Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Realekonomisk fördelning – pivottabeller

Den realekonomiska fördelningen av anslagen i statens budget grupperar utgifterna efter typ i stället för efter anslag och utgiftsområden. Indelningen är särskilt användbar vid analys över tid, och liknar den för nationalräkenskaperna.

Den realekonomiska fördelningen av anslagsutfall baseras på myndigheternas redovisning, men måste på övergripande nivå kompletteras med förenklingar och schabloner. Det innebär att den realekonomiska fördelningen av ett visst anslag inte är exakt. Den fördelning som redovisas här innehåller därför en viss osäkerhet.

* [Realekonomisk fördelning 2025](/globalassets/amnesomraden/prognoser-och-utfall/sbr-ufs/sbru/pivot-def-2025.xlsx?v=8de88d4087c5780 "Realekonomisk fördelning 2025")
* [Realekonomisk fördelning 2024](/globalassets/amnesomraden/prognoser-och-utfall/sbr-ufs/sbru/pivot-def-2024.xlsx?v=8dd686ec8bd0300 "Realekonomisk fördelning 2024")
* [Realekonomisk fördelning 2023](/globalassets/amnesomraden/prognoser-och-utfall/sbr-ufs/sbru/pivot-def-2023.xlsx?v=8dc4a726b7f4d80 "Realekonomisk fördelning 2023")
* [Realekonomisk fördelning 2022](/globalassets/amnesomraden/prognoser-och-utfall/sbr-ufs/sbru/pivot-def-2022.xlsx?v=8db2c510e7b6c80 "Realekonomisk fördelning 2022")
* [Realekonomisk fördelning 2021](/globalassets/amnesomraden/prognoser-och-utfall/sbr-ufs/sbru/pivot-def-2021.xlsx?v=8da0be9e4304280 "Realekonomisk fördelning 2021")
* [Realekonomisk fördelning 2020](/globalassets/amnesomraden/prognoser-och-utfall/sbr-ufs/sbru/sbrupivot-def-2020.xlsx?v=8d8e7b6bcc4bf80 "Realekonomisk fördelning 2020")
* [Realekonomisk fördelning 2019](/globalassets/amnesomraden/prognoser-och-utfall/sbr-ufs/sbru/sbrupivot-def-2019.xlsx?v=8d7c69d7c130180)
* [Realekonomisk fördelning 2018](/globalassets/amnesomraden/prognoser-och-utfall/sbr-ufs/sbru/sbrupivot-def-2018.xlsx?v=8d6a87f62b75980)
* [Realekonomisk fördelning 2017](/globalassets/amnesomraden/prognoser-och-utfall/sbr-ufs/sbru/sbrupivot-def-2017.xlsx?v=8d58a6732aa2830)
* [Realekonomisk fördelning 2016](/globalassets/amnesomraden/prognoser-och-utfall/sbr-ufs/sbru/sbrupivot-def-2016.xlsx?v=8d9115459bb2d80)

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Jerker Jonsson
* [jerker.jonsson@statskontoret.se](mailto:jerker.jonsson@statskontoret.se)
* [08-690 43 98](tel:+4686904398)

Senast uppdaterad: 2026-03-23
# Lämna årsredovisningen

Myndigheten ska lämna årsredovisningen till regeringen, till det departement som myndigheten hör till, senast den 22 februari varje år. Årsredovisningen ska även lämnas till ett antal myndigheter.

Årsredovisningen som myndigheten lämnar till regeringen ska lämnas till det departement som myndigheten hör till. Den ska dessutom lämnas till följande mottagare:

* Finansdepartementet
* Riksdagens utredningstjänst
* Riksrevisionen
* Statskontoret.

Om frågor om totalförsvaret behandlas ska årsredovisningen också lämnas till:

* Försvarsdepartementet
* Myndigheten för civilit försvar.

## E-postadresser

Årsredovisningen ska lämnas med e-post som ett pdf-dokument. Innehållet i pdf-dokumentet ska kunna användas och hanteras i ursprungligt skick. Pdf-dokumentet ska inte vara lösenordsskyddat eller ha några andra användnings­begränsningar.

Årsredovisningen skickas till följande e-postadresser:

### Departement

* **Arbetsmarknadsdepartementet:** arbetsmarknadsdepartementet.registrator@regeringskansliet.se
* **Finansdepartementet:** finansdepartementet.registrator@regeringskansliet.se
* **Försvarsdepartementet:** forsvarsdepartementet.registrator@regeringskansliet.se
* **Justitiedepartementet:** justitiedepartementet.registrator@regeringskansliet.se
* **Klimat- och näringslivsdepartementet:** kn.registrator@regeringskansliet.se
* **Kulturdepartementet:** kulturdepartementet.registrator@regeringskansliet.se
* **Landsbygds- och infrastrukturdepartementet:** li.registrator@regeringskansliet.se
* **Socialdepartementet:** socialdepartementet.registrator@regeringskansliet.se
* **Utbildningsdepartementet:** utbildningsdepartementet.registrator@regeringskansliet.se
* **Utrikesdepartementet:** utrikesdepartementet.registrator@regeringskansliet.se

### Myndigheter

* **Riksdagens utredningstjänst:** petita@riksdagen.se
* **Riksrevisionen:** arsredovisning@riksrevisionen.se
* **Statskontoret:** registrator@statskontoret.se
* **Myndigheten för civilt försvar:** registrator@mcf.se

## Kontakt

![](/contentassets/9a71fee35f1946c79adeeb2e6e5fcc28/fraga-statskontoret.png?v=8de2c135aa5b880)

* [Fråga Statskontoret](https://forum.statskontoret.se/vanliga-fragor/)
* Webbtjänst för frågor och svar.

Senast uppdaterad: 2025-10-23
# Lämna särskild information i Hermes

Senast den 23 februari ska myndigheterna lämna särskild information i Hermes. Uppgifterna som lämnas i Hermes ska vara samma uppgifter som lämnats i årsredovisningen.

Inrapporteringen av särskild information gör du i Hermes under fliken Statsredovisning/Utfall/Särskild info. Här rapporteras

* totala antalet årsarbetskrafter
* medelantalet anställda under året fördelade på antalet män och antalet kvinnor
* ansvarsförbindelser
* bemyndiganden
* äldre bemyndiganden
* förbrukningstakten för inomstatliga oförbrukade bidrag
* sjukfrånvaro.

## Rapportera sjukfrånvaro

Rapportering av sjukfrånvaro regleras i förordningen om årsredovisning och budgetunderlag 7 kap. 3 § med tillhörande allmänna råd från ESV.

### Långtidssjukfrånvaro

Enligt förordningen ska långtidssjukfrånvaro rapporteras som andel av den totala sjukfrånvaron. Vissa myndigheter har i stället beräknat frånvaron som andel av den totala arbetstiden.

### Sjukfrånvaro för olika åldersgrupper

Myndighetens sjukfrånvaro ska rapporteras för anställda i åldrarna

* 29 år eller yngre
* 30–49 år
* 50 år eller äldre.

Rapporteringen ska anges i procent av gruppens sammanlagda ordinarie arbetstid.

Några myndigheter har delat upp den totala sjukfrånvaron mellan de tre åldersgrupperna. Detta kan exempelvis ge rapporteringen

* < 30 år, 25 %
* 30–49 år, 35 %
* > 50 år, 40 %.

Andra myndigheter har rapporterat åldersgrupperna som andel av myndighetens totala arbetstid (inte gruppens).

För en korrekt rapportering ska myndigheten dela sjukfrånvaron för respektive åldersgrupp med den aktuella gruppens sammanlagda ordinarie arbetstid.

#### Exempel

* Sjukfrånvaro för gruppen 30-49 år: 200 timmar
* Sammanlagd ordinarie arbetstid för gruppen (ej myndigheten): 8 000 timmar
* Sjukfrånvaro för gruppen: 200/8 000 = 2,5 %

### Högst tio anställda

Uppgift ska inte lämnas om antalet anställda hos myndigheten, eller i en enskild grupp, är högst tio. Uppgift ska heller inte lämnas om uppgiften kan hänföras till en enskild individ. Några myndigheter redovisar uppgifter trots att de har högst tio anställda. Andra myndigheter lämnar inte uppgifter trots att de är fler än tio utan att ange orsak.

## Kontakt

![](/contentassets/9a71fee35f1946c79adeeb2e6e5fcc28/fraga-statskontoret.png?v=8de2c135aa5b880)

* [Fråga Statskontoret](https://forum.statskontoret.se/vanliga-fragor/)
* Webbtjänst för frågor och svar.

Senast uppdaterad: 2023-11-17
# Fri åsiktsbildning

Läs sidorna 22–24 i Den statliga värdegrunden. I exemplet från Arbetsdomstolen nämns att det kan finns situationer där arbetsgivaren får vidta åtgärder mot en arbetstagare då denne utnyttjat sina fri- och rättigheter.

* Vilka situationer skulle det kunna vara som Arbetsdomstolen talar om?
* Var tycker du gränsen går för statsanställdas yttrandefrihet innan det blir förtroendeskadligt?
* Ska en arbetsgivare någonsin kunna vidta åtgärder mot dig när du som arbetstagare utnyttjat din grundlagsskyddade yttrandefrihet?
* Vad får olika synsätt på den här frågan för konsekvenser?
* Hur ser det ut i myndigheten där du jobbar? Finns det något liknande exempel?
* Vilka beteenden eller handlingar som du utför på din fritid skulle kunna skada förtroendet för dig och din myndighet? Försök komma på exempel!

## Ladda ner skriften

[Den statliga värdegrunden](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/den-statliga-vardegrunden--gemensamma-principer-for-en-god-forvaltning/)

Senast uppdaterad: 2025-10-31
# På fritiden

Det är vanligt att man har olika syn på om hur man som statsanställd bör agera på sin fritid. Diskutera gärna detta med hjälp av frågorna nedan.

* Kan det du gör privat påverka din myndighet?
* Spelar det någon roll vad du gör på fritiden så länge du sköter dina arbetsuppgifter?
* Gör det någon skillnad om du är chef eller medarbetare?

## Handledning till samtalsledare

Det är svårt att ge ett rakt svar på vad som gäller på fritiden. Alla medarbetare har till exempel yttrandefrihet och mötesfrihet. Som framgår i skriften Den statliga värdegrunden finns det gränser för dessa friheter (se sid. 23), men var den går måste bedömas från fall till fall. Vi kommer helt enkelt inte närmare än att säga att det finns gråzoner och att det krävs mycket för att arbetsgivaren ska kunna vidta åtgärder mot en medarbetare som använder sina fri- och rättigheter.

### Extrafråga

* Vilka beteenden eller handlingar som du utför på din fritid skulle kunna skada förtroendet för dig och din myndighet? Försök komma på exempel!

Senast uppdaterad: 2025-10-31
# De sex principerna

Den statliga värdegrunden består av sex principer. Vi inleder med en övning där ni kan diskutera innehållet i principerna på en övergripande nivå.

![](/contentassets/a2453c99c707452ebdcb07afe025216f/statliga-vardegrunden-principerna.png?v=8de3ce70e680880)

* Vad står de olika principerna för?
* Vad betyder principerna för vårt uppdrag och i vår verksamhet?
* Vilka andra styrdokument/policyer finns hos oss? Hur relaterar de till den statliga värdegrunden?
* Hur arbetar vår myndighet med principerna? Är de integrerade i vår verksamhet?

## Handledning till samtalsledare

Utgå gärna från skriften [Den statliga värdegrunden](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/den-statliga-vardegrunden--gemensamma-principer-for-en-god-forvaltning/) för att diskutera frågorna. En viktig del för att göra den statliga värdegrunden lättare att förstå och ta till sig, är att hitta konkreta exempel från den egna verksamheten. För dig som är samtalsledare kan det vara bra att fundera igenom frågorna innan diskussionen äger rum. Kan du komma på egna exempel från just er verksamhet så underlättar det diskussionerna.

### Extrafrågor

* Är någon eller några av principerna mer dominerande i vår verksamhet? Vad får det för konsekvenser?
* I vilka konkreta situationer i vår verksamhet kan två eller fler principer krocka? Vad gör vi då? Hur löser vi det? Vilken prioriteras och varför?

Senast uppdaterad: 2025-10-31
# Andra myndigheters utbildningar

Här har vi samlat länkar till utbildningar som andra myndigheter tagit fram.

## [Arbetsgivarverkets utbildningar](https://www.arbetsgivarverket.se/utbildningar/webbutbildningar)

Arbetsgivarverket erbjuder webbutbildningar som främst riktar sig till ledare i staten.

## [Forum för levande historia utbildar i bemötande och motverka rasism](https://www.levandehistoria.se/kompetensutveckling?educationGrades=for-offentlig-sektor)

Forum för levande historia har flera webbutbildningar som bland annat ger kunskap om hbtqi och likvärdigt bemötande samt rasism och likvärdigt bemötande. Fortbildningarna innehåller filmer, bemötandesituationer, faktatexter och reflektionsfrågor och vänder sig till anställda i offentlig sektor.

## [Skatteverkets utbildning i bemötande](http://skvkompetens.se/Bemotande/index.html)

Skatteverkets bemötandeutbildning tar upp både internt och externt bemötande där vikten av att lyssna, vara lyhörd och visa empati är nyckelord.

Senast uppdaterad: 2025-12-02
# Etiska koder

Ett sätt att omsätta den statliga värdegrunden till mer konkreta förhållningssätt för de anställda är att skriva en etisk kod för myndigheten. Den sammanfattar hur de anställda ska agera och förhålla sig till varandra och till medborgarna.

Syftet med etiska koder är att stödja medarbetarna i det dagliga arbetet, inspirera till samtal och göra det lätt att göra rätt. De etiska koderna bygger på den gemensamma statliga värdegrunden och på myndigheternas interna styrdokument.

"Vi ska uppträda på ett sätt som bidrar till samhällsnytta och till att bygga och bevara förtroendet för myndigheterna och staten."

**Ingrid Eiken Holmgren**, generaldirektör Statens fastighetsverk

## Några exempel på hur en etisk kod kan se ut

* [Högskolan i Skövde - Anti-korruptionspolicy](https://www.his.se/globalassets/styrdokument/strategier-kvalitet-organisation/policy-mot-korruption-och-oetiskt-handlande2019.pdf)
* [Statens fastighetsverk - ansvarskod för leverantörer](https://www.sfv.se/media/hlddfigd/ansvarskod-f%C3%B6r-leverant%C3%B6rer.pdf)

Senast uppdaterad: 2025-10-31
# Kronofogden

Kronofogden fattar beslut som direkt påverkar människors liv. Medarbetarna har stora befogenheter och med det följer ett stort ansvar. Uppdraget förutsätter att alla som arbetar på myndigheten är väl förankrade i den statliga värdegrunden och kan hantera den komplexa rollen som statsanställd.

– Värdegrunden är viktig för Kronofogden, förklarar myndighetens rättschef Ulrika Lindén.

För Kronofogden är värdegrundsarbete såväl en utbildningsfråga som en fråga om ledning och styrning. Ledningen har en avgörande roll för att upprätthålla och driva arbetet.

– Frågor om värdegrunden kan många gånger vara svåra och vi behöver diskutera för att skapa samsyn på myndigheten. Vi har sett att dilemmaövningar är ett effektivt sätt att belysa intressekonflikter och etiska dilemman som kan uppkomma i verksamheten, fortsätter Ulrika Lindén.

Jens Västberg, som är enhetschef för den förvaltningsjuridiska enheten betonar vikten av ett kontinuerligt arbete.

Förra året utvecklade Kronofogden sitt arbete med att förebygga oegentligheter.

– Vi introducerade bland annat ett nytt arbetssätt för att analysera och ta hand om risker för oegentligheter som innebär att vi informerar medarbetare om rollen som statsanställd i samband med riskanalysen. Framöver ska Kronofogden även anpassa sina styrdokument, säger Jens Västberg.

Kronofogden har tagit fram övningar som ska träna förmågan att upptäcka och förutse komplexa situationer som kan uppkomma i medarbetarnas vardag.  Övningarna ska komplettera det övriga arbetet med värdegrunden hos myndigheten. Tanken är att cheferna återkommande ska genomföra dessa övningar tillsammans med sina medarbetare.

– Det bidrar till att säkerställa att våra medarbetare har förutsättningar att utföra det ansvarsfulla uppdrag som Kronofogden har, säger Jens Västberg

## Kronofogdens tips

* Anpassa diskussionerna så mycket som möjligt utifrån er verksamhet.
* Skapa aktuella övningar genom att fråga anställda om vardagsnära situationer när principerna i värdegrunden hamnar i konflikt med varandra.
* Stäm av roller och ansvarsfördelning med medarbetare som arbetar med det som övningen rör.
* Ha med er de juridiska ramarna så att diskussionerna fokuserar på vad som är lämpligt och olämpligt.
* Se till att ha tillräckligt med tid för diskussionen och styr inte samtalet för hårt.

Senast uppdaterad: 2025-10-31
# Swedac

Swedacs arbete ska bidra till att produkter och tjänster uppfyller krav på säkerhet och kvalitet. Det sker inom bland annat ackrediterade verksamheter inom vitt skilda områden som exempelvis mat, medicin och kemi.

Många i myndigheten arbetar med tillsyn i rollen som bedömningsledare. De reser land och rike runt, även internationellt, för att se till att ”kunder” (de organisationer som är ackrediterade) följer de standarder och krav som finns. Totalt har myndigheten drygt 100 fast anställda medarbetare och cirka 300 konsulter, så kallade tekniska bedömare på deltid. Många i myndigheten rekryteras från privat sektor.

Swedac har regelbundet myndighetsdagar där all personal samlas för utveckling och skapa samsyn i verksamheten. Där är den statliga värdegrunden ständigt närvarande som en ledstjärna för arbetet. Till och med fysiskt. Swedac har tryckt upp orden från den statliga värdegrunden på sex stora kuber som har en central placering på scenen.

Swedac3.jpg

– Vi synliggör den statliga värdegrunden hela tiden i olika interna sammanhang för att skapa förståelse för vilken kontext vi befinner oss i. Att Swedac är en del av familjen staten och hur vårt uppdrag hänger ihop med andra myndigheter i förvaltningen, säger Karolina Wikmyr, HR-chef på Swedac.

## Ny GD, ny inriktning

När myndigheten fick en ny generaldirektör 2018 påbörjades ett förändringsarbete. Med orden ”framåt och utåt för att skapa nytta i samhället” vill man göra en förflyttning i verksamheten med mer fokus på effekten i samhället och mindre på interna processer och revidering bakåt. Mer fokus på framtiden och mindre på historien.

– I samband med att vi påbörjade arbetet med att arbeta framåt och utåt och skapa ökad samhällsnytta tog vi bort våra självpåhittade värdeord och ersatte dem med de sex gemensamma principerna i den statliga värdegrunden, säger Karolina Wikmyr.

Den statliga värdegrunden har därefter varit grundstenen för förändringsarbetet och den interna utvecklingen har rullat vidare. 2022 höll Statskontoret en workshop om god förvaltningskultur för Swedacs ledningsgrupp för att utveckla arbetet ytterligare. Hela ledningsgruppen var samlad på huvudkontoret i Borås.

– Variationen i workshoppen med allt från kunskap om kulturen och strukturens betydelse för en god förvaltningskultur till att diskutera verklighetsnära dilemman var mycket uppskattat av hela ledningsgruppen, säger Karolina Wikmyr.

Swedac använder även webbutbildningen *Din roll i staten – gemensamma spelregler* i sitt arbete med god förvaltningskultur där alla nyanställa i myndigheten går utbildningen i sitt introduktionsprogram. Under 2024 har Swedac också som målsättning att alla anställda i myndigheten ska genomgå webbutbildningen.

Senast uppdaterad: 2025-10-31
# Prioritera hanteringen av riskerna

När myndigheten har identifierat risker i verksamheten behöver de värderas. Värderingen ger myndigheten underlag för att prioritera rätt risker och åtgärder i den vidare hanteringen.

## Frågor myndigheten kan ställa sig:

### Innebär någon av de identifierade riskerna att myndigheten kan utsättas för särskilt allvarliga former av korruption, exempelvis mutbrott eller bedrägeri?

Även om det kan vara svårt att se en viss typ av korruption som mer skadlig än en annan så kan det i vissa fall vara värt att prioritera åtgärder mot de allvarligaste slagen av korruption.

### Har vi i dagsläget något skydd mot de identifierade riskerna?

Det kan finnas skäl att prioritera helt ohanterade risker framför risker där myndigheten har ett visst skydd.

### Finns det något som talar för att en viss risk är särskilt sannolik?

Den eller de som håller i arbetet med att analysera riskerna för korruption vid en myndighet bör i möjligaste mån utgå från befintliga kunskapsunderlag för att bedöma hur sannolikt det är att något ska inträffa. Det kan finnas incident- eller avvikelserapporter från verksamheten som tyder på att en viss företeelse är särskilt sannolik. Motsvarande kunskapsunderlag från andra myndigheter med liknande verksamhet kan också vara till hjälp.

### Hur ser personalen på riskerna?

Även personalens syn på riskerna kan ligga till grund för att bedöma sannolikheten. Den eller de som håller i analysen bör samtidigt ta hänsyn till att personalen kan ta för lätt på riskerna.

### Är någon risk så liten att vi kan acceptera den utan åtgärder?

Det går inte att bedriva offentlig verksamhet helt utan risk för korruption. Därför handlar det värderande momentet också om att bedöma och avgöra om de identifierade riskerna i själva verket är så pass små att de inte kräver någon vidare hantering.

Arbetet med att identifiera risker kan leda till ett omfattande underlag från verksamheten. Genom att närmare analysera och värdera riskerna kan myndigheten få grund för nödvändiga prioriteringar i den vidare hanteringen.

## Rangordna riskerna utifrån skada och sannolikhet

Genom att väga sannolikheten för hur pass allvarlig en viss händelse skulle vara kan myndighet skapa en prioriteringsordning för de identifierade riskerna. Myndigheten kan sedan avgöra hur riskerna behöver hanteras och hur pass omfattande åtgärder som behöver genomföras beroende på hur pass allvarliga risker det rör sig om och om myndigheten redan hanterar och stävjar riskerna på något sätt.

Det är svårt att bedöma sannolikheten för en viss korruptionsrisk. Men det går ändå att göra en kvalificerad bedömning utifrån kunskaper om vilka skyddsmekanismer som redan finns på plats.

Senast uppdaterad: 2025-11-27
# Överväg behoven av analys

Alla myndigheter ska verka mot korruption men det är upp till varje enskild myndighet att överväga och bedöma om de behöver analysera riskerna för korruption. Detta gäller såväl en övergripande analys av korruptionsriskerna i hela verksamheten som mer avgränsade analyser i specifika delar av verksamheten.

## Frågor myndigheten kan ställa sig:

### När analyserade vi riskerna för korruption senast?

Olika myndigheter behöver analysera riskerna för korruption olika ofta. Myndigheternas verksamheter skiljer sig åt, vilket innebär att vissa myndigheter behöver analysera riskerna mer frekvent än andra. Alla myndigheter bör ta fram rutiner för att på egen hand kunna överväga och avgöra om det är nödvändigt att göra en ny analys eller att uppdatera en analys som myndigheten har genomfört tidigare.

### Har vår myndighet analyserat korruptionsriskerna i hela verksamheten?

Om myndigheten aldrig har analyserat korruptionsriskerna är det lämpligt att göra en analys av hela verksamheten. Analysen bör omfatta både kärn- och stödverksamheten. Det kan också vara lämpligt att göra mer riktade analysinsatser mot de verksamhetsgrenar som myndigheten bedömer är särskilt riskutsatta.

### Har myndighetens verksamhet förändrats sedan vi senast analyserade riskerna?

Riskerna för korruption är inte statiska, utan förändras på grund av faktorer som kan vara både interna och externa. Det kan därför vara lämpligt att se över och uppdatera analysen när verksamheten förändras på något väsentligt sätt.

Genom att analysera korruptionsriskerna lägger myndigheten en grund för verksamhetsanpassade och nödvändiga åtgärder som underlättar att arbeta strukturerat mot korruption vid den enskilda myndigheten.

## Analysprocessen i sig har flera värden

Arbetet med att analysera korruptionsriskerna kan ha förebyggande effekter. I analysprocessen kan viktiga lärdomar om myndighetens sårbarhet komma fram och bidra till att höja medvetenheten om risker vid myndigheten. Om myndigheten involverar delar av personalen i arbetet med att identifiera risker blir det också ett tillfälle för anställda att lära. Själva analysprocessen kan också leda till att synliggöra särskilt riskfyllda delar i verksamheten.

## Alla myndigheter behöver förebygga korruption

Alla myndigheter måste hålla sig inom de ramar som följer av en rad allmänna lagar och förordningar. I förlängningen anger dessa regler att alla myndigheter ska arbeta mot korruption och oegentligheter.

I förarbetena till myndighetsförordningen definieras intern styrning och kontroll som en process som den verkställande ledningen styr. Att analysera och eventuellt hantera korruptionsrisker bör enligt Statskontoret vara en del av den här processen. Processen ska med rimlig säkerhet resultera i en effektiv verksamhet enligt de mål som riksdagen och regeringen har satt upp, att myndigheten följer föreskrifter och regeringsbeslut samt att myndigheten tillförlitligt återrapporterar resultatet av verksamheten.

Senast uppdaterad: 2025-11-27
# Följ upp arbetet

En viktig del i att skapa förutsättningar för ett långsiktigt och medvetet arbete mot korruption är att dokumentera genomfört arbete på lämpligt sätt.

## Frågor myndigheten kan ställa sig:

### Hur kan vi se till att arbetet sker kontinuerligt?

Myndigheten bör se till att den i framtiden kommer att kunna uppmärksamma om den behöver genomföra en ny eller uppdatera en befintlig analys. Myndigheten behöver också se till att den kan genomföra en sådan analys. Delar av det arbetet kan gå att integrera i befintliga processer. Hur detta görs på bästa sätt behöver varje myndighet avgöra. Det är alltid bra att upprätta en plan för arbetet på sikt, oavsett hur ofta myndigheten bedömer att det bör utföras. Det är lämpligt att en utpekad funktion får ansvar för att belysa eventuella behov i framtiden, till exempel när myndighetens verksamhet förändras på något väsentligt sätt.

### Vad kan vi göra för att underlätta framtida analyser?

I framtiden kan det vara bra att kunna utgå från en tidigare analys av verksamheten. Därför är det lämpligt att myndigheten dokumenterar den genomförda analysen och hur myndigheten hanterar riskerna. Myndigheten kan också överväga att införa någon form av incidentrapportering för att få underlag till framtida analyser. Exemeplvis kan det gå att samla in data om hur utsatt personalen är för påverkansförsök.

Tidigare genomförda och dokumenterade analyser går att använda som avstamp för att uppdatera analyser i framtiden. Även genomförda åtgärder bör myndigheten dokumentera för framtiden. Det skapar bättre förutsättningar för framtida uppföljningar.

## Integrera arbetet i befintliga processer

Så väl analysen av korruptionsrisker som åtgärdsarbete och uppföljningar kan integreras i övrig intern styrning och kontroll av verksamheten. Samtidigt är det viktigt att det korruptionsförebyggande arbetet och analyser av korruptionsrisker inte hamnar i skuggan av många andra frågor. Därför är det viktigt att arbetet uppmärksammas särskilt vid något tillfälle, oavsett om det utgör en integrerad del av befintliga processer eller om det görs avskilt.

Senast uppdaterad: 2025-11-27
# Hantera och åtgärda riskerna

Det finns inget universalrecept mot korruption som passar alla verksamheter. Riskerna för korruption kan vara mycket olika, korruption kan uppstå som ett resultat av samverkande riskfaktorer, och det finns många tänkbara åtgärder.

## Frågor myndigheten kan ställa sig:

### Hur väljer vi rätt åtgärder?

Myndigheten behöver anpassa åtgärderna utifrån varje risk. Ibland kan det till exempel vara lämpligt med åtgärder för att stärka kontrollmiljön. I andra fall kan det vara bättre att höja de anställdas kunskap om vad det innebär att vara anställd i staten. Ibland kan det vara lämpligt att kombinera olika typer av åtgäder.

### Hur hanterar vi risker som vi accepterar utan åtgärder?

Det kan vara lämpligt att dokumentera alla risker som har identifierats, även sådana som för tillfället går att acceptera. Detta beror på att myndigheten kan behöva ändra sin bedömning av risknivån i framtiden.

### Behöver vi upprätta en åtgärdsplan?

Beroende på hur många och hur omfattande risker som myndigheten har identifierat och bedömt som oacceptabla kan myndigheten behöva upprätta en åtgärdsplan. Planen ger struktur åt det vidare arbete och kan göra det lättare att följa upp arbetet med att hantera risker.

Den eller de som håller samman arbetet med riskanalysen behöver bedöma vilken typ av åtgärder som är nödvändiga, mot bakgrund av riskerna som har identifierats och hur dessa risker har värderats.

### Några exempel på åtgärder

* Stärk den interna kontrollmiljön.
* Tydliggör ansvarsförhållanden.
* Genomför insatser för att höja kunskaper.
* Stärk hur ledning och personal förhåller sig till värdegrunden.
* Inrätta rutiner för hantering av misstankar.
* Samverka med och lär av andra.

[Mer information om vad åtgärderna kan handla om](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/stod-for-analys-av-korruptionsrisker-del-1/)

## Sammanfatta åtgärdsarbetet

Ofta är det lämpligt att sammanfatta åtgärdsarbetet och det kan myndigheten göra genom att upprätta en åtgärdsplan. I åtgärdsplanen kan myndigheten motivera vilka åtgärder som myndigheten genomför eller planerar att genomföra för att minska de identifierade riskerna. Planen kan också visa när i tiden som myndigheten kommer att genomföra åtgärden och om myndigheten planerar att följa upp åtgärden.

## Stöd från andra myndigheter

**Upphandlingsmyndigheten, Konkurrensverket, Statskontoret och Kammarkollegiet** tillhandahåller kunskap om risker inom upphandling. Exempelvis har Upphandlingsmyndigheten stöd kring [hur man kan förebygga korruption i upphandlingsprocessen](http://www.upphandlingsmyndigheten.se/forebygg-korruption) på webbplatsen

**Brottsförebyggande rådet** har i rapporten [Den anmälda korruptionen i Sverige](https://bra.se/rapporter/arkiv/2013-07-02-den-anmalda-korruptionen-i-sverige) tagit fram en lista över olika korruptionsrisker och hur dessa går att hantera. Listan kan fungera som inspiration i åtgärdsarbetet.

Senast uppdaterad: 2026-02-26
# Utbilda, engagera och diskutera

Du som chef behöver utbilda, engagera och diskutera tillsammans med anställda.

Alla anställda bör få kunskap om grundläggande förutsättningar i rollen som statsanställd såsom lagar och regler, hur staten styrs, om myndighetens specifika uppdrag och om arbete mot korruption. Utbildning för anställda är en viktig pusselbit i att skapa en god förvaltningskultur och för att myndighetens ledning ska kunna säkerställa att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt.

## Arbeta systematiskt för att upprätthålla väsentliga kunskaper

Utbildning bör ges i början av anställningen men kan med fördel sen byggas på för att bevara och öka kunskapsnivån. Det är också viktigt att följa upp kunskaperna i till exempel medarbetarsamtal, på arbetsplatsträffar och enhetsmöten. Utan information om de anställdas faktiska kunskaper riskerar ledningen att överskatta organisationens förmåga att agera korrekt. Det blir också svårare att initiera effektiva insatser. Arbeta därför systematiskt för att upprätthålla de anställdas kunskaper i relevanta frågor.

## Säkerställ att chefer har nödvändig kompetens

Det finns också goda skäl att satsa på riktade utbildningar mot chefer, ledare och andra nyckelpersoner på myndigheten. Dessa personer blir automatiskt förebilder i organisationen och har ofta centrala roller i beslut och arbetsprocesser. Om de har god kunskap kan de främja rätt beteenden och även upptäcka felaktigheter och problem i tid. Enligt Statskontorets studie av myndigheternas arbete mot korruption är det dock relativt få myndigheter som satsar på sådana utbildningar. Men det finns exempel på myndigheter som väver in frågor om god förvaltningskultur i interna utbildningar av specialister eller inspektörer.

Redan vid rekryteringen bör man förvissa sig om vilka kunskaper och erfarenheter kandidaterna har på det här området och vilka behov det finns för ytterligare utbildning vid en eventuell anställning.

## Stärk kunskaperna genom dilemmaövningar!

Ett verktyg för att löpande utveckla kunskaperna om korruption hos anställda är att regelbundet diskutera frågor, dilemman och etiskt svåra situationer. Både chefer och medarbetare har nytta av att få dela erfarenheter och prata om gråzoner. Som chef är det viktigt att delta och visa engagemang i sådana övningar. Men var uppmärksam på din roll och fundera över om du ska leda övningen eller delta i diskussionen.

[Läs mer om att leda och genomföra dilemmaövningar](/kunskapsstod-och-regler/forvaltningskultur/verktygslada/dilemmaovningar/)

## Statskontorets rapporter

* [Arbete mot korruption är under utveckling](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/arbete-mot-korruption-ar-under-utveckling/)
* [God förvaltningskultur i praktiken](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/god-forvaltningskultur-i-praktiken/)

Senast uppdaterad: 2025-11-27
# Sending electronic invoices to Statskontoret

All purchases within the public sector are required by law to be electronically invoiced (e-invoicing) according to a new European standard. This means that all suppliers to Statskontoret must send e-invoices that comply with the new standard.

Statskontoret uses the Swedish National Government Service Centre’s e-commerce service in Visma Proceedo with system provider Visma Commerce.

Please note that PDF files are not an approved format.

## Electronic invoicing

Check with your supplier of accounting software or invoicing software/VAN operator whether they can send via the PEPPOL network.

**Statskontoret’s address in PEPPOL:**
0007:2021005026

Statskontoret are able to receive PEPPOL BIS Billing 3.0 (invoice and credit note).

## Invoicing portal

If you are unable to send e-invoices use our invoicing portal free of charge to register them manually. Please contact ekonomi@statskontoret.se to get an invitation to join the Visma Supplier Center.

## References

For an invoice to reach the right person and to be paid on time, you must quote a reference on the invoice:

* Enter the orderer’s first name and surname into the field for “Your reference”. If the field is occupied by Statskontoret’s order number (see below), the orderer’s name is to be entered into another reference field on the invoice.
* If you receive an order number, (ES + eight figures) it is to be entered into the specific field for the order number on the invoice.
* If there is no such field, the order number is to be entered into the field for “Your reference” instead. Only enter the order number into the field, do not write any other text.

## Paper invoices – exceptional cases

The requirement for e-invoicing applies to any public procurement processes initiated after April 1, 2019, including direct procurement.

We prefer all suppliers to use e-invoicing. However, paper invoices may be used for supply of goods or services procured before April 1, 2019, and if e-invoicing is not stipulated in the existing contract.

In these cases, you shall send the paper invoice to the following address:

Statskontoret
FE 7772
SE-831 91 Östersund
SWEDEN

## Economy details

Corporate identity number: 202100-5026
VAT registration number: SE202100502601

## Related information

* [Mandatory e-invoicing in the public sector (digg.se)](https://www.digg.se/en/compulsory-e-invoicing-in-the-public-sectore-handel-och-e-faktura/e-invoice)
* [Certified Peppol Access Points (APs)](https://peppol.eu/who-is-who/peppol-certified-aps/)
* [Peppol Service Desk](https://openpeppol.atlassian.net/servicedesk/customer/portal/1/group/1/create/12)

Last updated: 2026-03-13
# Mer om principen objektivitet

Alla statsanställda ska agera sakligt och opartiskt. Du måste därför vara uppmärksam på intressekonflikter som kan uppstå. Det bidrar till att upprätthålla förtroendet för myndigheterna och staten.

## Du ska vara saklig och opartisk i all verksamhet

Objektivitetsprincipen innebär att myndigheterna är skyldiga att i alla lägen agera sakligt och opartiskt. Denna objektivitet måste prägla även sådant som ligger utanför det rena beslutsfattandet.

Objektivitetsprincipen kan också tolkas som ett förbud. Det är förbjudet att som statsanställd se till andra intressen än dem du ska tillgodose. Det är också förbjudet att fatta beslut på andra grunder än vad som framgår av reglerna i det aktuella fallet.

På ett allmänt plan är det här ganska enkelt. Du som arbetar i en myndighet får helt enkelt inte ta hänsyn till ovidkommande saker när du fattar ett beslut. Du får till exempel inte låta vänskapsrelationer, familjeband eller personliga uppfattningar påverka dig. Men i praktiken blir det komplicerat med alla de situationer, beteenden och företeelser som går att knyta till objektivitetsprincipens krav. Exempel på situationer där objektiviteten blir komplex är situationer där det kan förekomma jäv, frågor om hur myndigheterna hanterar anställdas bisysslor eller frågor om hur du som statsanställd bemöter allmänheten.

## Kravet på saklighet hänger samman med legalitetsprincipen

Att vara saklig handlar om att du begränsar vad ett beslut kan grundas på. Det handlar också om att behandla alla lika och om att myndigheterna ska hålla sig till sina uppdrag.

Kravet på saklighet hänger samman med legalitetsprincipens krav på stöd i regelverket. Det beror på att lagar och regler ofta ger dig ett visst utrymme att göra bedömningar. Exempelvis får vissa typer av tillstånd endast beviljas till lämpliga sökande, men av reglerna framgår ofta bara till viss del vad sådan lämplighet är. Det kan till exempel vara krav på att ha en stabil ekonomisk ställning. Då måste du som handläggare bedöma vad det innebär i det enskilda fallet. Kravet på saklighet sätter gränsen för hur långt du kan gå i din bedömning och vad du kan grunda ditt beslut på. Det får till exempel inte spela in att den som söker tillståndet varit otrevlig eller inte velat samarbeta. Det innebär att du som handläggare inte kan låta dina personliga uppfattningar eller intressen ligga till grund för bedömningen.

Att vara saklig innebär också en plikt för myndigheten att vara konsekvent i beslutsfattandet och behandla likvärdiga fall lika. Det är till exempel inte sakligt att ge en sökande extra service och förmåner i ett fall och samtidigt neka andra samma typ av förmån i ett annat fall.

Kravet på saklighet handlar också om att du som arbetar på en myndighet inte ska ägna tid och kraft åt sådant som ligger utanför dina skyldigheter och åligganden.

Senast uppdaterad: 2025-10-31
# Chefens ansvar

Ditt ansvar som chef på en myndighet utgår från lagar och förordningar. Av regeringsformen och förvaltningslagen framgår det till exempel att myndigheterna ska vara sakliga och opartiska.

Myndighetsförordningen slår fast att myndighetens ledning ska säkerställa att verksamheten bedrivs enligt gällande rätt och att det finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt.

Ditt ansvar som chef handlar också om att vara en förebild och pådrivare. Som ledare är du central i många olika processer i en verksamhet men när det gäller arbetet mot korruption har forskning och erfarenheter visat att det inte nog går att understryka betydelsen av att högsta ledning prioriterar och arbetar strukturerat med frågan och att chefer och ledare i organisationen följer regler och föregår med gott exempel. Som chef har dina beslut och ditt agerande en avgörande betydelse för att förvaltningen ska efterleva de rättsliga principerna som kommer till uttryck i [den statliga värdegrunden](/kunskapsstod-och-regler/forvaltningskultur/den-statliga-vardegrunden/).

Senast uppdaterad: 2025-10-31
# An Anti-Corruption Culture

Preventing corruption involves both employees and employers, and contributes to good governance in the long-term. It is important to militate against inappropriate behaviour (such as cronyism) as well as phenomena which are clearly criminal in order to strengthen and maintain the objectivity of all state employees and the confidence in the state as a whole.

By its very nature, corruption is very difficult to detect. The consequences are significant, both for trust and confidence in the state as a whole and for the organisations, groups and individuals involved. The rule of law is chipped away, companies and citizens are treated unfairly, and confidence in the state authorities and the political system is in danger of declining. Corruption can affect the entire state authority and its standing. This, in turn, can spill over to employees, managers and the most senior managers in the leadership of the organisation.

Many state authorities do not take sufficient responsibility to prevent corruption from occurring. One possible explanation is that Sweden is regarded as having a relatively low level of corruption. Evaluations show that the state authorities have not adequately analysed the risks of corruption.

The potential consequences of each new case of corruption that is revealed are huge. Therefore, it is important that all state authorities prioritise their preventive work. In order to be able to trust them and society at large, citizens need to feel that the state authorities are acting impartially.

Overall, Sweden has a high level of social trust and confidence in its institutions, and each year is ranked among those countries in the world whose citizens perceive the state to be the least corrupt. Despite this, Swedes think that corruption exists in local governments to a greater extent than do people in the other Nordic countries.

## Swedish version

[Read the swedish version](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2017/en-kultur-mot-korruption/)

Last updated: 2018-01-01
# Perspectives on reviews

By publishing Perspectives on reviews Statskontoret wants to contribute to the discussion about central government commitments and the forms for reviewing them. Through this publication we want to communicate some perspectives that we think are of importance in bringing about a more systematic and regular discussion of reviews in central government administration.

Reviews are often initiated as a result of some form of crisis, major external changes or strong political pressure. But, in view of the many societal challenges facing central government, we think that it is important to discuss questions concerning central government commitments in a systematic and regular way. In this publication we present some ideas about how to put that kind of review in place in practice.

Statskontoret thinks, for instance, that the tasks of the various government agencies should be related to central government commitments as a whole, and not solely to needs in a single expenditure area. One way of bringing about a more systematic review is to examine new commitments as a rule after a certain period. Existing tasks can be reviewed by setting them in relation to the original reasons given for the particular central government commitment. To obtain supporting information for these analyses, the Government can raise the matter more clearly when it adopts terms of reference for inquiries and gives commissions to Statskontoret and other evaluation and analysis agencies.

This publication has been produced as part of our role, under our statutory instructions, of providing the Government with supporting information for the development of its policy for public government administration.

## Swedish version

[Read the swedish version](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/perspektiv-pa-omprovning/)

Last updated: 2021-12-16
# Sickness absence in central government 2020

Under its appropriation directions, Statskontoret has to compile and report information about sickness absence in agencies by 14 May 2021. Statskontoret has to report this information according to Chapter 7, Section 3 of the Annual Reports and Budget Documentation Ordinance (SFS 2000:605).

On average, sickness absence in government agencies was 3.9% of regular working time in 2020. This means that it has increased compared with 2019, when it was 3.8%. The increase is relatively small, but is still a trend break. Previously absence had deceased in three successive years until and including 2019.

Long-term absence (more than 60 days) as a share of total sickness absence was 45.9% in 2020. It has decreased compared with 2019, when it was 51.3%.

As a percentage of the group’s regular working time, sickness absence was 4.9% for women and 2.9% for men. Sickness absence has decreased for women (0.1 percentage points) but increased for men (0.4 percentage points) compared with 2019.

Sickness absence for employees in age groups under 30 years was 3.1% of the group’s total regular working time. In the 30–49 age group it was 3.8% and in the 50+ age group it was 4.3%. This means that sickness absence has increased by 0.2 percentage points for the youngest and middle-aged employees but decreased by 0.1 percentage points for the oldest employees.

We can compare sickness absence in 2020 with the preceding year for all 201 agencies included in the survey. 138 (69%) of them had lower or unchanged sickness absence in 2020 compared with 2019, while 63 (31%) had higher sickness absence in 2020 than in 2019.

## Swedish version

[Read the swedish version](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2021/sjukfranvaron-i-staten-ar-2020--myndigheter-och-sektorer/)

Last updated: 2021-05-12
# Basic values of central government authorities – common principles for a good administrative culture

In this publication we describes the six basic values of central government, gives examples and discusses behaviour and attitudes. The publication can be used for discussions and exercises about the fundamentals of what is a good administrative culture.

This publication gives you knowledge, as a central government employee, about the basic values of central government. The publication can be used for discussions and exercises on the fundamentals of what constitutes good administrative practice. It is aimed at all central government employees, but the text can also be relevant to you if you are working in a municipality, a region or for other public authorities.

The publication presents some of the laws and rules you need to follow in your work. We describe the six principles that form the basic values of central government authorities, give examples and discuss behaviour and attitudes. We also show how government agencies can work to create conditions for a good administrative culture.

## Swedish version

[Read the swedish version](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/den-statliga-vardegrunden--gemensamma-principer-for-en-god-forvaltning/)

Last updated: 2022-03-17
# The Government’s governance of agencies in the climate area – an analysis of obstacles and proposals for solutions

Statskontoret (the Swedish Agency for Public Management) has been commissioned by the Government to analyse the roles, responsibilities and circumstances of agencies in climate policy. This commission has included presenting proposals, where required, for more appropriate governance, including the organisation and direction of these agencies’ climate work.

Our analysis shows that these agencies view their roles and responsibilities in the climate area as mainly being clear and that they generally have sufficient analytical capacity for the tasks currently assigned to them. But Statskontoret finds that the Government’s governance is too short-term and unclear to enable full use to be made of the agencies’ capacity to contribute to the climate targets. There is also a lack of an overview of completed, ongoing and adopted measures in the area.

Our assessment is that no major reorganisation is needed of the agencies in the climate area. However, Statskontoret presents several other proposals to rectify the deficiencies we have seen in the Government’s governance. To strengthen its long-term governance in the climate area, Statskontoret proposes that the Government specifies, in the ordinances containing instructions for the relevant agencies, what tasks the agencies have in order to contribute to reaching the climate targets. The agencies should be involved in investigating and proposing the drafting of this amendment to their instructions.

Statskontoret proposes that the Government commission the Climate Policy Council to produce an overview of all completed, ongoing and adopted initiatives in the climate area and that Vinnova, the Swedish Governmental Agency for Innovation Systems, be commissioned to draw up a list containing current information about what grants are available in the area. Statskontoret also proposes that the Government should make clearer demands concerning the agencies’ collaboration and impact analyses and concerning following up and evaluating policy instruments. Moreover, Statskontoret proposes that the Government establish a climate analysis function in the Government Offices to improve the Government’s ability to order and deal with input from these agencies. If the Government wants the climate issue to have an impact on its overall policy, the Government should also ensure that there is an active coordinating function at ministerial or state secretary level in the Government Offices that is engaged in integrating climate policy in all the relevant policy areas.

Finally, Statskontoret notes that appropriate agency governance is important but not sufficient to achieve the climate targets. To achieve the targets the Government also needs to work for decisions to be made on further measures and policy instruments that reduce greenhouse gas emissions in both the short and the long term.

## Swedish version

[Read the swedish version](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/regeringens-styrning-av-myndigheterna-pa-klimatomradet--en-analys-av-hinder-och-forslag-pa-losningar/)

Last updated: 2022-12-16