning

### Rapportnummer

2018:28

### Publiceringsdatum

2018-03-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/3d643a79f091488b99d04ba3f5bb203e/2018-28-pilotprojekt-om-ramverk-for-it-kostnader-tbm.pdf?v=8d6601b687c6470)

### Kompletterande filer

* [Bilaga 1](/contentassets/3d643a79f091488b99d04ba3f5bb203e/bilaga-1-pilorprojekt-om-ramverk-for-it-kostnader-tbm.pdf?v=8d6601b7fa7f100)

Rapporten beskriver resultat i arbetet att använda ett ramverk för att följa upp it-kostnader i åtta myndigheter under 2017. ESV har i regleringsbrevet för 2017 haft i uppdrag att tillsammans med ett antal myndigheter undersöka möjligheten att använda ett gemensamt och internationellt accepterat ramverk för att bland annat kunna göra jämföra it-kostnader och kundnöjdhet samt att ta tillvara digitaliseringens möjligheter.

Enligt uppdraget ska ramverket prövas på deltagande myndigheters egna verksamheter och ESV har lett arbetet. Ramverket som använts har varit Technology Business Management (TBM) och en gemensam anskaffning genomfördes av ESV avseende it-stödet Apptio som har införts av de deltagande myndigheterna.

I rapporten beskriver vi de erfarenheter som har gjorts och ger förslag till fortsatt arbete. ESV vill tacka de myndigheter och medarbetare som deltagit i arbetet. Försäkringskassan, Arbetsförmedlingen, Migrationsverket, Kronofogdemyndigheten, Bolagsverket, Centrala Studiestödsnämnden, Tillväxtverket och ESV har deltagit i arbetet.

ESV lämnade en delrapport för uppdraget till Finansdepartementet den 30 augusti 2017. Denna slutrapport för införandeprojektet kan dock läsas självständigt.

Senast uppdaterad: 2018-03-15
# Kartläggning av tidsomställningens effekter i Sverige

Statskontoret har kartlagt vilka effekter den tidsomställning som görs två gånger per år har i Sverige. Kartläggningen omfattar kända eller på annat sätt lättillgängliga effekter inom i huvudsak folkhälsa, jordbruk, energi, transporter, fritidsverksamhet och turism.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:24

### Publiceringsdatum

2018-11-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/kartlaggning-av-tidsomstallningens-effekter-i-sverige/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-24.pdf?v=8d993af6d2f1d80)

Effekterna av tidsomställningen är ganska marginella och Statskontoret bedömer att den totala påverkan på samhället är liten. De kända effekter som finns är övervägande positiva och förekommer inom energiområdet och folkhälsoområdet.

Rapporten bygger på en genomgång av relevant forskning, intervjuer med sakkunniga samt bedömningar av expertmyndigheter.

Senast uppdaterad: 2021-11-09
# Myndighetsstyrelser i praktiken

I styrelsemyndigheter är styrelsen myndighetens högsta ledning och har det fulla ansvaret för verksamheten. Men hur arbetar och fungerar styrelserna i praktiken för att fullgöra sitt uppdrag? Vilka förutsättningar har styrelsen att ta ansvar för verksamheten? Detta har vi undersökt inom ramen för denna studie.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 34

### Publiceringsdatum

2018-09-20

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/myndighetsstyrelser-i-praktiken/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/oos34.pdf?v=8d993aba9607f00)

Vi har undersökt hur de 31 förvaltningsmyndigheter och affärsverk som leds av styrelser arbetar och fungerar i praktiken. Resultaten visar bl.a. att det finns flera risker för att styrelserna inte får den information de behöver för att kunna ta ansvar för verksamheten.

Senast uppdaterad: 2021-11-09
# Myndigheternas personalansvarsnämnder

De flesta statliga myndigheter har en personalansvarsnämnd. Nämnden behandlar olika slag av förseelser som de anställda kan göra sig skyldiga till, och fattar beslut om eventuella påföljder.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 35

### Publiceringsdatum

2018-10-19

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/myndigheternas-personalansvarsnamnder/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/oos35.pdf?v=8d993ada36b9d80)

Statskontoret har kartlagt personalansvarsnämndernas arbete under perioden 2013 till 2017. I rapporten redovisar vi bland annat hur personalansvarsärendena fördelades mellan olika myndigheter och vilka påföljder som personalansvarsnämnderna beslutade. Vi beskriver också hur myndigheterna har organiserat sina personalansvarsnämnder samt hur arbetet bedrivs och fungerar.

Många av de ärenden som tas upp i personalansvarsnämnden berör olika aspekter av myndigheternas förvaltningskultur. I rapporten diskuterar vi och ger exempel på hur myndigheterna kan ta vara på erfarenheterna från personalansvarsnämnderna i sitt arbete för en god förvaltningskultur.

Senast uppdaterad: 2023-09-14
# Myndighetsanalys av Institutet för språk och folkminnen

Statskontoret har analyserat Institutet för språk och folkminnen (Isof) enligt modellen för myndighetsanalyser. Isof ska bedriva språkvård och på vetenskaplig grund öka, levandegöra och sprida kunskaper om språk, dialekter, folkminnen, namn och andra immateriella kulturarv i Sverige.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2018:25

### Publiceringsdatum

2018-11-23

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/myndighetsanalys-av-institutet-for-sprak-och-folkminnen/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-25.pdf?v=8d993aff5adbe00)

Statskontoret bedömer att Isof bedriver en omfattande och kvalificerad verksamhet inom alla sina uppgifter, trots omständigheter som försvårar styrningen av myndigheten. Isof står samtidigt inför vissa utmaningar.

Statskontoret rekommenderar att regeringen ser över Isofs instruktion i syfte att skapa en bättre balans mellan myndighetens olika uppgifter. Isof behöver i sin tur skapa en mer sammanhållen myndighet och utveckla den interna styrningen. I rapporten lämnar Statskontoret även rekommendationer till Isof för att myndigheten ska behålla sin relevans i takt med att omvärlden förändras.

Senast uppdaterad: 2021-11-09
# Myndigheternas arbete mot trakasserier, hot och våld

Statskontoret har analyserat myndigheternas arbete med att hantera och förebygga trakasserier, hot och våld som riktas mot deras anställda. Vi har även identifierat framgångsfaktorer och utmaningar i myndigheternas arbete.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:19

### Publiceringsdatum

2018-09-27

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/myndigheternas-arbete-mot-trakasserier-hot-och-vald/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-19.pdf?v=8d993abe298ef00)

Statskontorets undersökning visar att knappt 90 procent av myndigheterna bedömer att det finns risk att deras anställda ska utsättas för trakasserier, hot eller våld. Riskerna varierar mellan olika typer av myndigheter och myndighetens storlek. För att minska riskerna vidtar myndigheterna flera olika typer av förebyggande åtgärder, till exempel utbildningar för medarbetare, rutiner av olika slag och fysiska anpassningar. De flesta myndigheter ger också olika former av stöd till medarbetare som har blivit utsatta.

Viktiga framgångsfaktorer i myndigheternas arbete är bland annat regelbundna utbildningar för chefer och medarbetare, en närvarande säkerhetsfunktion och rutiner eller vägledningar som hjälper medarbetarna att minska riskerna. De utmaningar som myndigheterna lyfter rör bland annat svårigheten att säkerställa att medarbetare och chefer har tillräcklig kunskap, att skydda medarbetarna från trakasserier och hot på sociala medier och att det är den utsatte medarbetaren och inte myndigheten som blir målsägande under en rättegångsprocess

Senast uppdaterad: 2021-11-09
# Modeller för fördelning av nyttor och kostnader för digital infrastruktur. Delrapport

Statskontoret har haft i uppdrag att föreslå alternativa modeller för fördelning av nyttor och kostnader för digital infrastruktur i den offentliga sektorn. I denna delrapport lämnar vi förslag på två modeller. Utgångspunkterna för dem syftar till att skapa en gemensam förståelse för hur man kan fördela nyttor och förvaltningskostnader för förvaltningsgemensamma digitala funktioner. Båda modeller baseras på en initial nytto- och kostnadsanalys. Kostnaderna fördelas utifrån om den digitala funktionen ska finansieras med avgift eller med anslag.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2018-03-28

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/modeller-for-fordelning-av-nyttor-och-kostnader-for-digital-infrastruktur.-delrapport-pm/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-100.pdf?v=8d97f474401a580)

Uppdragsbeskrivningen, Ekonomistyrningsverkets vägledning Nyttorealisering 2.0., lärdomar från andra länder, samt tidigare utredningar om den digitala infrastrukturen för offentlig sektor ligger till grund för de utgångspunkter för fördelningen av nyttor och kostnader som presenteras i delrapporten. T. ex visar erfarenheter från Danmark, Norge, Finland och Nederländerna visar att de har valt att finansiera sin digitala infrastruktur på olika sätt: dels med anslag, dels med avgifter.

Senast uppdaterad: 2021-11-08
# Modeller för fördelning av nyttor och kostnader för digital infrastruktur – exemplet verksamt.se. Slutrapport

Statskontoret har haft i uppdrag att föreslå alternativa modeller för fördelning av nyttor och kostnader för digital infrastruktur i den offentliga sektorn och applicera dem på webbplatsen verksamt.se.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2018-05-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/modeller-for-fordelning-av-nyttor-och-kostnader-for-digital-infrastruktur--exemplet-verksamt.se.-slutrapport/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-102.pdf?v=8d993a62852b900)

I rapporten redovisar vi att modellen för avgifter inte är tillämplig eftersom det saknas uppgifter om styckpriser. Modellen för förvaltningsanslag kräver en process i flera steg för att tillämpas.

I rapporten redovisar vi hur en sådan process kan gå till. Ett första steg är att identifiera relevanta aktörer och förutsättningar, för det andra värdera externa och interna nyttor och för det tredje fördela kostnaderna. Att applicera modellen på webbplatsen verksamt.se kräver ett omfattande arbete som måste ske i samverkan med berörda aktörer.

Senast uppdaterad: 2021-11-08
# Könsuppdelad statistik Hur kan vi synliggöra mer könsuppdelad statistik i utfallet för statens budget?

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2018:59

### Publiceringsdatum

2018-12-05

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/58d58b5be28842d383d207ff3a66f6c2/esv-2018-59-konsuppdelad-statistik.pdf?v=8d81de54bd6a680)

### Kompletterande filer

* [Bilagor till rapporten](/contentassets/58d58b5be28842d383d207ff3a66f6c2/bilagor-esv-2018-59-konsuppdelad-statistik.xlsx?v=8d664e4d2ce7250)

Den här rapporten kartlägger vilken könsuppdelad statistik som finns tillgänglig samt hur statistiken skulle kunna komplettera presentationen av utfallet för statens budget. Syftet är att ESV:s verksamhet ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen genom att vi synliggör mer könsuppdelad statistik i utfallet för statens budget.

Senast uppdaterad: 2018-12-18
# Fler uppgifter för Regelrådet Bör rådet arbeta mer med EU-lagstiftning och digitalisering?

Regelrådet har i uppgift att granska de konsekvensutredningar som görs i samband med utredningar, lagstiftning och annan regelgivning. På uppdrag av regeringen har Statskontoret utrett om Regelrådet bör få en utökad roll vid införlivandet av EU-lagstiftning i svensk rätt. I uppdraget har också ingått att utreda om Regelrådet i sitt arbete bör beakta om nya och ändrade regler är utformade med hänsyn tagen till den digitala utvecklingen.

### Rapportnummer

2018:1

### Publiceringsdatum

2018-01-16

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/fler-uppgifter-for-regelradet.-bor-radet-arbeta-mer-med-eu-lagstiftning-och-digitalisering/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-1.pdf?v=8d97f42d94e6b00)

Statskontorets analys visar att det saknas nödvändiga förutsättningar för att ge Regelrådet en utökad roll vid införlivandet av EU-lagstiftning. Däremot kan granskningsverksamheten utvecklas, så att Regelrådet i fortsättningen beaktar digitala aspekter när de granskar konsekvensutredningar. Dessutom bör Regelrådet utöka sin granskning av de konsekvensanalyser som EU-kommissionen gör i samband med att de föreslår ny lagstiftning.

Senast uppdaterad: 2021-11-04
# Internrevision och intern styrning och kontroll 2018 Redovisning över den statliga internrevisionen och myndigheternas interna styrning och kontroll under 2017

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2018:34

### Publiceringsdatum

2018-04-04

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/0fcf4a9da330479dbbe2f220ade2404d/esv-2018-34-internrevision-och-intern-styrning-och-kontroll.pdf?v=8d6601a563a9580)

Ekonomistyrningsverket lämnar årligen en rapport om den statliga internrevisionen och myndigheternas interna styrning och kontroll till regeringen. Den redovisning som lämnas avser 2017. Den generella bilden ESV har är att internrevisionen fungerar väl och att myndigheterna tillämpar bestämmelserna om statlig internrevision och intern styrning och kontroll i mycket hög utsträckning.

Senast uppdaterad: 2018-04-04
# Hinder för att använda myndigheternas öppna data

Statskontoret har analyserat hinder för att använda information som statliga myndigheter har publicerat som öppna data. Analysen omfattar de öppna data som finns publicerade på 40 myndigheters webbplatser samt på länsstyrelsernas geodatabas och gemensamma karttjänster.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:6

### Publiceringsdatum

2018-03-12

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/hinder-for-att-anvanda-myndigheternas-oppna-data/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-6.pdf?v=8d97f459a6de480)

Analysen visar att alla användargrupper möter hinder när de vill använda myndigheternas öppna data. Hindren är dock mest omfattande för avancerade användare, som programmerare och tjänsteutvecklare. Det är till exempel få myndigheter som möter gruppens efterfrågan på applikationsprogrammeringsgränssnitt (API) eller motsvarande tjänster.

Statskontoret bedömer att en stor andel av de identifierade hindren kan åtgärdas av myndigheterna själva. Som ett stöd för ett sådant arbete redovisar vi i rapporten vad respektive myndighet kan utveckla för att deras öppna data ska bli mer användarvänliga.

Statskontoret bedömer samtidigt att regeringen på olika sätt kan driva på myndigheternas arbete. I rapporten lämnar Statskontoret ett antal rekommendationer på åtgärder som regeringen kan vidta för att främja utvecklingen inom området.

Senast uppdaterad: 2021-11-08
# Hållbarhetsredovisning – en omvärldsbevakning

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2018:36

### Publiceringsdatum

2018-05-09

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/2dc5059435ea42518a48336effd2ffd6/esv-2018-36-hallbarhetsredovisning-en-omvarldsbevakning.pdf?v=8d66019ea7726b0)

Under 2016 trädde nya regler i kraft som innebär att större företag ska rapportera om sitt arbete med miljö, sociala förhållanden, personal och respekt för mänskliga rättigheter. ESV har med anledningen av de nya kraven i årsredovisningslagen gjort en kartläggning för att få en bild över vad de nya reglerna innebär och i vilken omfattning hållbarhetsredovisning görs, inom såväl den privata som offentliga sektorn.

## Kontakt

![Ulrica Sandstedt](/contentassets/a85c2abcd5d24cb2a5488f4f6aa763aa/ulrica-s.jpg?v=8db449dfb50fc00)

* Utredare
* Ulrica Sandstedt
* [ulrica.sandstedt@statskontoret.se](mailto:ulrica.sandstedt@statskontoret.se)
* [08-690 44 13](tel:+4686904413)

Senast uppdaterad: 2018-05-29
# Förutsättningar för ett digitalt inlämnande av myndigheternas årsredovisningar

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2018:58

### Publiceringsdatum

2018-12-21

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/ccad4d0d4ac64b5d9f81ad8a2453ae4c/esv-2018-58-forutsattningar-for-ett-digitalt-inlamnande-av-myndigheternas-arsredovisningar.pdf?v=8d84429b1303680)

Regeringen har givit Ekonomistyrningsverket (ESV) i uppdrag att utreda förutsättningarna för att de statliga myndigheterna ska kunna lämna in sina årsredovisningar digitalt. Enligt uppdraget ska ESV också göra en bedömning av kostnader och nyttor samt redovisa en genomförandeplan. En övergripande förutsättning för att införa en digital inlämning av årsredovisningar för statliga myndigheter, är att nyttorna överstiger kostnaderna.

ESV:s bedömer att nyttorna av ett införande i huvudsak skulle vara kvalitativa, till skillnad från kostnaderna som är tydligt monetära. Ett eventuellt beslut om ett införande beror slutligen på regeringens avvägning mellan dessa aspekter.

I rapporten har vi presenterat ESV:s syn på juridiska, organisatoriska, resursmässiga och tekniska ställningstaganden som regeringen kommer att behöva beakta vid ett eventuellt beslut om införande.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Jerker Jonsson
* [jerker.jonsson@statskontoret.se](mailto:jerker.jonsson@statskontoret.se)
* [08-690 43 98](tel:+4686904398)

Senast uppdaterad: 2018-12-21
# Folkbildningen – ett förslag till utvärderingsmodell utifrån syftena med statsbidraget

Statskontoret har tidigare haft i uppdrag att utvärdera folkbildningen och lämnar nu ett förslag till hur en modell för framtida utvärdering skulle kunna se ut. I den föreslagna modellen ingår ett system för indikatorer.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2018-06-01

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/folkbildningen--ett-forslag-till-utvarderingsmodell-utifran-syftena-med-statsbidraget/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-104.pdf?v=8d993a894362100)

Senast uppdaterad: 2021-11-09
# FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter Utmaningar i statens arbete

Statskontoret har analyserat hur Sverige efterlever FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:8

### Publiceringsdatum

2018-03-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/fns-vagledande-principer-for-foretag-och-manskliga-rattigheter--utmaningar-i-statens-arbete/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-8.pdf?v=8d97f466ba43e00)

Statskontoret konstaterar att regeringen, statliga myndigheter och statliga bolag har vidtagit relevanta åtgärder för att efterleva principerna. Samtidigt visar vår analys att regeringen bör överväga ytterligare åtgärder i syfte att förbättra efterlevnaden.

Statskontoret lämnar i rapporten ett antal rekommendationer till regeringen, statliga bolag och myndigheter. Bland annat föreslår vi att regeringen överväger att införa krav på att företag ska vidta vissa åtgärder för att skydda de mänskliga rättigheterna. Statskontoret föreslår också att regeringen ser över möjligheten att undanröja en del av de hinder som finns för att gottgöra företagsrelaterade övergrepp mot de mänskliga rättigheterna.

Statskontoret föreslår även att de kriterier som används för uppföljning och utvärdering av bolag som staten äger, eller av stöd som statliga aktörer lämnar till företag, ska harmoniseras med FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Vi lämnar också förslag på åtgärder som syftar till att förbättra statens vägledning till företagen om vad det innebär att efterleva FN:s principer.

Senast uppdaterad: 2021-11-08
# Ekonomiadministrativ värdering för 2017

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2018:37

### Publiceringsdatum

2018-04-23

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/024aa0b72f10414582ff34b575381ff3/esv-2018-37-ekonomiadministrativ-vardering-for-2017.pdf?v=8d6601a215f1700)

Ekonomistyrningsverket ska årligen fastställa och till regeringen rapportera myndigheternas ekonomiadministrativa värden (EA-värden).

EA-värderingen mäter hur kraven i statliga ekonomiadministrativa regler uppfylls av myndigheterna och omfattar myndigheter under regeringen som är anslutna till den statliga redovisningsorganisationen.

## Kontakt

![Anna Kindberg](/contentassets/8880179c27a745b5b0f159696127f75b/anna-k.jpg?v=8db449dac0acb80)

* Utredare
* Anna Kindberg
* [anna.kindberg@statskontoret.se](mailto:anna.kindberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 33](tel:+4686904333)

Senast uppdaterad: 2018-05-24
# Den statliga sektorn 2017

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2018:43

### Publiceringsdatum

2018-06-04

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/7f46bfc3b17441fabbaa64312cf72b6b/esv-2018-43-den-statliga-sektorn-2017.pdf?v=8d6601957113be0)

### Kompletterande filer

* [Tabell till Den statliga sektorn 2017](/contentassets/7f46bfc3b17441fabbaa64312cf72b6b/tabell-till-den-statliga-sektorn-2017.pdf?v=8d6601962fb7740)

Den årliga sammanställningen Den statliga sektorn publiceras endast på ESV:s webbplats och redogör för den statliga sektorns nettoförmögenhet, det vill säga skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde. Rapporten ger en översiktlig bild av samtliga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över. Utöver statliga myndigheterna och affärsverken innefattar den statliga sektorn även AP-fonderna, de statliga bolagen, Riksbanken och Allmänna arvsfonden.

Sammanställningen för 2017 visar att den statliga sektorns nettoförmögenhet för 2017 var 1 206 miljarder kronor. Det är en ökning med 227 miljarder kronor jämfört med 2016.

De statliga myndigheternas nettoförmögenhet har förbättrats med 134 miljarder kronor under 2017 och uppgick till -271 miljarder kronor vid årsskiftet. Myndigheternas nettoförmögenhet har främst påverkats av årets överskott på 123 miljarder kronor i resultaträkningen för 2017. De statliga bolagens egna kapital ökade med 31 miljarder kronor, främst till följd av bolagens vinst. AP-fondernas egna kapital ökade med 91 miljarder kronor jämfört med 2016. Utvecklingen av den statliga sektorns nettoförmögenhet har följt konjunkturutvecklingen.

Riksbanken har under 2017 köpt ytterligare statsobligationer och innehavets värde har ökat med 55 miljarder kronor. Riksbanken köpte även 2015 och 2016 statsobligationer för betydande belopp, och marknadsvärdet på de svenska statsobligationerna uppgick vid årsskiftet till 354 miljarder kronor. Riksbankens innehav utgjorde cirka 44 procent av Riksgäldens utestående stock av nominella obligationer.

Senast uppdaterad: 2018-06-04
# När planeringen möter verkligheten Försvarsmaktens interna ledning, styrning och uppföljning

Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att analysera och bedöma om de ekonomiska underlag som Försvarsmakten lämnar till regeringen är ändamålsenliga för budgetprocessen.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:27

### Publiceringsdatum

2018-12-14

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/nar-planeringen-moter-verkligheten--forsvarsmaktens-interna-ledning-styrning-och-uppfoljning/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-27.pdf?v=8d993b46e167e00)

Statskontoret bedömer att de ekonomiska underlag som Försvarsmakten har lämnat till regeringen inte har varit ändamålsenliga för regeringens ekonomiska styrning, planering och uppföljning. Underlagen har inte varit tillräckligt tydliga när det gäller myndighetens ekonomiska tillstånd och behov.

Vi bedömer att riksdagen, regeringen och Försvarsmakten har fört in risker och osäkerheter i planeringen. Försvarsmakten behöver därför varje år hantera en planering som överskrider myndighetens anslag. Detta har lett till att Försvarsmakten återkommande behöver förskjuta, reducera och ta bort planerade åtgärder och verksamhet.

Statskontoret anser att det behövs ett sammanhållet förändringsarbete som riktar sig till flera olika delar av systemet för att problemen och bristerna ska gå att lösa. För att åstadkomma varaktig förändring och ge Försvarsmakten långsiktiga planeringsförutsättningar behöver regeringen, Försvarsmakten och Försvarets materielverk utifrån sina roller och uppgifter ta ett gemensamt ansvar för att komma till rätta med de problem och brister som vi har identifierat. I rapporten lämnar vi därför ett antal konkreta förslag till åtgärder för att komma till rätta med bristerna och problemen.

Senast uppdaterad: 2021-11-04
# Delat tillsynsansvar enligt konsumentkreditlagen – för- och nackdelar

Statskontoret har utvärderat Finansinspektionens och Konsumentverkets delade tillsynsansvar enligt konsumentkreditlagen (2010:1846). I uppdraget har ingått att undersöka hur myndigheterna arbetar med sina respektive delar av tillsynsansvaret, redogöra för respektive myndighets aktiviteter på området samt bedöma för- och nackdelar med det delade tillsynsansvaret inklusive om det medför hinder för en effektiv tillsyn. Vi har i analysen fokuserat på tillsynen av konsumentkreditinstituten.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2018-06-29

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/delat-tillsynsansvar-enligt-konsumentkreditlagen--for--och-nackdelar/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-105.pdf?v=8d993ab1fb0b180)

Statskontoret bedömer att det finns vissa fördelar med att myndigheterna delar på tillsynsansvaret. Det skapar förutsättningar för en oberoende och anpassad tillsyn och kan ge ett mer omfattande tillsynsunderlag. Statskontoret har också identifierat vissa nackdelar med det delade tillsynsansvaret. Det saknas en gemensam praxis för kreditprövningen, olika tolkning av sekretessreglerna försvårar myndigheternas informationsdelning och rollfördelningen mellan myndigheterna är i viss mån otydlig.

Sammantaget bedömer Statskontoret att det delade tillsynsansvaret på vissa sätt utgör hinder för en effektiv tillsyn. Problemen med att utbyta information innebär att tillsynen riskerar att inte bli ändamålsenlig och kostnadseffektiv. Att det saknas en gemensam praxis gällande kraven på kreditprövningen riskerar att påverka tillsynens enhetlighet. Slutligen innebär myndigheternas olika roller och krav att tillsynen i viss utsträckning uppfattas som otydlig för aktörerna.

Senast uppdaterad: 2021-11-09
# En folkbildning i tiden En utvärdering utifrån syftena med statsbidraget – slutrapport

Statskontoret har haft ett uppdrag att utvärdera folkbildningen utifrån de fyra syftena med statsbidraget. Vi har tidigare lämnat en delrapport (2016) och en lägesbeskrivning (2017). I denna slutrapport sammanfattar vi iakttagelser och slutsatser och redovisar därutöver resultaten av tre nya studier.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:10

### Publiceringsdatum

2018-04-18

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/en-folkbildning-i-tiden--en-utvardering-utifran-syftena-med-statsbidraget.-slutrapport/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-10.pdf?v=8d993a3787c4c00)

Folkbildningen kan ha stor betydelse för dem som deltar. Folkbildningen tillämpar en pedagogik som bidrar till ökat självförtroende, bättre prestationer och ökade förutsättningar för engagemang i samhället. En särskild studie av folkhögskolornas allmänna kurs visar att många deltagare går vidare efter folkhögskolan och tar en eftergymnasial examen.

Men det finns också utvecklingsområden – bland annat behöver folkbildningen nå ut till nya grupper och utveckla sitt utbud. Ett exempel är att de kulturinriktade aktiviteterna och kurserna inte når utrikesfödda invånare i samma utsträckning som svenskfödda.

Senast uppdaterad: 2021-11-09
# Bättre koll på kulturarvet En översyn av den kyrkoantikvariska ersättningen

Svenska kyrkan får ersättning från staten för att vårda kulturhistoriskt värdefull egendom, så kallad kyrkoantikvarisk ersättning. Statskontorets översyn visar att systemet fungerar tillfredställande, men att systemet medför en risk för att angelägna vård- och underhållsbehov inte uppmärksammas tillräckligt.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:28

### Publiceringsdatum

2018-12-14

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/battre-koll-pa-kulturarvet--en-oversyn-av-den-kyrkoantikvariska-ersattningen/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-28.pdf?v=8d993b3fa747100)

I rapporten rekommenderar Statskontoret därför Svenska kyrkan att intensifiera arbetet med att identifiera och kartlägga vård- och underhållsbehov och länsstyrelserna att prioritera sin tillsyn. Statskontoret föreslår även att Riksantikvarieämbetet kartlägger vilket stöd och vilken vägledning som länsstyrelserna behöver i arbetet med det kyrkliga kulturarvet.

Senast uppdaterad: 2021-11-04
# Den offentliga sektorn i korthet 2018

Statskontoret har till uppgift att löpande följa och redovisa den offentliga sektorns utveckling. I årets rapport Den offentliga sektorn i korthet 2018 redovisar Statskontoret en översiktlig bild av utvecklingen de senaste åren inom ett antal utvalda områden. Fokus ligger på att redovisa det senaste årets utveckling, framför allt inom den statliga förvaltningen.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2018-06-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/den-offentliga-sektorn-i-korthet-2018/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/offentlig-sektor-i-korthet_2018.pdf?v=8d993a996e54600)

I rapporten redovisas utvecklingen för den offentliga sektorns finanser, sysselsättningen, antalet myndigheter och årsarbetskrafter i staten samt medborgarnas uppfattningar om kvaliteten i ett antal myndigheter och kommunala verksamheter.

Senast uppdaterad: 2021-11-04
# Den offentliga förvaltningens arbete med att tillgängliggöra offentlig information

Denna undersökning visar att den offentliga sektorns arbete utvecklas långsamt när det gäller att tillgängliggöra handlingar för att andra ska kunna vidareutnyttja dem. Exempelvis saknar hälften av kommunerna och landstingen kunskap om relevant lagstiftning. Detsamma gäller för var tredje myndighet. Dessutom är engagemanget för arbetet lågt. Unge­fär 40 procent av myndigheterna och 60 procent av kommunerna och landstingen har inte genomfört någon särskild åtgärd för att göra sina information mer tillgänglig för vidareutnyttjande. De flesta offentliga aktörer publicerar endast en mindre del av sin offentliga digitala information på sin webbplats.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:2

### Publiceringsdatum

2018-01-19

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/den-offentliga-forvaltningens-arbete-med-att-tillgangliggora-offentlig-information/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-2.pdf?v=8d97f434a8e1e00)

Det är framför allt tre typer av hinder som försvårar arbetet med att tillgängliggöra information enligt de offentliga aktörerna: resursbrist, att de saknar verksamhetssystem som gör det enkelt att tillgängliggöra informationen och svårigheter att identifiera den relevanta informationen. Ytterligare ett hinder är att endast få myndigheter, kommuner och landsting ser arbe­tet med att främja vidareutnyttjande som en del av sitt uppdrag. Därför prioriterar de ofta ned arbetet till förmån för det som aktörerna uppfattar som sin kärnverksamhet.

Statskontoret har på uppdrag av regeringen genomfört en samlad uppfölj­ning av den offentliga sektorns arbete med att tillgängliggöra handlingar för att andra ska kunna vidareutnyttja dem. Uppföljningens utgångspunkter har varit lagen (2010:566 om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen (PSI-lagen) och genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI-direktivet).

Senast uppdaterad: 2021-11-04
# Bättre stöd med kommunal medverkan Hur myndigheter involverar medarbetare i kommuner och landsting när styr- och stödmaterial tas fram

Statskontoret har kartlagt och analyserat hur statliga myndigheter involverar medarbetare från kommunal verksamhet när styr- och stödmaterial som riktar sig till dessa verksamheter tas fram.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:11

### Publiceringsdatum

2018-05-02

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/battre-stod-med-kommunal-medverkan--hur-myndigheter-involverar-medarbetare-i-kommuner-och-landsting-nar-styr--och-stodmaterial-tas-fram/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-11.pdf?v=8d993a4fc830380)

Statskontorets studie visar att styr- och stödmaterial som tas fram med medverkan av kommunala medarbetare uppfattas som mer värdefullt av både kommunala medarbetare och av myndigheterna själva.

De myndigheter Statskontoret har studerat arbetar ambitiöst med att involvera kommunala medarbetare när styr- och stödmaterial tas fram. De kommunala medarbetarna är också nöjda med materialet.

I rapporten lämnas ett antal rekommendationer. Bland annat rekommenderar Statskontoret myndigheterna att försöka involvera så tidigt som möjligt i processen och att se till att syfte, förutsättningar och arbetsformer är tydligt formulerade och kommunicerade när arbetet med att ta fram styr- eller stödmaterialet inleds.

Senast uppdaterad: 2021-11-08
# Avgifter 2017 Om avgiftsbelagd verksamhet i staten

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2018:41

### Publiceringsdatum

2018-05-08

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/770a795d62d346e4b279117dbc7fafdb/esv-2018-41-avgifter-2017.pdf?v=8d66019ff990090)

Rapporten beskriver ekonomiska förhållanden för statlig verksamhet som helt eller delvis finansieras med avgifter.

Senast uppdaterad: 2018-05-08
# Anpassning till ny redovisningsstandard för statens tjänstepensionsskuld

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2018:15

### Publiceringsdatum

2018-02-14

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/77d52cf1a2c04d0cb900b145c26563e9/esv-2018-15/?v=8d6601ccd2e7ab0)

ESV föreslår att försäkringstekniska omvärderingar av statens tjänstepensionsskuld redovisas direkt mot nettoförmögenheten i årsredovisningen för staten 2018. Redovisningsprinciperna i IPSAS 39 gäller för redovisningsenheter som redovisar en egen tjänstepensionsskuld i sin balansräkning.

De tre affärsverken Luftfartsverket, Sjöfartsverket och Svenska kraftnät redovisar egna tjänstepensionsåtaganden i sina balansräkningar. ESV föreslår i rapporten att de behåller sina nuvarande redovisningsprinciper under 2018 och 2019. Från och med 2020 bör affärsverken övergå till att redovisa försäkringstekniska omvärderingar direkt mot det egna kapitalet.

Redovisningen av Statens tjänstepensionsverks (SPV:s) pensionsrörelse kvarstår oförändrad vilket betyder att de redovisar försäkringstekniska omvärderingar i sin resultaträkning och inte direkt mot eget kapital. Anledningen till det är att den försäkringstekniska avsättningen i SPV:s balansräkning anser pension till andra än till SPV:s egna anställda.

Senast uppdaterad: 2018-02-14