# Konjunkturen återhämtar sig men offentliga underskotten blir stora

2026-03-24 | Pressmeddelande

Återhämtningen i svensk ekonomi fortsätter. Skatteintäkterna ökar endast svagt till följd av skattesänkningar. Statens utgifter ökar samtidigt kraftigt. Både statens budgetsaldo och den offentliga förvaltningens finansiella sparande visar stora underskott både 2026 och 2027. Det strukturella sparandet avviker påtagligt från målnivån båda åren samtidigt som Maastrichtskulden stiger. Det framgår av Statskontorets nya prognos.

I år fortsätter återhämtningen i svensk ekonomi som påbörjades under förra året, och BNP ökar mer än 2025. Hushållens konsumtion tar fart samtidigt som investeringarna och den offentliga konsumtionen ökar betydligt. Antalet sysselsatta ökar både i år och nästa år, och arbetslösheten minskar.

Osäkerheten i omvärlden är stor. Statskontoret antar i prognosen att kriget i Mellanöstern inte kommer att påverka svensk ekonomi i någon större utsträckning. Det finns en risk för betydligt högre energipriser än vi hittills räknat med, vilket kan dämpa tillväxten.

## Ovanligt stort underskott i statens budget

Statens inkomster ökar svagt i år, trots en stark BNP-tillväxt. Det beror på flera skattesänkningar, exempelvis sänkt moms på livsmedel och ytterligare jobbskatteavdrag. Utgifterna ökar samtidigt kraftigt, framför allt inom försvaret men även för kommunikationer samt hälso- och sjukvård. Statens budgetsaldo blir -209 miljarder kronor i år. Det är ett ovanligt stort underskott och nära nivån under pandemiåret 2020. Utgiftstaket är högt satt, så trots de stora utgiftsökningarna är marginalen till taket stor både 2026 och 2027.

– Vi antar att kriget i Mellanöstern endast får måttliga effekter på svensk ekonomi och att konjunkturåterhämtningen fortsätter. Trots det bättre konjunkturläget väntas stora underskott till följd av skattesänkningar och stora utgiftsökningar, säger Ann-Sofie Öberg, biträdande prognoschef på Statskontoret.

## Underskott i den offentliga förvaltningens finansiella sparande

Den offentliga förvaltningens finansiella sparande visar ett underskott på 180 miljarder kronor i år, vilket främst beror på det stora underskottet i staten och på ett visst underskott inom kommuner och regioner. Nästa år stärks sparandet något men underskottet blir fortfarande stort, 151 miljarder kronor. Det strukturella sparandet blir -2,0 respektive -2,2 procent 2026 och 2027.

– Det strukturella sparandet kommer att avvika påtagligt från överskottsmålet i år och från balansmålet 2027, säger Ann-Sofie Öberg.

## Maastrichtskulden stiger och ligger över skuldankaret

Till följd av de stora underskotten stiger Maastrichtskulden. Både i år och nästa år ligger skulden över skuldankaret, men inom toleransintervallet. Maastrichtskulden blir 38,5 procent som andel av BNP nästa år.

## Prognosen i siffror

| **Vissa nyckeltal** | **2025** | **2026** | **2027** |
| --- | --- | --- | --- |
| **BNP – procentuell utveckling** Fasta priser, kalenderkorrigerad | 1,8 | 2,3 | 2,3 |
| **Arbetslöshet – procent av arbetskraften** | 8,8 | 8,6 | 7,6 |
| **Finansiellt sparande – miljarder kronor** Offentlig förvaltning | -97 | -180 | -151 |
| **Finansiellt sparande – procent av BNP** Offentlig förvaltning | -1,5 | -2,6 | -2,1 |
| **Strukturellt sparande – procent av potentiell BNP** Offentlig förvaltning | -0,7 | -2,0 | -2,2 |
| **Budgetsaldo – miljarder kronor** | -102 | -209 | -174 |
| **Maastrichtskuld – procent av BNP** | 35,2 | 37,5 | 38,5 |
| **Marginal till utgiftstaket – miljarder kronor** | 97 | 74 | 93 |

## Presentation av prognosen

*Statskontorets biträdande prognoschef Ann-Sofie Öberg presenterar prognosen*.

Textbeskrivning av innehållet i filmen

Statskontorets biträdande prognoschef Ann-Sofie Öberg presenterar prognos utifrån ett antal diagram och tabeller som visas i bild.

Hej och välkomna till den här webbsändningen. Jag heter Ann-Sofie Öberg och jag ska presentera Statskontorets marsprognos. Vi som har gjort den här prognosen jobbar på enheten för analys och prognos här på Statskontoret.

Vi räknar med att den återhämtning i svensk ekonomi som inleddes förra året fortsätter i år och nästa år. BNP-tillväxten, som vi ser i det här diagrammet, beräknas bli 2,3 procent båda åren.

Förutsättningarna för det finns. Inflationen är för närvarande under målet. Räntorna har fallit tillbaka från de höga nivåerna för ett par år sedan och finanspolitiken är expansiv. Men kriget i Mellanöstern gör att det finns en risk för en betydligt sämre utveckling. Och i den här prognosen så räknar vi med att kriget blir kortvarigt
och att effekten på global och svensk ekonomi blir begränsad.

Tillväxten drivs både av hushållens konsumtion, offentlig konsumtion och investeringar. Hushållens realinkomster stiger, bland annat genom
sänkt jobbskatteavdrag och sänkt moms på livsmedel.

Både konsumtion och investeringar i staten ökar starkt i år. År 2028 är ekonomin nära ett normalt konjunkturläge och då blir tillväxten betydligt lägre, som ni ser i diagrammet.

Läget på arbetsmarknaden har börjat ljusna och en stark BNP-tillväxt väntas öka efterfrågan på arbetskraft. Sysselsättningen stiger därför, men arbetslösheten
sjunker tillbaka mer markant först nästa år.

Inflationen är tillfälligt låg i år trots stigande energipriser. Det beror främst på en tillfällig sänkning av momsen på livsmedel. Nästa år stiger inflationen och Riksbanken höjer styrräntan. Och år 2028 är inflationen en bit över inflationsmålet när momsen höjs igen.

I det här diagrammet ser vi förändring mellan åren i statens inkomster och utgifter i det finansiella sparandet. Utgifterna ökar betydligt mer än inkomsterna i år.

Utgifterna höjs framför allt på grund av kraftiga tillskott till det militära försvaret, inklusive stöd till Ukraina. Men även utgifterna för rättsväsendet, hälso- och sjukvård, samt kommunikationer ökar mycket. Inom kommunikationer är det stora infrastrukturprojekt, främst inom järnväg, som driver ökningen.

Samtidigt ökar inkomsterna relativt svagt i år. Skattebasen ökar starkt som en
följd av återhämtningen i ekonomin. Men skattesänkningar som jobbskatteavdraget, sänkt moms på livsmedel och tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifter för unga dämpar ökningen av skatteintäkterna.

Nästa år ökar inkomsterna betydligt mer då tillväxten fortfarande är stark och skattesänkningarna är små. Utgifterna ökar då också betydligt mindre än i år.

Den här tabellen visar finansiellt sparande i den offentliga förvaltningen. I år försvagas sparandet markant till ett underskott på 180 miljarder kronor.

Det är i staten som försämringen sker, främst till följd av utgiftsökningarna och skattesänkningarna i budgetpropositionen för 2026, som vi nämnde i föregående bild.

Även i den kommunala förvaltningen försämras sparandet i år trots att skatteintäkterna ökar snabbare än förra året. Det beror på att både konsumtion
och investeringar ökar än mer. Sparandet försämras ytterligare framöver då konsumtionen och investeringarna fortsätter att öka och inkomsterna ökar långsammare.

I sociala trygghetsfonder, det vill säga i huvudsak  ålderspensionssystemet, så stärks sparandet något framöver, då avgiftsnettot blir mindre negativt och kapitalinkomsterna ökar.

År 2027 blir underskottet i offentlig förvaltning mindre, främst i staten,  men det är fortsatt stort och uppgår till 151 miljarder kronor. Först 2028 så stärks sparandet markant när de tillfälliga skattesänkningarna upphör.

Underskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande 2026 och 2027 motsvarar 2,6 respektive 2,1 procent av BNP som ni ser i den här tabellen.

Det strukturella sparandet, alltså det finansiella sparandet rensat för konjunktur och engångseffekter beräknas visa ett underskott på 2 respektive 2,2 procent av potentiell BNP 2026 och 2027. Det innebär att avvikelser från målet för de
offentliga finanserna är påtaglig båda åren.

Enligt en bred parlamentarisk överenskommelse medger försvarsutgifter och stöd till Ukraina en avvikelse från målet för sparandet under 2026 till 2034. Men även utan dessa uppgifter uppgår underskottet i det strukturella sparandet till ungefär 1 procent av potentiell BNP 2026 och 2027.

Statskontoret anser att det är ett för stort underskott i förhållande till konjunkturen, i alla fall 2027. Vi anser också att det finns risk för att en avvikelse från målet under lång tid gör att förtroendet för det finanspolitiska ramverket luckras upp och att ramverket förlorar sin roll som styråra för de offentliga finanserna. Det är därför viktigt att regeringen presenterar en tydlig plan för när och hur försvarsutgifterna ska återgå till att finansieras inom ramverket.

Maastrichtskulden stiger i år och nästa år när såväl staten som kommuner och regioner går med underskott. Trots att tillväxten i ekonomin blir stark 2026 och
2027 så ökar skulden som andel av BNP dessa år. Skulden ligger över skuldankaret och från och med 2027 så ligger den nära den övre gränsen i toleransintervallet.

Tack för att ni har lyssnat på den här webbsändningen. Ni hittar prognosrapporten på vår hemsida statskontoret.se och hör gärna av er på mejl till prognos@statskontoret.se om ni har några frågor.

## Dela

* [Facebook](https://www.facebook.com/sharer.php?u=https://www.statskontoret.se/om-statskontoret/nyheter/2026/konjunkturen-aterhamtar-sig-men-offentliga-underskotten-blir-stora/ "Dela den här sidan på Facebook")
* [LinkedIn](https://www.linkedin.com/shareArticle?mini=true&url=https://www.statskontoret.se/om-statskontoret/nyheter/2026/konjunkturen-aterhamtar-sig-men-offentliga-underskotten-blir-stora/&title=Konjunkturen%20%c3%a5terh%c3%a4mtar%20sig%20men%20offentliga%20underskotten%20blir%20stora&summary=%c3%85terh%c3%a4mtningen%20i%20svensk%20ekonomi%20forts%c3%a4tter.%20Skatteint%c3%a4kterna%20%c3%b6kar%20endast%20svagt%20till%20f%c3%b6ljd%20av%20skattes%c3%a4nkningar.%20Statens%20utgifter%20%c3%b6kar%20samtidigt%20kraftigt.%20B%c3%a5de%20statens%20budgetsaldo%20och%20den%20offentliga%20f%c3%b6rvaltningens%20finansiella%20sparande%20visar%20stora%20underskott%20b%c3%a5de%202026%20och%202027.%20Det%20strukturella%20sparandet%20avviker%20p%c3%a5tagligt%20fr%c3%a5n%20m%c3%a5lniv%c3%a5n%20b%c3%a5da%20%c3%a5ren%20samtidigt%20som%20Maastrichtskulden%20stiger.%20Det%20framg%c3%a5r%20av%20Statskontorets%20nya%20prognos.&source=https://www.statskontoret.se/om-statskontoret/nyheter/2026/konjunkturen-aterhamtar-sig-men-offentliga-underskotten-blir-stora/ "Dela den här sidan på LinkedIn")
* [E-post](mailto:?subject=Tips%20sida%20p%C3%A5%20statskontoret.se&body=Jag%20vill%20tipsa%20dig%20om%20en%20sida%20p%C3%A5%20statskontoret.se:%20https://www.statskontoret.se/om-statskontoret/nyheter/2026/konjunkturen-aterhamtar-sig-men-offentliga-underskotten-blir-stora/ "Dela denna artikel via e-post")

## Statskontorets rapport

[Prognos för statens budget och de offentliga finanserna mars 2026](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2026/prognos-mars-2026/)

## Mer om prognosen

[Prognos för statens budget och de offentliga finanserna](/analys-och-statistik/prognoser/sammanfattningar/)

## Metoder

[Statskontorets metoder för prognoser](/analys-och-statistik/prognoser/metoder/)

## Kontakt

![Ann-Sofie Öberg](/contentassets/5a0b6cf12eff47f286a3cd59480e8769/ann-sofie.jpg?v=8db449eb4afd180)

* Bitr. prognoschef
* Ann-Sofie Öberg
* [ann-sofie.oberg@statskontoret.se](mailto:ann-sofie.oberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 88, 072-205 26 37](tel:+4686904388,0722052637)

Senast uppdaterad: 2026-03-24