# Utvärdering av regeringens utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i myndigheter. Slutrapport

Statskontorets har utvärderat regeringens utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM). Utvärderingen visar att myndigheterna har genomfört ett omfattande arbete och nått flera resultat med stor potential att bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. Samtidigt hade arbetet kunnat bidra till jämställdheten i samhället i ännu högre grad om regeringens styrning av programmet hade gett myndigheterna mer vägledning.

## Utredning

### Rapportnummer

2019:14

### Publiceringsdatum

2019-09-30

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/utvardering-av-regeringens-utvecklingsprogram-for-jamstalldhetsintegrering-i-myndigheter.-slutrapport/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/2019-14.pdf?v=8d9737ff51d1300)

Statskontorets utvärdering visar att flera av myndigheterna har förändrat sitt sätt att arbeta och därmed ökat jämställdheten för sina målgrupper. Migrationsverket har exempelvis börjat tillämpa principen att alla vuxna ska få ett eget bankkort, i stället för att som tidigare endast utfärda bankkort till mannen i familjen. Andra exempel är Skatteverket, som har utvecklat ett mer jämställt bemötande av medborgarna vid myndighetens servicekontor, och Vinnova som har ökat andelen kvinnor som leder Vinnova-finansierade projekt inom området små och medelstora företag.

Men Statskontoret ser även många exempel på resultat med svag koppling till faktiska jämställdhetsproblem i verksamheten eller i samhället. Statskontoret bedömer därför att regeringen skulle kunna bidra ännu mer till att nå de jämställdhetspolitiska målen om styrningen av myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering gav myndigheterna mer vägledning. Statskontoret rekommenderar därför att:

* Regeringen preciserar myndigheternas jämställdhetsuppdrag genom att bryta ned de jämställdhetspolitiska delmålen i verksamhetsanpassade mål som specificerar vad respektive myndighet ska uppnå, eller vilket jämställdhetsproblem som respektive myndighet förväntas lösa.
* Regeringen koncentrerar sina resurser till de myndigheter som har störst möjlighet att bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen.

"JiM-programmet är en framgång med tanke på att det generellt sett är svårt att få genomslag för tvärsektoriella frågor i styrningen. Men regeringen hade kunnat bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen i ännu högre grad genom att styra mer verksamhetsanpassat och mer resurseffektivt", säger Statskontorets generaldirektör Annelie Roswall Ljunggren.

---

## Fakta om JiM-programmet och de jämställdhetspolitiska målen

JiM-Programmet pågick under perioden 2013–2018 och omfattade totalt 60 myndigheter. Programmet bestod av två delar. De deltagande myndigheterna hade i uppdrag att utveckla sin verksamhet så att den bättre skulle bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen och en nationell stödfunktion hade i uppdrag att stödja myndigheterna i arbetet.

Det övergripande jämställdhetspolitiska målet är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Därtill arbetar regeringen efter sex delmål, nämligen en jämn fördelning av makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet, jämställd utbildning, en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, jämställd hälsa och att mäns våld mot kvinnor ska upphöra.

Senast uppdaterad: 2021-11-03