Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Metod för att klassificera och beräkna försvarsutgifter utifrån Natos definition

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2022:52

### Publiceringsdatum

2022-10-19

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/46e9c66ff7c54794a5942c160e55a651/2022-52-metod-for-att-klassificera-och-berakna-forsvarsutgifter-utifran-natos-definition.pdf?v=8dab1b3ae6d2f80)

I denna rapport utreder Ekonomistyrningsverket (ESV) vilken verksamhet som skulle kunna klassificeras som försvarsutgifter enligt den definition som används av Nato. ESV redogör också för en metod som skulle kunna användas för att beräkna offentliga utgifter som kan klassificeras som försvarsutgifter enligt definitionen. Dessutom görs en beräkning av utgifter som skulle kunna klassificeras som försvarsutgifter enligt den utvecklade metoden för 2019, 2020 och 2021.

ESV har haft tillgång till Natos öppet tillgängliga övergripande definition. Det innebär att det finns ett visst utrymme för tolkning av regelverket samtidigt som jämförelser med andra länders uppgifter inte har varit möjlig. Denna rapport bör därför ses som ett första steg som kan ligga till grund för fortsatt arbete med att definiera och beräkna försvarsutgifter enligt Natos definition.

ESV:s beräkning visar att försvarsutgifterna skulle kunna vara 78 miljarder kronor 2021. Det motsvarar 1,43 procent av bruttonationalprodukten (BNP). Nato har som målsättning att medlemsländernas försvarsutgifter ska uppgå till minst 2 procent av BNP, vilket med Sveriges BNP om 5 452 miljarder kronor motsvarar ungefär 109 miljarder kronor 2021.

Det största tillägget som vi gör till de mer traditionella försvarsutgifterna är moms, som uppgår till ungefär 10 miljarder kronor 2021. Eftersom försvarsutgifterna ställs i relation till BNP, som innehåller moms, bör även försvarsutgifterna inkludera moms.

ESV:s uppdrag har varit att belysa så mycket som möjligt av de utgifter som skulle kunna ingå i försvarsutgifterna, därför har vi valt att tolka regelverket generöst och i vissa fall använt schabloner och förenklingar.

## Kontakt

![Eva Engberg](/contentassets/d2976ed59b684b8f9b751da6fc8ee7a4/eva-e.jpg?v=8d52aab7d9a4670)

* Expert statsredovisning
* Eva Engberg
* [eva.engberg@statskontoret.se](mailto:eva.engberg@statskontoret.se)
* [08-690 44 66](tel:+4686904466)

Senast uppdaterad: 2022-10-19
# Myndigheternas rapportering av EU-kommissionens gemensamma indikatorer: feb 2020–jun 2022

## Uppföljning

### Rapportnummer

2022:44

### Publiceringsdatum

2022-08-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/59343ee32b5d4e58972cd40e328a3970/2022-44-myndigheternas-rapportering-av-eu-kommissionens-gemensamma-indikatorer-feb-2020jun-2022.pdf?v=8da7f66a2bc7d00)

ESV har regeringens uppdrag att samla in resultatinformation och förvaltningsförklaringar avseende de medel som Sverige tar emot från EU:s facilitet för återhämtning och resiliens (RRF). Som en del av uppdraget ska ESV två gånger per år lämna rapporter om de gemensamma indikatorerna till Regeringskansliet enligt artikel 27 i RRF-förordningen.

Den här rapporten är den första återrapporteringen av de gemensamma indikatorerna för februari 2020 till och med första halvåret 2022. Myndigheterna har för den aktuella perioden rapporterat in samtliga gemensamma indikatorer som de ansvarar för i systemet Hermes i enlighet med tidplanen.

## Kontakt

![Karl Efraimsson](/contentassets/b221e262a08a4ec5a39b97f928e16a69/karl-efraimsson.jpg?v=8d9b8defdcda880)

* Utredare
* Karl Efraimsson
* [karl.efraimsson@statskontoret.se](mailto:karl.efraimsson@statskontoret.se)
* [08-690 44 09](tel:+4686904409)

Senast uppdaterad: 2022-08-16
# Myndigheternas arbete med rättsliga kvalitetsuppföljningar Översikt och utvecklingsmöjligheter

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2022:46

### Publiceringsdatum

2022-09-13

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/e53d222e735c443595aaf5057e20428d/2022-46-myndigheternas-arbete-med-rattsliga-kvalitetsuppfoljningar.pdf?v=8da95808b31dd80)

Rapporten är ESV:s avrapportering av regeringsuppdraget inom området rättsliga kvalitetsuppföljningar i regleringsbrevet för 2022.

ESV anser att det finns potential att ytterligare utveckla myndigheternas arbete med rättslig kvalitetsuppföljning och har tagit fram ett metodstöd för att bidra till utvecklingen inom området. Metodstödet ger översikt över de vägval som en myndighet bör ta ställning till inför en rättslig kvalitetsuppföljning. För att uppnå ökat lärande inom området föreslår ESV även olika typer av erfarenhetsutbyten mellan berörda myndigheter.

ESV ser också att AI och digitala systemstöd är områden som bör ingå i en fortsatt utveckling av arbetet med rättsliga kvalitetsuppföljningar. Ett fortsatt arbete bör även beakta forskningen om oönskad variabilitet i beslutsfattande.

ESV:s förslag bygger på ett samarbete med Arbetsförmedlingen, Centrala studiestödsnämnden (CSN), Försäkringskassan, Migrationsverket, Pensionsmyndigheten och Skatteverket.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Kristin Lilieqvist
* [kristin.lilieqvist@statskontoret.se](mailto:kristin.lilieqvist@statskontoret.se)
* [08-690 43 17](tel:+4686904317)

Senast uppdaterad: 2022-09-13
# Metod för uppföljning av det förenklingspolitiska målet om digitalisering

Ett av de förenklingspolitiska målen syftar till att öka digitaliseringen av företagens kontakter med det offentliga. Det långsiktiga målet är att företag bara ska lämna en uppgift en gång till ett ställe.

## Utredning

### Rapportnummer

2022:8

### Publiceringsdatum

2022-05-31

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/metod-for-uppfoljning-av-det-forenklingspolitiska-malet-om-digitalisering/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2022/2022_8---utskriftsversion.pdf?v=8dbf13183cd0480)

I rapporten lämnar Statskontoret förslag till en metod för hur regeringen kan följa utvecklingen mot målet om att öka digitaliseringen av företagens kontakter med det offentliga och utveckla sin redovisning till riksdagen. Vårt förslag är en kombination av en årlig indikatorsbaserad uppföljning och en fördjupad, mindre frekvent uppföljning som syftar till att förbättra regeringens uppföljning av målet på längre sikt.

Våra förslag till indikatorer utgår från befintliga uppgifter, men för att resultaten ska vara relevanta för förenklingsmålet behöver resultaten avgränsas till de myndigheter som omfattas av förordningen (2018:1264) om digitalt inhämtande av uppgifter från företag.

Statskontoret föreslår att regeringen ger Tillväxtverket i uppdrag att årligen följa upp förenklingsmålet om digitalisering, samt att ungefär vart femte år ta fram underlag till en resultatskrivelse som ska komplettera den årliga uppföljningen. Vi föreslår även att regeringen ger relevanta sektorsansvariga myndigheter i uppdrag att utveckla standardiserade och centraliserade lösningar för kommuners digitala tjänster riktat till företag.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Susanne Johansson
* [susanne.johansson@statskontoret.se](mailto:susanne.johansson@statskontoret.se)
* [076-877 47 79](tel:+46768774779)

Senast uppdaterad: 2023-11-29
# Effektiv ärendehandläggning i staten En studie av hur statliga myndigheter kan arbeta för att effektivisera sin ärendehandläggning

Statskontoret har genomfört en studie om statliga myndigheters arbete med att effektivisera sin ärendehandläggning – Effektiv ärendehandläggning i staten. Studien ska vara ett kunskapsunderlag för statliga myndigheter som vill arbeta med att effektivisera ärendehandläggningen.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 46

### Publiceringsdatum

2022-12-21

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/effektiv-arendehandlaggning-i-staten-en-studie-av-hur-statliga-myndigheter-kan-arbeta-for-att-effektivisera-sin-arendehandlaggning/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2022/oos-46---utskriftsversion.pdf?v=8dbd4a675daf280)

Studien bygger i hög grad på iakttagelser och slutsatser från ett stort antal av Statskontorets regeringsuppdrag under senare år, där vi analyserat hur olika myndigheter arbetar med att effektivisera ärendehandläggningen.

Myndigheterna genomför många olika åtgärder för att effektivisera sin handläggning. Åtgärderna kan sorteras in i de fyra tillvägagångssätten *processorienterat arbetssätt*, *automatiserad handläggning*, *behovsanpassade kontaktvägar för kunder* samt *effektiva handläggarstöd*. I studien beskriver och analyserar vi dessa tillvägagångssätt närmare genom att bland annat belysa framgångsfaktorer, utmaningar och goda exempel.

Studien tar även upp risker och utmaningar i regeringens styrning, som regeringen behöver ta hänsyn till när den styr mot effektivisering hos myndigheterna.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Thomas Ringbom
* [thomas.ringbom@statskontoret.se](mailto:thomas.ringbom@statskontoret.se)
* [076-877 47 30](tel:+46768774730)

Senast uppdaterad: 2024-06-06
# EA-uppföljning 2021 Uppföljning av myndigheternas efterlevnad av det ekonomiadministrativa regelverket

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2022:1

### Publiceringsdatum

2022-04-21

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/3eaa57db19e448259be30e2e97bc8606/2022-1-ea-uppfoljning-2021.pdf?v=8da23b00ca98900)

Resultatet av Ekonomistyrningsverkets ekonomiadministrativa uppföljning för 2021 visar att myndigheterna fortsätter att följa de ekonomiadministrativa bestämmelserna väl.

Vissa områden har dock mer omfattande avvikelser från reglerna: statliga fodringar, e-beställningar och att lämna hyresavtal till ESV i tid. Dessa områden hade också större avvikelser redan i uppföljningen för 2020.

ESV ser även en förbättringspotential inom andra områden:

* inlämnandet av årsredovisningen
* redovisning av ansvarsförbindelser i årsredovisningarna
* hantering av motpartsredovisning
* hantering av rättelser i bokföringen
* hantering av avstämningar av betalningar
* arkivering av räkenskapshandlingar.

## Kontakt

![Anna Kindberg](/contentassets/8880179c27a745b5b0f159696127f75b/anna-k.jpg?v=8db449dac0acb80)

* Utredare
* Anna Kindberg
* [anna.kindberg@statskontoret.se](mailto:anna.kindberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 33](tel:+4686904333)

Senast uppdaterad: 2022-04-21
# Genomförandet av ett intensivår för nyanlända. Delrapport

I april 2021 infördes intensivåret, en satsning som riktar sig till nyanlända personer inom etableringsprogrammet. Syftet med satsningen är att deltagarna genom språkintensiva och arbetsplatsnära insatser ska komma i arbete inom ett år. I denna delrapport redovisar Statskontoret sin analys av hur Arbetsförmedlingen genomfört intensivåret hittills.

## Utredning

### Rapportnummer

2022:7

### Publiceringsdatum

2022-04-25

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/genomforandet-av-ett-intensivar-for-nyanlanda.-delrapport/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2022/2022_7---utskriftsversion.pdf?v=8dbf131381a5b00)

Statskontoret konstaterar bland annat att antalet deltagare totalt sett är lägre än planerat, även om antalet nya deltagare stiger. Deltagandet i intensivåret är förhållandevis jämställt, det är ungefär lika många kvinnor som män bland deltagarna. Kvinnor och män tar också del av arbetsplatsnära insatser i liknande utsträckning.

Men Statskontoret bedömer att det finns en motsättning mellan intensivårets syfte och Arbetsförmedlingens arbete för att få till ett jämställt deltagande genom att rekrytera deltagare med olika förutsättningar till intensivåret. Statskontoret rekommenderar därför att Arbetsförmedlingen tydligare ska prioritera att rekrytera deltagare som har förutsättningar att komma i arbete inom ett år framför aspekter som att rekrytera deltagare med olika bakgrund.

Statskontoret kan vidare konstatera att Arbetsförmedlingen styr intensivåret med fokus på kvantitativa mål. Statskontoret bedömer att det finns en risk för att styrningen på att öka antalet deltagare sker på bekostnad av kvaliteten i arbetet med deltagarnas intensivår. Statskontoret rekommenderar att Arbetsförmedlingen tydligare styr uppföljningen mot kvaliteten i genomförandet av intensivåret, exempelvis mot innehållet i de kedjor av insatser som deltagarna ska ta del av.

Det finns indikationer på att innehållet i intensivåret hittills liknar innehållet i etableringsprogrammet i stort. Deltagarna tar t.ex. i liten utsträckning del av de insatser som är specifika för intensivåret, såsom mentorskap, intensiv praktik och aktiviteter utöver heltid. Statskontoret rekommenderar att Arbetsförmedlingen förbättrar förutsättningarna för att kunna erbjuda mentorskap till deltagarna i intensivåret. Det handlar till exempel om att utreda möjligheterna att upphandla mentorskapsprogram.

Statskontorets utredning visar att det finns ett intresse från kommuner att samverka mer med Arbetsförmedlingen om intensivåret. Statskontoret rekommenderar därför att Arbetsförmedlingen ser över möjligheterna att involvera kommunerna i arbetet med att identifiera motiverade personer som kan vara aktuella för att delta i intensivåret.

Senast uppdaterad: 2023-11-29
# En enhetlig struktur för resultatredovisningen? Sondering av förutsättningar

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2022:48

### Publiceringsdatum

2022-09-29

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/8e3a05fc2d9d4c7aa53bbbaee7472597/2022-48-en-enhetlig-struktur-for-resultatredovisningen.pdf?v=8daa2c82983aa00)

Rapporten är ESV:s avrapportering av regeringsuppdraget att utreda förutsättningarna att införa en enhetlig struktur för resultatredovisningarna i myndigheternas årsredovisningar, samt att utreda om det ska vara ett obligatoriskt krav att inkludera ett avsnitt om intern styrning och kontroll i årsredovisningen för de myndigheter som omfattas av internrevisionsförordningen (2006:1228).

ESV menar att det kan finnas skäl för ett obligatoriskt avsnitt om intern styrning och kontroll för internrevisionsmyndigheterna. ESV ser dock ingen poäng med någon ytterligare reglering av den visuella strukturen. För att kunna sammanställa information från flera myndigheters resultatredovisningar kan det vara mer användbart att utgå från den digitala strukturen i årsredovisningarnas pdf-filer, om de är av tillräckligt god digital kvalitet.

Pdf-versionerna av årsredovisningarna har emellertid varierande digital kvalitet i dag. Endast hälften av myndigheterna som ESV har undersökt har tillräckligt god digital kvalitet i den pdf-version av årsredovisningen som de skickar in till bland andra regeringen, Riksrevisionen och ESV.

Därför föreslår ESV att den digitala standarden för den pdf-fil som myndigheterna skickar till regeringen med flera regleras enligt kraven i webbtillgänglighetsdirektivet. I dag är det bara den digitala standarden för de pdf-filer som myndigheterna publicerar på sina webbplatser som behöver följa direktivet.

ESV:s förslag bygger på intervjuer med intressentgrupper och analyser av både visuella och digitala strukturer i myndigheternas årsredovisningar.

## Kontakt

![Kenneth Eliasson](/contentassets/5e6c8d48755e459299af7ee7e82d2939/kenneth.jpg?v=8d52a9dbe3994f0)

* Utredare
* Kenneth Eliasson
* [kenneth.eliasson@statskontoret.se](mailto:kenneth.eliasson@statskontoret.se)
* [08-690 43 44](tel:+4686904344)

Senast uppdaterad: 2022-09-30
# Intern styrning och kontroll på myndigheter som inte omfattas av internrevisionsförordningen

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2022:53

### Publiceringsdatum

2022-12-19

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/a5f650422f984ad78639302de06fcf45/intern-styrning-och-kontroll-pa-myndigheter-som-inte-omfattas-av-internrevisionsforordningen.pdf?v=8dae1a7d246f480)

Rapporten redogör för resultatet av Ekonomistyrningsverkets utredning med syfte att sammanställa hur myndigheter som inte omfattas av internrevisionsförordningen (2006:1228) arbetar med intern styrning och kontroll.

Utredningen visar bland annat att många myndigheter utan internrevision har inrättat en intern styrning och kontroll som i stor omfattning innefattar de moment som föreskrivs i förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. Det finns därmed stora likheter med hur myndigheter med krav på internrevision arbetar med intern styrning och kontroll.

Det finns också vissa framgångsfaktorer som kan bidra till att utveckla arbetet, bland annat

* myndighetsledningens engagemang
* att ta inspiration från andra myndigheters arbetssätt och anpassa till den egna myndigheten
* att anlägga ett brett perspektiv på intern styrning och kontroll.

## Kontakt

![Karolina Larfors](/contentassets/49ebe224831244ddaf23610ded7f3925/karolina-l.jpg?v=8d52a9db21d7420)

* Utredare
* Karolina Larfors
* [karolina.larfors@statskontoret.se](mailto:karolina.larfors@statskontoret.se)
* [08-690 43 55](tel:+4686904355)

Senast uppdaterad: 2022-12-19
# Hur ska Jordbruksverket nå en ekonomi och verksamhet i balans? En analys av förutsättningar och vägar framåt

Statskontoret har analyserat verksamheten vid Jordbruksverket. I uppdraget har ingått att lämna förslag på åtgärder som myndigheten respektive regeringen bör vidta för att myndigheten ska uppnå en verksamhet och ekonomi i balans.

### Rapportnummer

2022:2

### Publiceringsdatum

2022-03-10

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/hur-ska-jordbruksverket-na-en-ekonomi-och-verksamhet-i-balans/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2022/2022_2---utskriftsversion.pdf?v=8dbf0f549de0d00)

Statskontoret föreslår att regeringen bör ge Jordbruksverket ett ökat förvaltningsanslag från och med 2023. Skälen till vår bedömning är att Jordbruksverket har små möjligheter att minska sina kostnader, åtminstone under de närmsta åren. Det gäller både EU-stödhanteringen, till exempel kostnader för it och kontroller. Det gäller också myndighetens övriga verksamhet. Det är dessutom osäkert i vilken grad myndighetens effektiviserings­åtgärder kommer att leda till minskade kostnader. Att tona ner uppgifter i myndighetens instruktion eller flytta uppgifter till någon annan myndighet kommer inte heller bidra till att Jordbruksverket når en ekonomi och verksamhet i balans.

Vi bedömer att förändringarna i Jordbruksverkets styrning och organisation har gjort myndigheten bättre rustad för framtida utmaningar och för att hantera ett högre förvaltningsanslag. Men myndigheten bör förbättra sin redovisning och kommunikation. Sammantaget behöver Jordbruksverket och regeringen ge varandra bättre förutsättningar och visa större förståelse för varandras perspektiv.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Registrator
* [registrator@statskontoret.se](mailto:registrator@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2025-06-25
# Förhandlingsuppdrag som metod för att lösa stora samhällsutmaningar

Statskontoret har utvärderat förhandlingsuppdrag som metod för att lösa samhällsutmaningar som kräver att statlig transportinfrastrukturplanering samordnas med lokal och regional samhällsplanering.

## Utredning

### Rapportnummer

2022:10

### Publiceringsdatum

2022-06-29

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/forhandlingsuppdrag-som-metod-for-att-losa-stora-samhallsutmaningar/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2022/2022_10---utskriftsversion.pdf?v=8dbf131dd353380)

Vår utvärdering omfattar Stockholmsförhandlingen, Sverigeförhandlingens storstadsavtal och Större samlade exploateringar.

Statskontoret bedömer att förhandling är en ändamålsenlig metod för att lösa dessa samhällsutmaningar. Förhandlingsmodellen har i de tre studerade fallen lett till resultat och parterna genomför också sina åtaganden i stort enligt plan. Modellen ger också regeringen möjlighet till styrning i frågor som spänner över flera sektorer och förvaltningsnivåer.

Men det finns nackdelar med metoden som inte kan försvinna helt. Detta är något som regeringen bör vara medveten om ifall den överväger att tillsätta fler förhandlingar. Vi föreslår bland annat att regeringen säkerställer att en eventuell kommande förhandling får tillräckliga förutsättningar att basera sig på gedigna underlag. Regeringen bör även se till att förhandlingarna tar tillvara relevanta myndigheters kunskap tidigt i processen och att avtalen från förhandlingarna följs upp på ett ändamålsenligt sätt under hela genomförandeperioden.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Lovisa Boström
* [lovisa.bostrom@statskontoret.se](mailto:lovisa.bostrom@statskontoret.se)
* [076-877 46 63](tel:+46768774663)

Senast uppdaterad: 2023-11-29
# Försäkringskassans åtgärder för en bättre förvaltning av sjukförsäkringen. Delrapport

Försäkringskassan ansvarar för att handlägga och besluta om flera förmåner inom sjukförsäkringen, bland annat sjukpenning. Statskontoret har i uppdrag att fram till i mitten av mars 2023 granska Försäkringskassans arbete med att åtgärda bristerna i förvaltningen av sjukförsäkringen. I denna delrapport analyserar vi Försäkringskassans genomlysning av förvaltningen och de åtgärder som myndigheten har beslutat om hittills.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2022-03-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/forsakringskassans-atgarder-for-en-battre-forvaltning-av-sjukforsakringen.-delrapport/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2022/2021_121_5---utskriftsversion.pdf?v=8dbf0f4a7be2500)

Försäkringskassan har fått kritik för att ha tillämpat reglerna inom sjukförsäkringen på olika sätt över tid. Kritiken har också gällt myndighetens utredningar och samordning av andra aktörers insatser som rör en individs sjukskrivning och rehabilitering.

I början av 2021 inledde Försäkringskassan ett arbete med att genomlysa all verksamhet som berör myndighetens förvaltning av sjukförsäkringen med syfte att få den långsiktigt stabil och förankrad i gällande rätt. Vår analys visar att Försäkringskassans genomlysning inte blev så djup och hel­täckande som det var tänkt. Myndigheten fattade relativt snabbt beslut om tre åtgärder, utan att samlat ha bedömt vilka åtgärder som är nödvändiga.

De beslutade åtgärderna handlar om att förstärka det rättsliga arbetet, inrätta en intern tillsynsfunktion och stärka kun­skapen om psykisk ohälsa. Vi bedömer att åtgärderna är relevanta i förhållande till kända problem och utmaningar i verksamheten. Men det återstår för myndigheten att klargöra hur åtgärderna ska genomföras.

Försäkringskassans förändrings­arbete ska framöver drivas i ett flerårigt förnyelseprogram. Vi bedömer att myndig­heten bör inkluderar de redan beslutade åtgärderna i programmet för att få en samlad bild av förändringsarbetet. De beslutade åtgärderna bör omfattas av samma krav som myndigheten ställer på nya åtgärdsförslag, det vill säga att analysera deras nytta, effekter på ekonomin, risker och konsekvenser för övrig verksamhet.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Registrator
* [registrator@statskontoret.se](mailto:registrator@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2024-11-08
# Det nya normala? Bestående coronaeffekter i myndigheternas verksamhet

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2022:27

### Publiceringsdatum

2022-04-01

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/4bf691c4a3cc487b852654d651fd8389/2022-27-det-nya-normala.pdf?v=8da13f3ff722d80)

ESV har i ett egeninitierat uppdrag följt upp vilka bestående förändringar som har påverkat myndigheternas verksamhet och kostnader som en följd av coronapandemin, och vilka lärdomar man tar med sig in i det ”nya normala”.

Uppföljningen visar bland annat att merparten av myndigheterna kommer att erbjuda en stor del av sina medarbetare möjlighet att arbeta på distans i varierad utsträckning även efter pandemin. Fler myndigheter än tidigare kommer också i viss utsträckning att erbjuda medarbetarna att välja fritt var i landet de ska vara stationerade.

Vidare visar utredningen att många myndigheter redan innan pandemin arbetade med att tillvarata och utveckla digitala arbetssätt. Men ESV:s bild är att pandemin kan ha påskyndat utvecklingen och att myndigheternas verksamheter har digitaliserats i snabbare takt än tidigare

Då myndigheternas verksamhet delvis förväntas genomföras på distans även fortsättningsvis bedömer ESV att lokalkostnaderna kan minska över tid, när nya avtal med mindre lokalyta för framför allt kontorslokaler kan realiseras.

Utifrån resultatet av uppföljningen ser ESV att det kan vara relevant att fortsätta utreda vissa områden, bland annat om

* det finns behov av ändrad styrning av myndigheternas lokalförsörjning
* det finns behov av att förändra lokalförsörjningsförordningen
* kostnaderna för så kallade co-workingarbetsplatser ska kategoriseras som lokalkostnader.

## Kontakt

![Thea Palm](/contentassets/c3d14c3d81894240a5859dab16ef3b79/thea.jpg?v=8db449e318e7b80)

* Utredare
* Thea Palm
* [thea.palm@statskontoret.se](mailto:thea.palm@statskontoret.se)
* [073-096 27 85](tel:+46730962785)

Senast uppdaterad: 2022-04-01
# Den statliga sektorn 2021

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2022:38

### Publiceringsdatum

2022-06-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/731e5939b3024228b34a50f52f8c8d93/2022-38-den-statliga-sektorn-2021.pdf?v=8da4f7bb2761000)

### Kompletterande filer

* [Tabellbilaga statliga bolag 2021](/contentassets/731e5939b3024228b34a50f52f8c8d93/tabellbilaga-statliga-bolag-2021.xlsx?v=8da4f81ef450580)

Den statliga sektorns nettoförmögenhet för 2021 blev 2 276 miljarder kronor, efter att inomstatliga mellanhavanden eliminerats. Det är en ökning med 459 miljarder kronor jämfört med 2020. Det visar Ekonomistyrningsverkets sammanställning av den statliga sektorn samlade tillgångar, skulder och kapital.

Denna årliga sammanställning publiceras endast på esv.se och redogör för den statliga sektorns nettoförmögenhet (skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde). Rapporten ger en översiktlig bild av samtliga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över: de statliga myndigheterna, affärsverken och bolagen, Riksbanken, AP-fonderna, samt Allmänna arvsfonden.

Senast uppdaterad: 2022-06-16
# Analys av Fortifikationsverkets investeringsverksamhet

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2022:36

### Publiceringsdatum

2022-06-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/4aaa1619187c4aed977e55cea246de18/2022-36-analys-av-fortifikationsverkets-investeringsverksamhet.pdf?v=8da4ebfa462b980)

Rapporten är Ekonomistyrningsverkets (ESV:s) avrapportering av regeringsuppdraget att analysera Fortifikationsverkets investeringsverksamhet och den interna styrningen och kontrollen i densamma.

ESV bedömer att Fortifikationsverket i stort har genomarbetade rutiner för hur investeringsverksamheten ska bedrivas. ESV anser dock att det finns ett antal åtgärder som Fortifikationsverket kan vidta för att myndighetens underlag om investeringsverksamheten ska bli bättre anpassade till de behov regeringen har för styrning och uppföljning.

ESV föreslår bland annat att Fortifikationsverket

* inför ytterligare kontrollåtgärder för att säkerställa att myndigheten inte överskrider de investeringsramar som regeringen har beslutat
* behöver vara tydligare med myndighetens ställningstagande om när ett förvärv är affärsmässigt eller inte, samt motivera på vilka grunder myndigheten har kommit fram till sin slutsats
* redovisar en investeringsplan som återspeglar myndighetens bedömning av de årliga investeringsvolymerna, snarare än planeringsläget i aktuella investeringsprojekt.

## Kontakt

![Maria Ingelsson](/contentassets/5e18eccd699c4d4d9ddfc8a3efee5aa8/maria-i.jpg?v=8d660de5ed92840)

* Utredare
* Maria Ingelsson
* [maria.ingelsson@statskontoret.se](mailto:maria.ingelsson@statskontoret.se)
* [08-690 43 72](tel:+4686904372)

Senast uppdaterad: 2022-06-15
# Avgifter 2021 Om avgiftsbelagd verksamhet i staten

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2022:35

### Publiceringsdatum

2022-05-06

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/c76d5e4d9cfe417c87162d3d13239460/2022-35-avgifter-2021.pdf?v=8da2f7555973b00)

### Kompletterande filer

* [Tabeller till Avgifter 2021](/contentassets/c76d5e4d9cfe417c87162d3d13239460/tabeller-till-avgifter-2021.xlsx?v=8da31a760d1ad00)

ESV sammanställer årligen en avgiftsrapport för att ge regeringen en överblick av den avgiftsbelagda verksamheten i staten. Rapporten beskriver bland annat intäkterna i avgiftsbelagd statlig verksamhet. Redovisningen baseras på uppgifter som myndigheterna rapporterat till ESV.

De totala intäkterna i statens avgiftsbelagda verksamhet uppgick till 79,5 miljarder kronor för 2021, vilket är en ökning med 11,2 miljarder kronor jämfört med 2020. Det beror främst på att Affärsverket svenska kraftnät nästan fördubblade sina intäkter från uppdragsverksamheten.

## Kontakt

![Thea Palm](/contentassets/c3d14c3d81894240a5859dab16ef3b79/thea.jpg?v=8db449e318e7b80)

* Utredare
* Thea Palm
* [thea.palm@statskontoret.se](mailto:thea.palm@statskontoret.se)
* [073-096 27 85](tel:+46730962785)

Senast uppdaterad: 2022-05-06
# Beställningsbemyndiganden Stödsystem, prognoser och användning

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2022:49

### Publiceringsdatum

2022-10-05

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/482083462e0d4fad880a94acda1115ae/2022-50-bestallningsbemyndiganden-stodsystem-prognoser-och-anvandning.pdf?v=8daa6ec06079780)

Rapporten är ESV:s avrapportering av regeringsuppdraget att kartlägga och analysera de systemstöd som myndigheter använder sig av i hanteringen av beställningsbemyndiganden, samt undersöka om det går att skapa förebilder för utformningen av ett ändamålsenligt stöd. Uppdraget innefattar även att analysera om förståelsen för beställningsbemyndiganden kan öka genom att ändra begrepp eller uppställningsformer.

ESV har identifierat att problem och utmaningar med att hantera beställningsbemyndiganden ofta är resultatet av bristande styrning och kontroll, vilket bland annat beror på avsaknad av ändamålsenliga systemstöd samt att den generella förståelsen för beställningsbemyndiganden i vissa fall är bristande.

I rapporten lämnar ESV ett antal förslag som kan bidra till att åtgärda utmaningarna. Det handlar bland annat om att förändra uppställningsformen i budgetunderlaget och i myndighetens årsredovisning, för att framför allt tydliggöra kopplingen mellan beställningsbemyndiganden och framtida anslagsnivåer.

Vidare föreslår ESV att det generella stödet till myndigheter bör utvecklas, samt att den interna processen för beställningsbemyndiganden inom Regeringskansliet tydliggörs.

## Kontakt

![Ulrica Sandstedt](/contentassets/a85c2abcd5d24cb2a5488f4f6aa763aa/ulrica-s.jpg?v=8db449dfb50fc00)

* Utredare
* Ulrica Sandstedt
* [ulrica.sandstedt@statskontoret.se](mailto:ulrica.sandstedt@statskontoret.se)
* [08-690 44 13](tel:+4686904413)

Senast uppdaterad: 2022-10-05
# Utfallet för statens budget – del av ESV:s underlag till årsredovisning för staten 2022

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2023:16

### Publiceringsdatum

2023-03-23

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/d4d5d4a846f54e688f9eeea7c396368a/utfallet-for-statens-budget-2022.pdf?v=8db2bfb05f84700)

Inkomsterna i statens budget uppgick till 1 286 miljarder kronor, vilket är 97 miljarder kronor högre än beräkningen i statens budget.

Utgifterna m.m. i statens budget blev 1 123 miljarder kronor, vilket är 14 miljarder kronor lägre än beräkningen i statens ursprungliga budget. I förhållande till totalt anvisat belopp (den ursprungliga budgeten och ändringsbudgetarna) blev utgifterna 101 miljarder kronor lägre. I ändringsbudgetarna anvisades 87 miljarder kronor.

Saldot i statens budget 2022 blev ett överskott på 164 miljarder kronor. I den ursprungliga budgeten beräknades ett överskott på 53 miljarder kronor. Saldot i statens budget blev alltså 111 miljarder kronor högre än beräknat.
Enligt riksdagens beslut uppgick utgiftstaket för staten till 1 634 miljarder kronor för 2022. Samtliga utgiftsområden, exklusive utgiftsområde 26

Statsskuldsräntor m.m., omfattas av utgiftstaket. I de takbegränsade utgifterna ingår även pensionsutgifter som inte ingår i budgeten. De statliga utgifterna, som omfattades av utgiftstaket uppgick till 1 559 miljarder kronor. Taket för statens utgifter 2022 underskreds alltså med 75 miljarder kronor.

## Kontakt

![Eva Engberg](/contentassets/d2976ed59b684b8f9b751da6fc8ee7a4/eva-e.jpg?v=8d52aab7d9a4670)

* Expert statsredovisning
* Eva Engberg
* [eva.engberg@statskontoret.se](mailto:eva.engberg@statskontoret.se)
* [08-690 44 66](tel:+4686904466)

Senast uppdaterad: 2023-03-23
# Utgiftsöversyner – anpassar det offentliga åtagandet till nya behov och prioriteringar

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2023:3

### Publiceringsdatum

2023-01-27

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/d758959ca01e40a8981a81b845ed0855/2023-3-utgiftsoversyner-anpassar-det-offentliga-atagandet-till-nya-behov-och-prioriteringar.pdf?v=8db005d44d7a980)

En grundläggande utgångspunkt för statens verksamhet är att den ska bedrivas med hög effektivitet. För att verksamheten ska vara effektiv över tid krävs god anpassningsförmåga hos den offentliga sektorn. Det förutsätter att det offentliga åtagandet förändras i takt med att samhällets behov och de politiska prioriteringarna förändras.

En utgiftsöversyn är ett ramverk för att regelbundet granska och ompröva även tidigare beslut om offentliga utgifter. Resultaten från en utgiftsöversyn används i budgetprocessen för att ge regeringen förbättrad kontroll över de samlade utgifterna och säkerställa att medlen används i enlighet med politiska prioriteringar.

ESV:s bedömning är att det saknas en process för regelbunden översyn och omprövning av tidigare beslutade offentliga åtaganden. I den här rapporten analyserar ESV utifrån en generisk modell hur utgiftsöversyner skulle kunna implementeras i Sverige.

Senast uppdaterad: 2023-01-27
# Underlag till statens finansiella sparande 2022 – kvartal 4

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2023:4

### Publiceringsdatum

2023-02-17

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/2e7ee707e7c04c8293525978af36e054/underlag-till-statens-finansiella-sparande-2022-4.pdf?v=8db10f2aa660580)

## Försämrat sparande med 14 miljarder kronor

Resultatet av beräkningen för fjärde kvartalet 2022 visade ett negativt finansiellt sparande för staten på 13 miljarder kronor. Jämfört med samma period föregående år var det en försämring med 14 miljarder kronor.

För helåret 2022 uppgick det finansiella sparandet till -4 miljarder kronor. Jämfört med föregående år var det en förbättring med 33 miljarder kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2023-02-17
# Underlag till statens finansiella sparande 2023 Kvartal 2

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2023:39

### Publiceringsdatum

2023-08-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/f79ef1038da14feba5e0c889dbb4df6c/2023-39-underlag-till-statens-finansiella-sparande-2023-kvartal-2.pdf?v=8db9e7a5ad27d80)

## Försämrat sparande med 19 miljarder kronor

Resultatet av beräkningen för andra kvartalet 2023 visade ett finansiellt sparande för staten på 22 miljarder kronor. Jämfört med samma period föregående år var det en försämring med 19 miljarder kronor.

Senast uppdaterad: 2023-08-16
# Underlag till statens finansiella sparande 2023 Kvartal 1

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2023:30

### Publiceringsdatum

2023-05-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/f6a9117a6a984e9b941b3adc1c3612b9/2023-30-underlag-till-statens-finansiella-sparande-2023-kvartal-1-2.pdf?v=8db56e7fa4f6b00)

## Försämrat sparande med 7 miljarder kronor

Resultatet av beräkningen för första kvartalet 2023 visade ett negativt finansiellt sparande för staten på 35 miljarder kronor. Jämfört med samma period föregående år var det en försämring med 7 miljarder kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2023-05-16
# Utvecklingen av den statliga styrningen av kommuner och regioner 2022

Statskontoret har sedan 2017 årligen kartlagt statens styrning av kommuner och regioner. Denna rapport är vår sjätte årliga redovisning av hur omfattande den statliga styrningen är och hur den har utvecklats.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2023-03-31

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2023/utvecklingen-av-den-statliga-styrningen-av-kommuner-och-regioner-2022/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2023/utvecklingen-av-den-statliga-styrningen-av-kommuner-och-regioner-2022-alla-bilagor---utskriftsversion-1.2.pdf?v=8dc20d9f7f83a00)

### Kompletterande filer

* [Statsbidragsförteckning 2022](/globalassets/rapporter-pdf/2023/statsbidragsforteckning-2022-xlsx.xlsx?v=8dc3c5ba0f6ff00)

Kartläggningen omfattar följande styrmedel:

* lagar och förordningar
* statsbidrag
* överenskommelser, nationella samordnare och inriktningsdokument
* regeringsuppdrag till myndigheter
* statliga myndigheters styrning
* tillsatta utredningar.

Årets kartläggning visar bland annat att staten har betalat ut mindre medel till kommunsektorn under 2022 än under 2021. En anledning till det är att medlen som staten har betalat ut med anledning av coronapandemin har minskat. I ett längre perspektiv har dock de utbetalade medlen ökat. Vår kartläggning visar också att staten har infört 36 nya eller förändrade lagar och förordningar under 2022 som vi bedömer har en betydande påverkan på kommunsektorn.

Statskontoret har publicerat en förteckning över samtliga statsbidrag till kommuner och regioner 2022. Förteckningen innehåller bland annat information om statsbidragens bidragsramar, målgrupper och fördelningsnycklar. Vi har sammanställt informationen inom ramen för vårt uppdrag att kartlägga statens styrning av kommuner och regioner. Förteckningen finns i en bilaga till rapporten om utvecklingen av den statliga styrningen 2022. Du kan även ladda ned hela materialet som excel-fil på denna sida.

Förutom den årliga redovisningen har Statskontoret i år gjort en fördjupad analys av den statliga styrningen av kommuner och regioner. Den fördjupade analysen redogör vi för i en separat rapport.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Registrator
* [registrator@statskontoret.se](mailto:registrator@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2024-09-10
# Underlag till statens finansiella sparande 2023 Kvartal 3

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2023:50

### Publiceringsdatum

2023-11-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/bc23f7e5415e414493c96814f15fb591/2023-50-underlag-till-statens-finansiella-sparande-2023-kvartal-3.pdf?v=8dbe6bfe77e1900)

## Försämrat sparande med 2 miljarder kronor

Resultatet av beräkningen för tredje kvartalet 2023 visade ett finansiellt sparande för staten på 5 miljarder kronor. Jämfört med samma period föregående år var det en försämring med 2 miljard kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2023-11-16
# Verksamhetsstyrande och andra anslagsvillkor Automatisk klassificering av innehåll i regleringsbrev 2005–2023

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2023:42

### Publiceringsdatum

2023-09-12

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/df5c8332627a49818a7e70eff4317cb1/2023-42-verksamhetssyrande-och-andra-anslagsvillkor.pdf?v=8dbb3af8e3bf580)

I denna rapport presenterar ESV ett egeninitierat utvecklingsarbete om automatisk klassificering av innehåll i stora textmaterial. I vilken utsträckning är anslagsvillkoren styrande för myndigheternas kärnverksamheter? Det är den empiriska fråga som besvaras i rapporten.

Anslagsvillkorens antal har undersökts tidigare av både ESV och andra, men i ingen av dessa studier har anslagsvillkoren sorterats efter om de är styrande eller inte för myndigheternas kärnverksamheter. Eftersom det är ett omfattande arbete att manuellt samla in data om anslagsvillkoren har ESV tränat en så kallad språkmodell (KB-BERT) i uppgiften att skilja på styrande och icke-styrande anslagsvillkor i samtliga myndigheters regleringsbrev för samtliga tillgängliga år (2005–2023). Det manuella arbetet har då kunnat begränsas till att ta fram ett klassificeringsschema med kriterier för styrande och icke-styrande anslagsvillkor, samt en mindre referensdatamängd för träningen av språkmodellen.

Resultatet av undersökningen visar att styrande och icke-styrande anslagsvillkor är ungefär lika många fram till och med 2017. Därefter börjar regeringen styra myndigheterna alltmer med anslagsvillkor.

Resultatet motsäger inte de tidigare studierna. Det bekräftar vad vi tidigare visste om styrning med anslagsvillkor, men nu med bättre inblick i vad anslagsvillkoren består av. Att det språkmodellbaserade resultatet motsvarar och är förenligt med tidigare studier visar också på att automatisk klassificering av innehåll i stora textmaterial fungerar.

## Kontakt

![Kenneth Eliasson](/contentassets/5e6c8d48755e459299af7ee7e82d2939/kenneth.jpg?v=8d52a9dbe3994f0)

* Utredare
* Kenneth Eliasson
* [kenneth.eliasson@statskontoret.se](mailto:kenneth.eliasson@statskontoret.se)
* [08-690 43 44](tel:+4686904344)

Senast uppdaterad: 2023-09-12
# Tidsserier, statens budget m.m. 2022

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2023:33

### Publiceringsdatum

2023-06-09

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/6c4ab088778f45d29486008f30e20b7b/2023-33-tidsserier-statens-budget-mm-2022.pdf?v=8db68d05153f480)

### Kompletterande filer

* [Tabeller för Tidsserier, statens budget m.m. 2022](/contentassets/6c4ab088778f45d29486008f30e20b7b/tabeller-for-tidsserier-statens-budget-mm-2022.xlsx?v=8db68d05153f480)

Tidsserier, statens budget m.m. 2022 beskriver det slutliga utfallet för inkomster, utgifter och saldo i statens budget. Statistiken beskriver också viss annan central information som rör statens finanser i form av statistiska tabeller. Tabellerna omfattar som regel utfall för år 1995–2022.

Statistiken avser löpande priser. Alla rubriker på statistiska tabeller är på svenska och engelska. Statistiken för statens budget avser svenska kronor och omfattar statliga budgetenheter.

Tidsserier, statens budget m.m. 2022 ingår i [Sveriges officiella statistik](/link/d296b0bea87c4f4ba570b1fd49c454c5.aspx).

![svart-logo-350.png](/link/43f1b34a97984a3480cf5fa1d34ce142.aspx)

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2023-06-09
# Statsförvaltningen i korthet 2023

Statskontoret har i uppdrag att följa upp och regelbundet beskriva den offentliga sektorns utveckling. I den årliga rapporten Statsförvaltningen i korthet redovisar vi en översiktlig bild av svenska myndigheter.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2023-06-20

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2023/statsforvaltningen-i-korthet-2023/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2023/sik23---utskriftsversion.pdf?v=8db7113cd8dd980)

Det finns idag 342 myndigheter under regeringen. Sedan 2015 har antalet myndigheter varit ungefär lika många men i ett längre tidsperspektiv har antalet myndigheter minskat.

Flest myndigheter finns inom verksamhetsområdet Samhällsskydd och rättskipning. Förhållandevis många myndigheter finns också inom områdena Näringslivsfrågor, Allmän offentlig förvaltning och Utbildning.

Antalet årsarbetskrafter i myndigheterna under regeringen är i år 248 000, vilket är en ökning med cirka 7 000 jämfört med föregående år. Antalet årsarbetskrafter har ökat mer under senare år än tidigare, trots att antalet myndigheter inte har ökat. Samtidigt har statens andel av antalet anställda på arbetsmarknaden varit i stort sett oförändrad under många år.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Lovisa Boström
* [lovisa.bostrom@statskontoret.se](mailto:lovisa.bostrom@statskontoret.se)
* [076-877 46 63](tel:+46768774663)

Senast uppdaterad: 2023-11-21
# Statens redovisning Förslag till åtgärder med anledning av inrättandet av Utbetalningsmyndigheten

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2023:1

### Publiceringsdatum

2023-01-13

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/b4b9a7fb8a5a4846a2ab8b9ce3a18b44/2023-1-statens-redovisning-forslag-till-atgarder-med-anledning-av-inrattandet-av-utbetalningsmyndigheten.pdf?v=8daf5580bc91080)

### Kompletterande filer

* [Tabellbilaga Redovisningsexempel för rapportering på S-koder för systemet för transaktionskonto](/contentassets/b4b9a7fb8a5a4846a2ab8b9ce3a18b44/tabellbilaga-redovisningsexempel-for-rapportering-pa-s-koder-for-systemet-for-transaktionskonto.xlsx?v=8daf55834510a80)

Rapporten redogör för Ekonomistyrningsverkets (ESV:s) uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för att anpassa statens redovisning med anledning av inrättandet av Utbetalningsmyndigheten.

Mot bakgrund av den tänkta utformningen av transaktionskontosystemet ser ESV behov av att kunna följa upp redovisningen från berörda myndigheter på särskilda statliga inrapporteringskoder (S-koder). I rapporten redovisar vi förslag till hur berörda myndigheter kan rapportera betalningar, fordringar och skulder i transaktionskontosystemet på nya särskilda S-koder.

Vidare bedömer ESV att systemet med transaktionskonto inte kommer att medföra några väsentliga förändringar av utfallet för statens budget eller ESV:s arbete med att ta fram underlaget till statens finansiella sparande samt den konsoliderade resultat- och balansräkningen för staten.

ESV bedömer också att det kan finnas behov av att förtydliga föreskrifter och allmänna råd till vissa förordningar där ESV har föreskriftsrätt. ESV anser dock att det är för tidigt att lämna sådana förslag i denna rapport, eftersom viktiga förutsättningar kommer att beslutas först efter avrapporteringen av detta uppdrag.

Senast uppdaterad: 2023-01-13
# Statens resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys m.m. – del av ESV:s underlag till årsredovisning för staten 2022

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2023:15

### Publiceringsdatum

2023-03-23

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/1ef93de0a5294524ad0dfb9a03384032/statens-resultatrakning-balansrakning-och-finansieringsanalys-mm-2022.pdf?v=8db2bfb05f84700)

Statens konsoliderade resultaträkning för 2022 visade ett överskott om 27 miljarder kronor. Det är en minskning med 63 miljarder kronor jämfört med 2021, då överskottet var 90 miljarder kronor.

Skatteintäkterna, som utgör 91 procent av statens intäkter, uppgick till 1 599 miljarder kronor, vilket är en ökning med 94 miljarder kronor. Det är en ökning med 6 procent jämfört med föregående år, att jämföra med ökningstakten 2021 som då var 13 procent.

Transfereringarna, vilka utgör 77 procent av statens kostnader, ökade med 22 miljarder kronor jämfört med 2021, och uppgick till 1 353 miljarder kronor. Transfereringar till hushåll ökade medan transfereringar till företag, kommuner och utlandet minskade.

Kostnader för statens egen verksamhet, 20 procent av statens totala kostnader, uppgick till 356 miljarder kronor. Det är en ökning med 41 miljarder kronor.

Resultat från andelar i hel- och delägda företag minskade kraftigt med 78 miljarder kronor jämfört med 2021, och uppgick till 20 miljarder kronor.

Nettokostnaden för statsskulden och övriga finansiella kostnader ökade kraftigt medan statens finansiella intäkter minskade något. Statens finansiella netto uppgick till -41 miljarder kronor, en nettominskning med 47 miljarder kronor.

Nettoförmögenheten, i statens konsoliderade balansräkning, uppgick vid årets slut till 113 miljarder kronor. Det är en minskning med 4 miljarder kronor jämfört med 2021.

Statens konsoliderade statsskuld fortsatte att minska och uppgick vid årets slut till 1 031 miljarder kronor, en minskning med 114 miljarder kronor. Det är den lägsta statsskulden som redovisats sedan 1993/94, då det blev möjligt att konsolidera och sammanställa en årsredovisning med resultat- och balansräkning för staten.

## Kontakt

![Lena Malmqvist](/contentassets/2532efa9267b47cfb4734eece84e9b26/lena-m.jpg?v=8da0e3552b51080)

* Enhetschef statsredovisning
* Lena Malmqvist
* [lena.malmqvist@statskontoret.se](mailto:lena.malmqvist@statskontoret.se)
* [08-690 43 70](tel:+4686904370)

Senast uppdaterad: 2023-03-23