# Förslagen i budgetpropositionen för 2026 leder till stora offentliga underskott

2025-11-18 | Pressmeddelande

Återhämtningen i svensk ekonomi har inletts och fortsätter nästa år, förstärkt av en expansiv finanspolitik. Förslagen i budgetpropositionen för 2026 försämrar dock den offentliga sektorns finansiella sparande kraftigt både 2026 och 2027. Det strukturella sparandet avviker också påtagligt från målnivån båda åren. Det framgår av Ekonomistyrningsverkets nya prognos.

Den svenska ekonomin har börjat återhämta sig och tecknen på ljusning blir allt fler. BNP växer med 2,5 procent nästa år och 2,4 procent 2027. Läget på arbetsmarknaden förbättras och arbetslösheten minskar. Inflationen blir tillfälligt låg nästa år, vilket till stor del är en följd av den tillfälliga sänkningen av mervärdesskatten på livsmedel. Inflationen ligger nära inflationsmålet 2027.

Den expansiva finanspolitiken stimulerar ekonomin men leder också till att underskottet i staten blir stort. Inkomsterna ökar snabbare när ekonomin växer, men skattesänkningarna bromsar en del av ökningen. Samtidigt ökar utgifterna mycket inom i första hand försvaret, rättsväsendet och kommunikationer. Statens finansiella sparande försämras kraftigt under 2026, till ett underskott på 152 miljarder kronor. Under 2027 blir underskottet också stort.

Kommunsektorns underskott minskar 2026, när pensionskostnaderna blir lägre än tidigare. Underskottet ligger still 2027. Ålderspensionssystemet går med överskott och det växer båda åren. Den offentliga sektorns finansiella sparande visar underskott på 154 miljarder kronor 2026 och 121 miljarder kronor 2027.

Den offentliga sektorns strukturella sparande blir nästan -2 procent både 2026 och 2027. Det innebär att sparandet avviker påtagligt från både överskottsmålet 2026 och balansmålet som gäller från och med 2027. Det finns en parlamentarisk överenskommelse om att tillfälligt frångå det finanspolitiska ramverket och lyfta ut försvarsutgifterna och stödet till Ukraina ur sparandet. Exklusive dessa utgifter uppgår underskotten i det strukturella sparandet till 0,7 procent 2026 och 2027. Även det är en tydlig avvikelse från målnivån.

– Vi bedömer att underskotten i offentlig sektor blir större än vad som kan motiveras av konjunkturläget, åtminstone 2027, säger Helena Kaplan, prognoschef på ESV.

– En långvarig avvikelse från målet riskerar att urholka förtroendet för finanspolitiken, om inte en tydlig plan för återgången presenteras, fortsätter Helena Kaplan.

Maastrichtskulden stiger. Den ligger över skuldankaret både 2026 och 2027, men inom toleransintervallet.

## Prognosen i siffror

| **Vissa nyckeltal** | **2024** | **2025** | **2026** | **2027** |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **BNP – procentuell utveckling** Fasta priser, kalenderkorrigerad | 0,8 | 1,3 | 2,5 | 2,4 |
| **Arbetslöshet – procent av arbetskraften** | 8,4 | 8,8 | 8,3 | 7,6 |
| **Finansiellt sparande – miljarder kronor** Offentliga sektorn | -100 | -86 | -154 | -121 |
| **Finansiellt sparande – procent av BNP** Offentliga sektorn | -1,6 | -1,3 | -2,2 | -1,7 |
| **Strukturellt sparande – procent av potentiell BNP** Offentliga sektorn | 0,0 | -0,3 | -1,9 | -1,8 |
| **Budgetsaldo – miljarder kronor** | -104 | -79 | -161 | -132 |
| **Maastrichtskuld – procent av BNP** | 34,0 | 35,5 | 36,8 | 37,1 |
| **Marginal till utgiftstaket – miljarder kronor** | 61 | 92 | 62 | 95 |

## Presentation av prognosen

*ESV:s utredare Lina Landström presenterar prognosen*.

Textbeskrivning av innehållet i filmen

ESV:s utredare Lina Landström presenterar prognosen utifrån ett antal diagram och tabeller som visas i bild.

Lina Landström berättar:

Hej och välkomna till den här webbsändningen där jag kommer att presentera ESV:s novemberprognos 2025. Jag heter Lina Landström och vi som har gjort den här prognosen jobbar på enheten för analys och prognos här på ESV.

Vi börjar som vanligt med att titta på vår makroekonomiska bild för att se var svensk ekonomi befinner sig och är på väg. Svensk ekonomi befinner sig fortfarande i en segdragen lågkonjunktur. Men det har blivit mer tydligt att återhämtningen har inletts.

Många centrala indikatorer talar för att återhämtningen fortsätter nästa år när den får ytterligare skjuts av en expansiv finanspolitik. Bland annat halveras då momsen på livsmedel, energi- skatten sänks och vi får ytterligare ett jobbskatteavdrag. Dessutom ökar försvarsutgifterna kraftigt, men även utgifterna för infrastruktur ökar mycket.

Återhämtningen drivs inte minst av hushållens konsumtion. Hushållen gynnas av stigande realinkomster och är mer optimistiska om framtiden. Dessutom ökar investeringarna starkt nästa år och uppgången är bred. BNP ökar med 2,5 procent nästa år. Styrräntan höjs i slutet av året. Tillväxten blir stark 2027 och under året överskrider ekonomin ett normalt konjunkturläge. Styrräntan höjs då ytterligare.

Läget på arbetsmarknaden är fortsatt svagt men i takt med att konjunkturen stärks sjunker arbetslösheten till 8,3 procent nästa år.

Inflationen är tillfälligt hög i år men sjunker under målnivån nästa år vilket främst beror på skattesänkningarna i budgetpropositionen. Sänkningen av momsen på livsmedel är dock tillfällig och 2028 återgår skatten till samma nivå som innan sänkningen och då överstiger inflationen målet.

Vi går vidare till statens inkomster och utgifter. Diagrammet visar förändringen mellan åren i miljarder kronor. Utvecklingen av utgifterna mellan 2024 och 2025 påverkas av att de var tillfälligt höga 2024 på grund av ett kapitaltillskott till Riksbanken.

Vi ser att utgifterna ökar snabbare än inkomsterna i år och att de nästa år ökar avsevärt mycket mer än inkomsterna, vilket till stor del förklaras av förslag i budgetpropositionen för 2026 som innehåller förslag om såväl omfattande skattesänkningar som kraftiga utgiftsökningar. Sammantaget höjs utgifterna i vår prognos med 80 miljarder kronor nästa år, samtidigt som skatterna sänks med 52 miljarder kronor till följd av förslagen i budgetpropositionen.

Utgifterna höjs framför allt på grund av kraftiga tillskott till det militära försvaret och en utökad ram för stöd till Ukraina. Men även utgifterna för kommunikationer och rättsväsendet ökar mycket, liksom utgifterna inom ett flertal andra utgiftsområden.

På grund av den starkare konjunkturen nästa år ökar skatteintäkterna i staten nästan dubbelt så snabbt som i år, trots de omfattande skattesänkningarna.

Tabellen här visar den offentliga sektorns finansiella sparande. Nästa år försvagas sparandet med 67 miljarder kronor
och underskottet uppgår då till 154 miljarder kronor. Det är i staten som försämringen sker och som vi redan har sett så innehåller budgetpropositionen för 2026 förslag om omfattande skattesänkningar och kraftiga utgiftsökningar som till stor del förklarar detta.

I kommunsektorn förbättras istället sparandet nästa år. Den ökade aktiviteten i ekonomin bidrar då till att skatteintäkterna ökar snabbare än i år. Samtidigt ökar inte utgifterna i motsvarande grad. Även i ålderspensionssystemet förbättras sparandet nästa år.

År 2027 blir underskottet i offentlig sektor mindre, men det är fortsatt stort och uppgår till 121 miljarder kronor. Först 2028 stärks sparandet markant, när de tillfälliga skattesänkningarna upphör.

Underskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande 2026 och 2027 motsvarar -2,2 respektive -1,7 procent av BNP.

Det strukturella sparandet, alltså det finansiella sparandet rensat för konjunktur- och engångseffekter beräknas visa ett underskott på nästan -2 procent av potentiell BNP båda åren. Det innebär att avvikelsen från målet för de offentliga finanserna är påtaglig.

Enligt en bred parlamentarisk överenskommelse kan nya försvarsutgifter och stöd till Ukraina medge en avvikelse från målet för sparandet under 2026 till 2034. Men även utan dessa utgifter uppgår underskottet i det strukturella sparandet till -0,7 procent av potentiell BNP 2026 till 2027.

ESV anser att det är ett för stort underskott i förhållande till konjunkturen, i alla fall 2027. ESV anser också att det finns risk för att en avvikelse från målet under lång tid kan göra att förtroendet för det finanspolitiska ramverket luckras upp och att ramverket förlorar sin roll som styråra för de offentliga finanserna. Det är därför viktigt att regeringen presenterar en tydlig plan för när och hur försvarsutgifterna ska återgå till att finansieras inom ramverket.

Maastrichtskulden stiger i år när såväl staten som kommunsektorn går med underskott. Trots att tillväxten i ekonomin blir stark 2026 till 2027 ökar skulden som andel av BNP dessa år. Från och med 2026 ligger skulden över ankaret men inom toleransintervallet.

Tack för att ni har lyssnat. Ni hittar prognosrapporten på vår hemsida esv.se. Hör gärna av er på mejl till prognos@esv.se om ni har några frågor.

## Dela

* [Facebook](https://www.facebook.com/sharer.php?u=https://www.statskontoret.se/om-statskontoret/nyheter/2025/forslagen-i-budgetpropositionen-for-2026-leder-till-stora-offentliga-underskott/ "Dela den här sidan på Facebook")
* [LinkedIn](https://www.linkedin.com/shareArticle?mini=true&url=https://www.statskontoret.se/om-statskontoret/nyheter/2025/forslagen-i-budgetpropositionen-for-2026-leder-till-stora-offentliga-underskott/&title=F%c3%b6rslagen%20i%20budgetpropositionen%20f%c3%b6r%202026%20leder%20till%20stora%20offentliga%20underskott&summary=%c3%85terh%c3%a4mtningen%20i%20svensk%20ekonomi%20har%20inletts%20och%20forts%c3%a4tter%20n%c3%a4sta%20%c3%a5r,%20f%c3%b6rst%c3%a4rkt%20av%20en%20expansiv%20finanspolitik.%20F%c3%b6rslagen%20i%20budgetpropositionen%20f%c3%b6r%202026%20f%c3%b6rs%c3%a4mrar%20dock%20den%20offentliga%20sektorns%20finansiella%20sparande%20kraftigt%20b%c3%a5de%202026%20och%202027.%20Det%20strukturella%20sparandet%20avviker%20ocks%c3%a5%20p%c3%a5tagligt%20fr%c3%a5n%20m%c3%a5lniv%c3%a5n%20b%c3%a5da%20%c3%a5ren.%20Det%20framg%c3%a5r%20av%20Ekonomistyrningsverkets%20nya%20prognos.&source=https://www.statskontoret.se/om-statskontoret/nyheter/2025/forslagen-i-budgetpropositionen-for-2026-leder-till-stora-offentliga-underskott/ "Dela den här sidan på LinkedIn")
* [E-post](mailto:?subject=Tips%20sida%20p%C3%A5%20statskontoret.se&body=Jag%20vill%20tipsa%20dig%20om%20en%20sida%20p%C3%A5%20statskontoret.se:%20https://www.statskontoret.se/om-statskontoret/nyheter/2025/forslagen-i-budgetpropositionen-for-2026-leder-till-stora-offentliga-underskott/ "Dela denna artikel via e-post")

## ESV:s rapport

[Prognos november 2025](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2025/prognos-november-2025/)

## Mer om ESV:s prognos

[Prognos för statens budget och de offentliga finanserna](/analys-och-statistik/prognoser/sammanfattningar/)

## Metoder

[ESV:s metoder för prognoser](/analys-och-statistik/prognoser/metoder/)

## Kontakt

![Helena Kaplan](/contentassets/e0c3d785f9874e658fa96944e1d7ebbf/helena.jpg?v=8dbc9ac2ed00600)

* Enhetschef
* Helena Kaplan
* [helena.kaplan@statskontoret.se](mailto:helena.kaplan@statskontoret.se)
* [08-690 43 07](tel:+4686904307)

Senast uppdaterad: 2025-11-18