Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Myndigheternas rapportering om Framsteg mot mål och delmål, intermediära mål och klimatutgifter för åtgärder i den svenska återhämtningsplanen – halvår 1 2023

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2023:45

### Publiceringsdatum

2023-10-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/69470c80e29e4b02b71a5fb58744031c/2023-45-myndigheternas-rapportering-om-framsteg-mot-mal-och-delmal-intermediara-mal-och-klimatutgifter-for-atgarder-i-den-svenska-aterhamtningsplanen-halvar-1-2023.pdf?v=8dbce3c180e3100)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har regeringens uppdrag att samla in resultatinformation och förvaltningsförklaringar avseende de medel som Sverige tar emot från EU:s facilitet för återhämtning och resiliens (RRF). En del i insamlandet av resultatinformation är att två gånger per år samla in myndigheternas rapportering om framsteg mot mål och delmål inom återhämtningsplanen. Sedan november 2022 ska även myndigheternas rapportering om eventuell dubbelfinansiering samlas in i anslutning till rapporteringen av framsteg mot mål och delmål. Utöver det samlas rapportering av intermediära mål in i enlighet med kraven i den operativa överenskommelsen mellan Sverige och EU-kommissionen.

Den här rapporten sammanställer myndigheternas halvårsrapportering för dessa områden för halvår 1 (januari–juni) 2023. Samtliga rapporteringsansvariga myndigheter lämnade framstegsrapportering till ESV den 15 september. Myndigheterna rapporterade mot 26 mål och delmål, av dessa markerades 18 som planenliga, 7 som avklarade och 1 som försenat. Samtliga rapporterande myndigheter rapporterade även att ingen dubbelfinansiering mot andra EU-program ägt rum. Naturvårdsverket och Myndigheten för digital förvaltning lämnade rapportering mot intermediära mål. Utöver det lämnade Naturvårdsverket och Statens energimyndighet in tydligare specificeringar av klimatutgifter för Klimatklivet och Industriklivet.

## Kontakt

![Karl Efraimsson](/contentassets/b221e262a08a4ec5a39b97f928e16a69/karl-efraimsson.jpg?v=8d9b8defdcda880)

* Utredare
* Karl Efraimsson
* [karl.efraimsson@statskontoret.se](mailto:karl.efraimsson@statskontoret.se)
* [08-690 44 09](tel:+4686904409)

Senast uppdaterad: 2023-10-16
# Intern styrning och kontroll i internrevisionsmyndigheternas årsredovisningar Förslag till regeländringar

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2023:23

### Publiceringsdatum

2023-04-14

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/696f0bbed4734ec4bf611577ead70b18/esv-2023-23-intern-styrning-och-kontroll-i-internrevisionsmyndigheternas-asredovisningar.pdf?v=8db3c24e6b26f80)

ESV har haft i uppdrag att lämna förslag till ändringar i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag (FÅB) i syfte att reglera en redovisning av intern styrning och kontroll i internrevisionsmyndigheternas årsredovisningar. ESV har genomfört uppdraget som en utredning i samarbete med dem som berörs av en förändrad reglering.

ESV föreslår att det ska införas en ny paragraf sist i 2 kap. FÅB (ny 9 §) och en ny rubrik, ”Intern styrning och kontroll”, närmast före 2 kap. 9 § FÅB. Till paragrafen förs den bestämmelse om myndighetsledningens bedömning av den interna styrningen och kontrollen som i dag finns i 2 kap. 8 § tredje stycket FÅB. Dessutom föreslår ESV vissa språkliga ändringar i bestämmelsen. ESV:s förslag innebär också att myndigheten ska lämna en redovisning av vad som legat till grund för ledningens bedömning. I redovisningen ska det även ingå en övergripande beskrivning av myndighetens arbete med intern styrning och kontroll. Den nya paragrafen ska tillämpas av de myndigheter som omfattas av förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll, dvs. internrevisionsmyndigheterna.

ESV föreslår att ändringarna ska träda i kraft den 1 januari 2024 och tillämpas första gången i fråga om årsredovisningen för 2024.

Senast uppdaterad: 2023-04-14
# Jämställdhetsperspektivet i årsredovisningar och budgetunderlag

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2023:35

### Publiceringsdatum

2023-06-09

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/529c8f0ced5844ad81f5d62d4d0333b9/2023-35-jamstalldhetsperspektivet-i-arsredovisningar-och-budgetunderlag.pdf?v=8db68f6d3efaa80)

ESV har på uppdrag av regeringen undersökt hur myndigheterna som ingår i regeringens utvecklingsprogram Jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter (JiM) har införlivat jämställdhetsperspektivet i sina årsredovisningar och budgetunderlag. ESV har även följt upp hur myndigheterna efterlever kraven i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag ur ett jämställdhetsperspektiv.

I rapporten redovisar ESV resultatet av undersökningen, som bland annat visar att JiM-myndigheterna i stor utsträckning uppfyller de jämställdhetsrelaterade kraven i sina årsredovisningar. De skriver också mer om jämställdhet än övriga myndigheter. Men det finns även utvecklingsområden, bland annat kan analysen och redovisningen av den könsuppdelade statistiken förbättras.

Senast uppdaterad: 2023-06-09
# Internrevision och intern styrning och kontroll 2023 En redovisning över den statliga internrevisionen och myndigheternas interna styrning och kontroll under 2022

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2023:20

### Publiceringsdatum

2023-03-31

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/3118acb19abe4026bd78fa00b0f8668b/2023-20-internrevision-och-intern-styrning-och-kontroll-2023.pdf?v=8db31ceb9020b00)

Ekonomistyrningsverket (ESV) lämnar årligen en rapport om den statliga internrevisionen och myndigheternas interna styrning och kontroll till regeringen. Redovisningen bistår regeringen med ett underlag för att bedöma om den interna styrningen och kontrollen i statsförvaltningen är betryggande. Denna rapport avser 2022.

ESV bedömer att det system för intern styrning och kontroll som regeringen har inrättat genom internrevisionsförordningen (2006:1228) och förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll medför att det i statsförvaltningen finns en ordning för intern styrning och kontroll som fungerar betryggande. ESV kan konstatera att myndigheterna i allt väsentlig tillämpat bestämmelserna om intern styrning och kontroll och internrevision.

Senast uppdaterad: 2023-03-31
# Koncentration av viss länsstyrelseverksamhet

Regeringen vill anpassa ansvaret för den verksamhet hos länsstyrelserna som är koncentrerad till sju länsstyrelser så att den i stället ska vara koncentrerad till sex länsstyrelser. Indelningen ska följa förordningen (2022:593) om vissa förvaltningsmyndigheters regionala indelning och förordningen (2022:525) om civilområdesansvariga länsstyrelser.

## Utredning

### Rapportnummer

2023:14

### Publiceringsdatum

2023-09-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2023/koncentration-av-viss-lansstyrelseverksamhet/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2023/2023_14---utskriftsversion.pdf?v=8dbb453774edf00)

Statskontoret har haft i uppdrag att ta fram underlag för att anpassa befintlig koncentrerad verksamhet till sex länsstyrelser. Vi föreslår att regeringen omfördelar 8,15 miljoner kronor mellan länsstyrelserna inom deras befintliga anslag för att finansiera förändringen.

Regeringen vill också koncentrera ytterligare länsstyrelseverksamhet till samma sex länsstyrelser. Syftet är att länsstyrelserna ska kunna bedriva verksamheterna mer effektivt och använda resurserna bättre Vi föreslår att regeringen koncentrerar fem ytterligare verksamheter:

* godkännande av skyddsvakter
* deponering av hyra och arrende enligt jordabalken
* auktorisering av skrotare
* avveckling av stadgad åborätt och landgille
* individärenden

Dessa uppgifter har relativt få ärenden och flera av ärendeslagen har samband med den verksamhet som redan är koncentrerad. Vi föreslår att regeringen omfördelar 1,64 miljoner kronor mellan länsstyrelserna för att finansiera ytterligare koncentration.

Vi bedömer att förändringarna kan ge viss ökad tydlighet i statens regionala indelning och något bättre förutsättningar för länsstyrelserna att upprätthålla kompetensen för frågorna. Det kan i sin tur leda till något förbättrad kvalitet och likformighet i verksamheterna. Vi ser däremot inte att förändringarna kommer att leda till besparingar.

I rapporten lämnar vi också de författningsförslag som vi bedömer krävs för att anpassa ansvaret för redan koncentrerad verksamhet och för att koncentrera ytterligare verksamheter. Vi bedömer att länsstyrelserna bör få i uppdrag av regeringen att förbereda förändringarna och vidta de åtgärder som krävs för att genomföra dem.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Jonathan Larkeus
* [jonathan.larkeus@statskontoret.se](mailto:jonathan.larkeus@statskontoret.se)
* [076-877 46 05](tel:+46768774605)

Senast uppdaterad: 2023-09-15
# Good administration in European countries

The Swedish Agency for Public management has conducted a study in which we examined how governments and state organisations across Europe work to promote basic values enshrined in good administration. The purpose of the study is to provide useful knowledge on this topic to practitioners in European states.

## Om offentlig sektor

### Rapportnummer

OOS 47

### Publiceringsdatum

2023-03-08

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2023/good-administration-in-european-countries/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2023/oos-47-utskriftsversion.pdf?v=8db1be10ba4d300)

There are several European sources on the concept of good administration. Academic discourse has shed light on the fact that the practical effect of the European guiding legal sources is inconsistent, with national variance on how the concept “good administration” is interpreted and applied in practice. In our study, we show that most states value legality, proportionality, impartiality, high quality of service, non-discrimination and democratic legitimacy as fundamental principles that guide their public administrations. These principles are also found in European guiding legal sources. The states that were studied do, however, differ in their views on how these principles are to be applied in their public administrations.

Most of the countries in our study have institutions responsible for promoting basic values. In most countries, there is more than one institution that carries out this task. They usually apply a mix of tools in their efforts to promote basic values in their public administrations. The most common tools are training and counselling, followed by workshops and publications. Other tools seek to emphasise the role of managers in values promotion. Some countries also have dedicated websites for this purpose while some gather public servants together in networks or for theme days.

The main challenges to values promotion in public administrations identified in our study have to do with public administrations’ tendencies to work in silos and failing to prioritize basic values promotion. Our conclusion in this study is that basic values promotion is at its most efficient when structure (laws, rules and guiding documents) is balanced with culture (how civil servants work together to uphold basic values).

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Nejra Wiklund
* [nejra.wiklund@statskontoret.se](mailto:nejra.wiklund@statskontoret.se)
* [076-877 46 23](tel:+46768774623)

Senast uppdaterad: 2023-03-08
# Genomförandet av ett intensivår för nyanlända Slutrapport

I april 2021 infördes intensivåret, en satsning som riktar sig till nyanlända personer inom etableringsprogrammet. Syftet med satsningen är att deltagarna ska komma i arbete inom ett år. Statskontoret har haft i uppdrag från regeringen att analysera hur Arbetsförmedlingen genomfört intensivåret och i vilken utsträckning deltagarna kommer i arbete. Under våren 2022 lämnade vi en delrapport, och detta är vår slutrapport.

## Utredning

### Rapportnummer

2023:8

### Publiceringsdatum

2023-04-03

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2023/genomforandet-av-ett-intensivar-for-nyanlanda.-slutrapport/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2023/2023_8---utskriftsversion.pdf?v=8db33b60be9e700)

Statskontorets bedömning är att syftet med intensivåret inte har uppnåtts, eftersom färre än hälften av deltagarna är i arbete ett halvår efter avslut. Trots att Arbetsförmedlingen har arbetat utifrån ett jämställdhetsperspektiv, kommer män i betydligt högre utsträckning än kvinnor ut i arbete efter intensivåret. Det är också få deltagare som får del av ett intensivår som motsvarar regeringens intentioner, som innebär en kedja av språkintensiva och arbetsplatsnära insatser som genomförs i ett högt tempo.

Vi konstaterar samtidigt att intensivåret har genererat fler deltagare i arbete än övriga etableringsprogrammet. Andelen kvinnor som kommer i arbete är dessutom dubbelt så hög som bland andra kvinnor inom etableringsprogrammet. Men det är svårt att slå fast hur mycket av det bättre utfallet som beror på egenskaper hos gruppen som deltar, och hur mycket som beror på de insatser och det stöd som deltagarna får genom intensivåret.

Statskontoret kan vidare konstatera att Arbetsförmedlingen har klarat av att genomföra intensivårets personalintensiva arbetssätt, trots att det skiljer sig från det vanliga arbetssättet inom myndigheten. Införandet av intensivåret tycks inte heller ha påverkat det övriga etableringsprogrammet i någon större utsträckning.

Antalet deltagare i intensivåret är emellertid betydligt lägre än vad Arbetsförmedlingen har räknat med. Det beror framför allt på att deltagarna över lag avslutar sitt intensivår snabbare än vad Arbetsförmedlingen hade räknat med. Om regeringen väljer att fortsätta med intensivåret rekommenderar Statskontoret att den bör överväga att bredda målgruppen.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Registrator
* [registrator@statskontoret.se](mailto:registrator@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2024-09-30
# Inköpsanalyser effektiviserar statlig inköpsverksamhet

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2023:48

### Publiceringsdatum

2023-11-01

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/96eb28f181cf44f49c7c595e557624a1/2023-48-inkopsanalyser-effektiviserar-statlig-inkopsverksamhet.pdf?v=8dbdab744ba7d80)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har på uppdrag av regeringen utrett om inköpsanalyser kan påverka effektiviteten i statliga myndigheters inköpsverksamheter. I utredningen har ESV kommit fram till att myndigheter genom att arbeta med inköpsanalyser kan effektivisera inköpsverksamheten. Inköpsanalyser kan också hjälpa myndigheten att nå sina effektivitetsmål genom att komplettera befintliga strategier och metoder. Inköpsanalyser kan därför också utgöra ett stöd för att utveckla och effektivisera sakverksamheten.

ESV bedömer att den reglering som finns i myndighetsförordningen utgör tillräcklig generell styrning från regeringen för att myndigheter bör analysera sina inköp.
Att arbeta med inköpsanalyser ger enligt ESV:s uppfattning ett stöd för att säkerställa att myndigheten fullgör myndighetsförordningens krav. Hur analysen genomförs bör dock anpassas till myndighetens uppgifter. Myndigheten bör även formulera mål för, och ett tydligt syfte med, inköpsanalysen. Arbetet bör också vara långsiktigt.

Stödet till myndigheterna för hur arbetet med inköpsanalyser kan bedrivas behöver utvecklas.

En utökad e-handel skulle underlätta arbetet med inköpsanalyser genom att kvalitet och tillgång till inköpsdata förbättras.

ESV ser ett värde i att sammanställa information om statens eller t.o.m. hela den offentliga sektorns inköp för att bl.a. kunna följa upp dem ur ett effektivitets-, hållbarhets-, jämställdhets- och kontinuitetsperspektiv. Men också för att få underlag inför kommande upphandlingar. För att kunna göra detta, och för att myndigheter ska kunna jämföra sig med andra, behöver en gemensam standard för kategorisering av inköp tas fram.

## Kontakt

![Ulf Waltré](/contentassets/5d2858653fba41428f0c721ca948e149/ulf-waltre.jpg?v=8db02c802fe6b80)

* Utredare
* Ulf Waltré
* [ulf.waltre@statskontoret.se](mailto:ulf.waltre@statskontoret.se)
* [08-690 43 43](tel:+4686904343)

Senast uppdaterad: 2023-11-01
# Fördjupad analys av Polismyndighetens avgiftsfinansierade verksamhet

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2023:49

### Publiceringsdatum

2023-11-06

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/76ef92bbac76494b8f2175fe10bf8f4b/2023-49-fordjupad-analys-av-polismyndighetens-avgiftsbelagda-verksamhet.pdf?v=8dbdea97d889700)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har på uppdrag av regeringen analyserat hur Polismyndigheten redovisar och följer upp sin avgiftsbelagda verksamhet. ESV konstaterar att myndigheten löpande har förbättrat sin styrning och uppföljning av verksamheterna, men lämnar i denna rapport också ett antal förslag på hur den kan vidareutvecklas. ESV lämnar också förslag på åtgärder som kan vidtas för att öka kvaliteten på regeringens styrning av Polismyndighetens avgiftsbelagda verksamhet.

ESV bedömer bland annat att Polismyndigheten kan utveckla styrningen av verksamheterna genom att tydliggöra ansvaret för helheten, och vad ansvaret innebär i förhållande till det ekonomiska målet för verksamheterna.

ESV anser vidare att Polismyndigheten behöver ta fram saknas en uppdaterad dokumentation av Polismyndighetens ekonomimodell där det framgår vilka principer och ställningstaganden som ligger till grund för den löpande hanteringen av kostnadsuppföljningen.

ESV anser även att Polismyndigheten behöver följa upp kostnaderna för sin avgiftsbelagda verksamhet oavsett vilket ekonomiskt mål som gäller för verksamheten och oavsett om regeringen vill ha någon återrapportering av kostnaderna.

ESV bedömer också att Polismyndigheten behöver analysera kostnaderna för verksamheterna Passhantering och Nationella id-kort i större utsträckning än myndigheten gör i dag. En sådan analys bör omfatta vilka konsekvenser för verksamheten olika avgiftsnivåer leder till.

För att regeringen ska få bättre information om de avgiftsbelagda verksamheterna anser ESV att Polismyndigheten behöver utveckla återrapporteringen i årsredovisningen och budgetunderlaget.

Av rapporten framgår också att ESV bedömer att Regeringskansliet och Polismyndigheten bör även ha en återkommande dialog om den avgiftsbelagda verksamheten.

## Kontakt

![Thea Palm](/contentassets/c3d14c3d81894240a5859dab16ef3b79/thea.jpg?v=8db449e318e7b80)

* Utredare
* Thea Palm
* [thea.palm@statskontoret.se](mailto:thea.palm@statskontoret.se)
* [073-096 27 85](tel:+46730962785)

Senast uppdaterad: 2023-11-06
# Den statliga sektorn 2022

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2023:34

### Publiceringsdatum

2023-06-05

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/aa73f8b7c9694797b78f6ae1b93266cb/2023-34-den-statliga-sektorn-2022.pdf?v=8db65e0992d0000)

### Kompletterande filer

* [Tabellbilaga statliga bolag 2022](/contentassets/aa73f8b7c9694797b78f6ae1b93266cb/tabellbilaga-statliga-bolag-2022.xlsx?v=8db65dc4fdab180)

Den statliga sektorns nettoförmögenhet för 2022 blev 2 037 miljarder kronor, efter att inomstatliga mellanhavanden eliminerats. Det är en minskning med 239 miljarder kronor jämfört med 2021. Det visar Ekonomistyrningsverkets sammanställning av den statliga sektorn samlade tillgångar, skulder och kapital.

Denna årliga sammanställning publiceras endast på esv.se och redogör för den statliga sektorns nettoförmögenhet (skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde). Rapporten ger en översiktlig bild av samtliga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över: de statliga myndigheterna, affärsverken och bolagen, Riksbanken, AP-fonderna, samt Allmänna arvsfonden.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Bethlehem Adnew
* [bethlehem.adnew@statskontoret.se](mailto:bethlehem.adnew@statskontoret.se)
* [08-690 44 42](tel:+4686904442)

Senast uppdaterad: 2023-06-05
# Fråga GPT Utvärdering av stöd till Fråga ESV med generativa språkmodeller

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2023:41

### Publiceringsdatum

2023-08-25

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/860dcaaec4d24a2ebc1253a7f944ab92/2023-41-fraga-gpt-utvardering-av-stod-till-fraga-esv-med-generativa-sprakmodeller.pdf?v=8dba57e0916ab00)

Rapporten presenterar resultatet av en egeninitierad studie där vi har tagit fram en prototyp av en applikation som utifrån inkomna frågor till Ekonomistyrningsverkets webbtjänst Fråga ESV genererar tre svar från tre olika generativa språkmodeller baserade på GPT-4 och GPT-3 från OpenAI.

Resultatet av försöket visar att en GPT-4-modell i kombination med en vektorsök-modell presterade bäst överlag och att en finjusterad modell generellt presterade sämst. Trots att de genererade svaren ofta inte ansågs var hjälpsamma anser flera av ESV:s utredare som testat applikationen att det skulle vara värdefullt att fortsätta utveckla den.

Möjliga vägar framåt är att fokusera på att utveckla applikationen med den arkitektur som genererade bäst svar, eller att dela upp applikationens funktionalitet i två.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Enhetschef
* Martin Sparr
* [martin.Sparr@esv.se](mailto:martin.Sparr@esv.se)
* [08-690 44 41](tel:+4686904441)

Senast uppdaterad: 2023-08-25
# EA-uppföljning 2022 Uppföljning av myndigheternas efterlevnad av det ekonomiadministrativa regelverket

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2023:28

### Publiceringsdatum

2023-04-20

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/44167ef63b774177989986cdb9f28019/2023-28-ea-uppfoljning-2022.pdf?v=8db418f74dfa600)

Resultatet av Ekonomistyrningsverkets ekonomiadministrativa uppföljning för 2022 visar att myndigheterna fortsätter att följa de ekonomiadministrativa bestämmelserna väl.

Flest avvikelser har de frågor som rör elektroniska beställningar, hantering av hyresavtal och rättelse av bokföringsposter. Det är i stor utsträckning samma områden som vi såg brister inom i förra årets uppföljning. Då inkluderades även hantering av fordringar som ett område med omfattande avvikelser. För 2022 noterar vi dock något lägre antal avvikelser för det området. Andra områden där antal avvikelser är lägre i årets uppföljning är hyresavtal och avstämningar av bokföring av betalningstransaktioner.

## Kontakt

![Sara Lundmark Edelstam](/contentassets/d320d9fc3ce34004b3550e098afe4eb4/sara.jpg?v=8db449e5125a400)

* Utredare
* Sara Lundmark Edelstam
* [sara.lundmark-edelstam@statskontoret.se](mailto:sara.lundmark-edelstam@statskontoret.se)
* [08-690 43 16](tel:+4686904316)

Senast uppdaterad: 2023-04-20
# Årsredovisning 2023

## Årsredovisning

### Rapportnummer

ESV 2024:5

### Publiceringsdatum

2024-02-22

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/ad29a641c35b4f059d833ab6b811ce86/esv-arsredovisning-2023.pdf?v=8dc33bef9f2a780)

Senast uppdaterad: 2024-02-22
# Vidareutveckling av applikationen Hitta remissvar En tillämpning av text som data i staten och test av AI-verktyg

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2024:22

### Publiceringsdatum

2024-02-27

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/267c1c8a08ae4d49a2a4c91263ed6dc7/2024-22-vidareutveckling-av-applikationen-hitta-remissvar.pdf?v=8dc37b25f290d00)

Denna rapport beskriver Ekonomistyrningsverkets (ESV:s) och Tillväxtverkets arbete med att vidareutveckla Hitta remissvar, som är en söktjänst som bygger på AI-baserade språkmodeller.

Den ursprungliga prototypen hjälpte användaren att snabbt identifiera förslag som finns i statens offentliga utredningar (SOU) och departementsskrivelser (Ds), hitta liknande förslag i andra SOU:er och Ds:ar och se vilka remissinstanser som lämnat synpunkter. I den nya versionen finns också remissvaren och utredningarnas konskevensutredningskapitel som datamängder, vilket möjliggör fler typer av sökningar och smarta matchningar.

I rapporten dokumenterar ESV och Tillväxtverket arbetet med att utveckla Hitta remissvar och beskriver hur arbetet har gått till, vilken återkoppling myndigheterna fått från användarna, vilka avvägningar som gjorts under arbetets gång och vad som behöver göras för att utveckla Hitta remissvar till en färdig tjänst.

Rapporten beskriver också ESV:s och Tillväxtverkets lärdomar och rekommendationer för bättre nyttjande av textdata och AI-verktyg i offentlig sektor.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Kristin Lilieqvist
* [kristin.lilieqvist@statskontoret.se](mailto:kristin.lilieqvist@statskontoret.se)
* [08-690 43 17](tel:+4686904317)

Senast uppdaterad: 2024-02-27
# Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2019–2023

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2024:27

### Publiceringsdatum

2024-03-22

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/5a4c04f9d035490da03238c584d15323/2024-27-utvardering-av-statens-upplaning-och-skuldforvaltning-2019-2023.pdf?v=8dc4a8386a68900)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har utvärderat statsskuldsförvaltningen för perioden 2019–2023 med fokus på 2022 och 2023.

Utifrån vad ESV kan bedöma har både regeringens riktlinjer och Riksgäldens tillämpning av riktlinjerna i allt väsentligt legat i linje med målet för statsskuldsförvaltningen – att långsiktigt minimera kostnaden för skulden med beaktande av risk.

ESV konstaterar att det däremot är svårt att dra tydliga slutsatser om hur kostnad och risk påverkats av skuldens sammansättning och löptid baserat på de underlag som finns tillgängliga. ESV anser därför att regeringens riktlinjer för utvärdering bör anpassas för att tydliggöra vilka aspekter som regeringen avser utvärdera och därmed vilka underlag som Riksgälden ska tillhandahålla.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Håkan Carlsson
* [hakan.carlsson@statskontoret.se](mailto:hakan.carlsson@statskontoret.se)
* [08-690 44 48](tel:+4686904448)

Senast uppdaterad: 2024-03-22
# Utfallet för statens budget – del av ESV:s underlag till årsredovisning för staten 2023

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2024:26

### Publiceringsdatum

2024-03-22

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/a60f756a973846fab9e8f0c0b25d654f/2024-26-utfallet-for-statens-budget-2023.pdf?v=8dc4a822e22bc00)

## Kontakt

![Eva Engberg](/contentassets/d2976ed59b684b8f9b751da6fc8ee7a4/eva-e.jpg?v=8d52aab7d9a4670)

* Expert statsredovisning
* Eva Engberg
* [eva.engberg@statskontoret.se](mailto:eva.engberg@statskontoret.se)
* [08-690 44 66](tel:+4686904466)

Senast uppdaterad: 2024-03-22
# Underlag till statens finansiella sparande 2024 kvartal 2

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2024:40

### Publiceringsdatum

2024-08-20

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/9abdb2488eb6462a84f3613b0d745b65/2024-40-underlag-till-statens-finansiella-sparande-2024-kvartal-2-2.pdf?v=8dcc1d8abd92800)

## Försämrat sparande med 15 miljarder kronor

Resultatet av beräkningen för andra kvartalet 2024 visade ett finansiellt sparande för staten på 12 miljarder kronor. Jämfört med samma period föregående år var det en försämring med 15 miljarder kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2024-08-20
# Upphävande av förordningen om statliga myndigheters redovisningssystem

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2024:36

### Publiceringsdatum

2024-05-17

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/83bcaceef59e480880a2b7ebbcdd70e9/2024-36-upphavande-av-forordningen-om-statliga-myndigheters-redovisningssystem.pdf?v=8dc76580d2cb080)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har på uppdrag av regeringen utrett behovet av bestämmelserna i förordningen (1994:1261) om statliga myndigheters redovisningssystem. ESV anser att förordningen kan upphävas utan att det leder till några negativa konsekvenser.

ESV bedömer att statsredovisningens och Riksrevisionens behov tillgodoses av andra lagar och förordningar. Förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring och kompletterande föreskrifter är exempelvis fullgoda för att säkerställa att inrapporteringen till statsredovisningen fungerar.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Kayan Yau
* [kayan.yau@statskontoret.se](mailto:kayan.yau@statskontoret.se)
* [08-690 43 75](tel:+4686904375)

Senast uppdaterad: 2024-05-17
# Underlag till statens finansiella sparande 2024 kvartal 3

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2024:50

### Publiceringsdatum

2024-11-19

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/c760263e36c044b19a257c73a31c7372/2024-50-underlag-till-statens-finansiella-sparande-2024-kvartal-3.pdf?v=8dd088d4525e200)

Resultatet av beräkningen för tredje kvartalet 2024 visade ett finansiellt sparande för staten på -17 miljarder kronor. Jämfört med samma period föregående år var det en försämring med 17 miljarder kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2024-11-19
# Statens resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys m.m. – del av ESV:s underlag till årsredovisning för staten 2023

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2024:25

### Publiceringsdatum

2024-03-22

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/8436b94aac8e40c68da9bc9eb3912c9a/2024-25-statens-resultatrakning-balansrakning-och-finansieringsanalys-mm-2023.pdf?v=8dc4a8288238180)

## Kontakt

![Lena Malmqvist](/contentassets/2532efa9267b47cfb4734eece84e9b26/lena-m.jpg?v=8da0e3552b51080)

* Enhetschef statsredovisning
* Lena Malmqvist
* [lena.malmqvist@statskontoret.se](mailto:lena.malmqvist@statskontoret.se)
* [08-690 43 70](tel:+4686904370)

Senast uppdaterad: 2024-03-22
# Resultatinformation och förvaltningsförklaringar 2023 för den svenska återhämtningsplanen

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2024:31

### Publiceringsdatum

2024-04-19

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/6e4c79c76cc548399b04ef6fca66b877/2024-31-resultatinformation-och-forvaltningsforklaringar-2023-for-den-svenska-aterhamtningsplanen.pdf?v=8dc60515259c480)

ESV har i uppdrag att samla in bland annat resultatinformation och förvaltningsförklaringar avseende de medel som Sverige tar emot från EU:s facilitet för återhämtning och resiliens (RRF).

I rapporten lämnar ESV de berörda myndigheternas rapportering om uppnådda mål och delmål för 2023 och rapporteringen av framsteg mot mål och delmål, myndigheternas rapportering för klimatmärkta åtgärder med klimatutgifter, samt myndigheternas rapportering mot intermediära mål.

ESV lämnar även en årlig sammanställning av myndigheternas förvaltningsförklaringar. Utöver det lämnar ESV även myndigheternas rapportering om delfinansiering och dubbelfinansiering mot andra EU-program inom ramen för de åtgärder som myndigheterna ansvarar för i den svenska återhämtningsplanen.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Vanesa Cova Indriago
* [vanesa.covaindriago@statskontoret.se](mailto:vanesa.covaindriago@statskontoret.se)

Senast uppdaterad: 2024-04-19
# Redovisning av uppdrag att lämna förslag om organisationsförändring

Statskontoret och Ekonomistyrningsverket (ESV) har på regeringens uppdrag utrett och lämnat förslag på hur Statskontorets uppgifter kan överföras till och inordnas i ESV. Förslagen inkluderar en gemensam instruktion, finansiering och ledningsform, samt att regeringen bör överväga ett namnbyte och att ett samgående bör följas upp. I rapporten lämnar det två myndigheterna både gemensamma synpunkter och olika bedömningar.

## Utredning

### Rapportnummer

2024:4

### Publiceringsdatum

2024-03-01

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2024/redovisning-av-uppdrag-att-lamna-forslag-om-organisationsforandring2/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2024/2024_4---utskriftsversion---tillganglighetsanpassad.pdf?v=8dc3d2a34970100)

## Fördelar med en sammanslagning

ESV och Statskontoret ser att en sammanslagning bland annat kan ge ett utökat utbud av kompetenser och en förbättrad tillgång till ekonomisk data som kan höja kvaliteten på underlagen till regeringen. En större och mer robust organisation skulle även kunna stärka den utåtriktade verksamheten och den interna kompetensutvecklingen, samt möjliggöra mer kostnadseffektiva investeringar.

## Nackdelar med en sammanslagning

Båda myndigheterna ser på kort till medellång sikt risker med att en sammanslagning kräver betydande arbetsinsatser och medföra merkostnader. Det finns även initiala utmaningar med att integrera de olika verksamheterna.

## Statskontorets bedömning

Statskontoret bedömer att den förhållandevis låga och osäkra kostnadseffektiviseringen inte skulle uppväga riskerna. Statskontoret ser till exempel att det kan bli svårt att behålla dagens verksamhetsmässiga synergier i en sammanslagen myndighet och att det finns risker för kompetensförsörjningen. Regeringen riskerar vidare att inte på samma sätt som i dag få olika perspektiv belysta i utredningar och remissvar vilket begränsar beslutsunderlaget.

## ESV:s bedömning

ESV bedömer dock att fördelarna med en sammanslagning på sikt överstiger de potentiella svårigheterna. En sammanslagning skulle leda till en starkare och mer effektiv myndighet, väl rustad att stödja regeringen i att uppnå en mer ändamålsenlig och kostnadseffektiv statsförvaltning.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Maria Wikhall
* [Maria.Wikhall@statskontoret.se](mailto:Maria.Wikhall@statskontoret.se)
* [076-877 47 29](tel:+46768774729)

Senast uppdaterad: 2024-03-05
# Prognos juni 2024 Statens budget och de offentliga finanserna

## Prognos

### Rapportnummer

ESV 2024:41

### Publiceringsdatum

2024-06-18

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/2c067652a4b04eb2835d8782411873ce/2024-41-prognos-juni-2024.pdf?v=8dc8f94745dbd80)

### Kompletterande filer

* [Prognostabeller juni 2024](/contentassets/2c067652a4b04eb2835d8782411873ce/prognostabeller-juni-2024.xlsx?v=8dc8f71d658fb80)
* [Detaljerade tabeller juni 2024](/contentassets/2c067652a4b04eb2835d8782411873ce/detaljerade-tabeller-statens-budget-juni-2024.xlsx?v=8dc8f71d658fb80)

Svensk ekonomi är i lågkonjunktur. Men lägre inflation och Riksbankens räntesänkningar leder till att aktiviteten i ekonomin stiger 2024. Arbetsmarknaden påverkas av lågkonjunkturen med viss eftersläpning och arbetslösheten stiger i år.

Lågkonjunkturen bidrar till att den offentliga sektorns finansiella sparande visar ett underskott på 80 miljarder kronor i år. Underskottet blir störst i staten där utgifterna ökar betydligt mer än inkomsterna. Men det är ett stort underskott även i kommunsektorn. Nästa år stärks sparandet i den offentliga sektorn och underskottet krymper till 11 miljarder kronor. Förstärkningen sker främst i staten, men kommunsektorn och ålderspensionssystemet bidrar också. Inkomsterna ökar mer när aktiviteten i ekonomin tar fart och utgifterna ökar samtidigt betydligt mindre.

Det strukturella sparandet, det vill säga det finansiella sparandet rensat för påverkan av konjunkturen, försvagas också och ligger under målnivån för överskottsmålet i år. Nästa år stärks det strukturella sparandet och ligger då strax över målnivån. Samtidigt är skulden i offentlig sektor låg.

## Faktarutor och fördjupningar i denna rapport

Denna rapport innehåller fyra faktarutor. De beskriver indexering av punktskatter, skillnaden mellan skatteintäkter och skatteinkomster, några olika mått på offentlig skuldsättning, samt Riksbankens framställning om kapitaltillskott.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Anna Daniels
* [anna.daniels@statskontoret.se](mailto:anna.daniels@statskontoret.se)
* [08-690 44 16](tel:+4686904416)

![Helena Kaplan](/contentassets/e0c3d785f9874e658fa96944e1d7ebbf/helena.jpg?v=8dbc9ac2ed00600)

* Enhetschef
* Helena Kaplan
* [helena.kaplan@statskontoret.se](mailto:helena.kaplan@statskontoret.se)
* [08-690 43 07](tel:+4686904307)

Senast uppdaterad: 2024-06-18
# Prognos mars 2024 Statens budget och de offentliga finanserna

## Prognos

### Rapportnummer

ESV 2024:28

### Publiceringsdatum

2024-03-21

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/42d3d73cc181456285855dffa1f8ca7b/prognos-mars-2024.pdf?v=8dc499c53d59580)

### Kompletterande filer

* [Prognostabeller mars 2024](/contentassets/42d3d73cc181456285855dffa1f8ca7b/prognostabeller-mars-2024.xlsx?v=8dc4972d77a8c80)
* [Detaljerade tabeller mars 2024](/contentassets/42d3d73cc181456285855dffa1f8ca7b/detaljerade-tabeller-statens-budget-mars-2024.xlsx?v=8dc4972d77a8c80)

Svensk ekonomi bromsade in under förra året och är nu i en lågkonjunktur. Sett till helåret 2024 så växer BNP svagt. Lägre inflation och räntesänkningar framåt sommaren leder till att aktiviteten stiger successivt i ekonomin. Arbetsmarknaden påverkas med viss eftersläpning och arbetslösheten stiger i år. Först 2025 tar efterfrågan mer fart och tillväxten blir starkare. Arbetslösheten vänder då nedåt igen.

Lågkonjunkturen bidrar till att den offentliga sektorns finansiella sparande försvagas. I staten vänder ett litet överskott till ett stort underskott i år. Skatteintäkterna ökar långsamt på grund av lågkonjunkturen. Samtidigt ökar utgifterna i staten till följd av den tidigare höga inflationen, ökade försvarsutgifter och andra åtgärder i budgetpropositionen för 2024. Förra årets kraftiga utgiftsökning i kommunsektorn dämpas. I år är underskottet ungefär lika stort som 2023. Det strukturella sparandet avviker tydligt från målnivån för överskottsmålet i år, och ligger under nivån för överskottsmålet även 2025. Samtidigt är skulden i offentlig sektor låg.

## Faktarutor och fördjupningar i denna rapport

### Indexering av punktskatter

Vissa punktskatter är indexerade med konsumentprisindex, KPI. På detta vis uppnås en realvärdessäkring av skatten. Därutöver tillämpas för vissa punktskatter även BNP-indexering. Genom att BNP-indexera punktskatter tar skattesystemet hänsyn till att miljöskadlig konsumtion kan väntas öka i takt med att ekonomin växer. Riksdagen kan besluta att indexeringen ska utgå under ett enskilt år, delar av ett år eller flera år.

### Riksbankens framställning om kapitaltillskott

Om Riksbankens egna kapital sjunker under miniminivån ska banken enligt den nya riksbankslagen göra en framställning till riksdagen om kapitaltillskott. Riksbanken förväntas göra en sådan framställning i år. Faktarutan beskriver kort hur ett kapitaltillskott från staten till Riksbanken skulle påverka den offentliga sektorns finansiella sparande, statens budgetsaldo och statsskulden med ett aktuellt räkneexempel.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Anna Daniels
* [anna.daniels@statskontoret.se](mailto:anna.daniels@statskontoret.se)
* [08-690 44 16](tel:+4686904416)

![Helena Kaplan](/contentassets/e0c3d785f9874e658fa96944e1d7ebbf/helena.jpg?v=8dbc9ac2ed00600)

* Enhetschef
* Helena Kaplan
* [helena.kaplan@statskontoret.se](mailto:helena.kaplan@statskontoret.se)
* [08-690 43 07](tel:+4686904307)

Senast uppdaterad: 2024-03-21
# Redovisning av uppdrag att lämna förslag om organisationsförändring

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2024:23

### Publiceringsdatum

2024-03-01

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/86948b326e724852bcdc411259d2f3ca/2024-23-redovisning-av-uppdrag-att-lamna-forslag-om-organisationsforandring-2.pdf?v=8dc3dbf0dd6da00)

Ekonomistyrningsverket (ESV) och Statskontoret har på regeringens uppdrag utrett och lämnat förslag på hur Statskontorets uppgifter kan överföras till och inordnas i ESV. Förslagen inkluderar en gemensam instruktion, finansiering och ledningsform, samt att regeringen bör överväga ett namnbyte och att ett samgående bör följas upp. I rapporten lämnar det två myndigheterna både gemensamma synpunkter och olika bedömningar.

ESV och Statskontoret identifierar flera positiva aspekter av en sammanslagning. Bland dessa fördelar finns ett utökat utbud av kompetenser och en förbättrad tillgång till ekonomisk data som kan höja kvaliteten på underlagen till regeringen. En större och mer robust organisation skulle även stärka både den utåtriktade verksamheten och den interna kompetensutvecklingen, samt möjliggöra mer kostnadseffektiva investeringar i bland annat AI.

Båda myndigheterna ser på kort till medellång sikt risker med att en sammanslagning kräver betydande arbetsinsatser och medföra merkostnader. Det finns även initiala utmaningar med att integrera de olika verksamheterna. Statskontoret uttrycker därutöver en oro för att en sammanslagning kan leda till risker för kompetensförsörjningen och utredningar med ett snävare perspektiv.

ESV bedömer dock att fördelarna med en sammanslagning på sikt överstiger de potentiella svårigheterna. En sammanslagning skulle leda till en starkare och mer effektiv myndighet, väl rustad att stödja regeringen i att uppnå en mer ändamålsenlig och kostnadseffektiv statsförvaltning.

## Kontakt

![Victoria Nüth](/contentassets/b2292313b5964624a2c501c125e7f618/victoria.jpg?v=8db449de07e8780)

* Utredare
* Victoria Nüth
* [victoria.nuth@statskontoret.se](mailto:victoria.nuth@statskontoret.se)
* [08-690 43 12](tel:+4686904312)

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Enhetschef
* Martin Sparr
* [martin.Sparr@esv.se](mailto:martin.Sparr@esv.se)
* [08-690 44 41](tel:+4686904441)

Senast uppdaterad: 2024-03-01
# Prognos november 2024 Statens budget och de offentliga finanserna

## Prognos

### Rapportnummer

ESV 2024:52

### Publiceringsdatum

2024-11-19

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/b07ce3f54c4f4d4dbb1c6546f872f3bc/prognos-november-2024.pdf?v=8dd07e9f8d59600)

### Kompletterande filer

* [Prognostabeller november 2024](/contentassets/b07ce3f54c4f4d4dbb1c6546f872f3bc/prognostabeller-november-2024.xlsx?v=8dd07ec2a4f6100)
* [Detaljerade tabeller november 2024](/contentassets/b07ce3f54c4f4d4dbb1c6546f872f3bc/detaljerade-tabeller-statens-budget-november-2024.xlsx?v=8dd07ea0be86600)

Svensk ekonomi befinner sig i en segdragen lågkonjunktur. Nästa år blir tillväxten starkare och arbetsmarknaden vänder uppåt, men det dröjer innan arbetslösheten sjunkit tillbaka.

Lågkonjunkturen och ett kapitaltillskott till Riksbanken bidrar till att den offentliga sektorns finansiella sparande visar ett underskott på 109 miljarder kronor i år. Underskottet blir störst i staten där utgifterna ökar betydligt mer än inkomsterna, men även kommunsektorn visar underskott.

Nästa år stärks sparandet något men underskottet blir ändå stort, 94 miljarder kronor. Förstärkningen sker i kommunsektorn medan statens sparande försämras ytterligare bland annat till följd av olika förslag i budgetpropositionen för 2025.

Det strukturella sparandet, det vill säga det finansiella sparandet rensat för påverkan av konjunkturen och engångseffekter, ligger nära målnivån för överskottsmålet i år. Nästa år försvagas det strukturella sparandet och det blir en tydlig avvikelse från överskottsmålet. Samtidigt är Maastrichtskulden låg.

## Faktarutor och fördjupningar i denna rapport

Denna rapport innehåller fem faktarutor. De beskriver folkbokföring av personer som flytt från Ukraina, indexering av punktskatter, skillnaden mellan skatteintäkter och skatteinkomster, Riksgäldens nettoutlåning, samt några olika sätt att mäta offentlig skuldsättning.

## Kontakt

![Ann-Sofie Öberg](/contentassets/5a0b6cf12eff47f286a3cd59480e8769/ann-sofie.jpg?v=8db449eb4afd180)

* Bitr. prognoschef
* Ann-Sofie Öberg
* [ann-sofie.oberg@statskontoret.se](mailto:ann-sofie.oberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 88, 072-205 26 37](tel:+4686904388,0722052637)

![Helena Kaplan](/contentassets/e0c3d785f9874e658fa96944e1d7ebbf/helena.jpg?v=8dbc9ac2ed00600)

* Enhetschef
* Helena Kaplan
* [helena.kaplan@statskontoret.se](mailto:helena.kaplan@statskontoret.se)
* [08-690 43 07](tel:+4686904307)

Senast uppdaterad: 2024-11-19
# Prognos september 2024 Statens budget och de offentliga finanserna

## Prognos

### Rapportnummer

ESV 2024:44

### Publiceringsdatum

2024-09-17

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/63b7b4c5dfe84cae9b453d30e1e37c86/2024-44-prognos-september-2024.pdf?v=8dcd6f245212e80)

### Kompletterande filer

* [Prognostabeller september 2024](/contentassets/63b7b4c5dfe84cae9b453d30e1e37c86/prognostabeller-september-2024.xlsx?v=8dcd6f2a34e1180)
* [Detaljerade tabeller september 2024](/contentassets/63b7b4c5dfe84cae9b453d30e1e37c86/detaljerade-tabeller-statens-budget-september-2024.xlsx?v=8dcd6f2a9dc8900)

Svensk ekonomi är i lågkonjunktur och BNP har inte ökat på närmare tre år. Arbetsmarknaden vänder trots det uppåt igen under året. Nästa år blir tillväxten starkare och arbetslösheten faller tillbaka.

Lågkonjunkturen och ett kapitaltillskott till Riksbanken bidrar till att den offentliga sektorns finansiella sparande visar ett underskott på strax under 110 miljarder kronor i år. Underskottet blir störst i staten där utgifterna ökar betydligt mer än inkomsterna, men även kommunsektorn visar underskott.

Nästa år stärks sparandet i den offentliga sektorn. Förstärkningen sker i såväl staten som kommunsektorn och ålderspensionssystemet. Inkomsterna ökar mer när aktiviteten i ekonomin tar fart och utgifterna ökar samtidigt mindre, men sammantaget visar sparandet fortfarande underskott.

Det strukturella sparandet, det vill säga det finansiella sparandet rensat för påverkan av konjunkturen, försvagas och ligger under målnivån för överskottsmålet i år. Nästa år stärks det strukturella sparandet och ligger då över men nära målnivån. Samtidigt är skulden i offentlig sektor låg.

## Faktarutor och fördjupningar i denna rapport

Denna rapport innehåller fem faktarutor. De beskriver folkbokföring av personer som flytt från Ukraina, indexering av punktskatter, skillnaden mellan skatteintäkter och skatteinkomster, Riksgäldens nettoutlåning, samt några olika sätt att mäta offentlig skuldsättning.

## Kontakt

![Ann-Sofie Öberg](/contentassets/5a0b6cf12eff47f286a3cd59480e8769/ann-sofie.jpg?v=8db449eb4afd180)

* Bitr. prognoschef
* Ann-Sofie Öberg
* [ann-sofie.oberg@statskontoret.se](mailto:ann-sofie.oberg@statskontoret.se)
* [08-690 43 88, 072-205 26 37](tel:+4686904388,0722052637)

![Helena Kaplan](/contentassets/e0c3d785f9874e658fa96944e1d7ebbf/helena.jpg?v=8dbc9ac2ed00600)

* Enhetschef
* Helena Kaplan
* [helena.kaplan@statskontoret.se](mailto:helena.kaplan@statskontoret.se)
* [08-690 43 07](tel:+4686904307)

Senast uppdaterad: 2024-09-17
# Prognosuppföljning 2023

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2024:35

### Publiceringsdatum

2024-05-08

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/738eedda127340bea4883b4eb2bf0bf7/2024-35-prognosuppfoljning-2023.pdf?v=8dc6f672e5e1480)

### Kompletterande filer

* [Tabeller till Prognosuppföljning 2023](/contentassets/738eedda127340bea4883b4eb2bf0bf7/prognosuppfoljning-2023.xlsx?v=8dc6f672e5e1480)

Enligt regleringsbrevet ska ESV redovisa avvikelserna i och jämföra myndighetens prognoser med motsvarande prognoser som görs av regeringen.

Prognoserna avseende BNP för 2023 överskattade tillväxten vid de första prognostillfällena, innan inflationen hade tagit fart och räntorna stigit. Men under 2023 underskattade i stället alla prognosmakare BNP-tillväxten. De flesta bedömde inledningsvis att det finansiella sparandet skulle visa ett överskott för 2023, men utfallet blev ett underskott. De makroekonomiska förutsättningarna har kontinuerligt höjt prognoserna för skatteintäkterna, vilket till stor del förklarar varför intäkterna underskattats. Även utgifterna underskattades initialt, vilket framförallt beror på tillkommande beslut under perioden.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Kira Bergheden
* [Kira.Bergheden@statskontoret.se](mailto:Kira.Bergheden@statskontoret.se)
* [08-690 44 57](tel:+4686904457)

Senast uppdaterad: 2024-05-08