# Bättre stöd för statsstöd Förslag till en samlad myndighetsfunktion för statens arbete med vägledning, rapportering, kvalitetssäkring och registerföring av statsstöd

Statskontoret har haft i uppdrag att analysera och föreslå hur regeringen bör utforma en samlad myndighetsfunktion för 11 uppgifter som rör statens arbete med vägledning, rapportering, kvalitetssäkring och registerföring av statsstöd, samt att möjliggöra EU-kommissionens tillsyn av reglerna. Syftet är att göra statens arbete med statsstöd mindre sårbart och mer effektivt. Målet är att se till att Sverige uppfyller EU:s krav.

## Utredning

### Rapportnummer

2024:6

### Publiceringsdatum

2024-03-22

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2024/battre-stod-for-statsstod---forslag-till-en-samlad-myndighetsfunktion-for-statens-arbete-med-vagledning-rapportering-kvalitetssakring-och-registerforing-av-statsstod/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2024/2024_6---utskriftsversion.pdf?v=8dc48cbd2aecd80)

## Dagens organisering är sårbar och ineffektiv

Vår analys visar att det finns både sårbarheter och effektivitetsproblem i statens arbete med statsstöd. Flera av problemen beror åtminstone delvis på hur uppgifterna är organiserade. I dag har fyra myndigheter ansvar för en eller flera av de 11 statsstödsuppgifterna, antingen direkt eller indirekt. De utspridda uppgifterna leder till dubbelarbete. Dessutom försvårar det för myndigheterna att utveckla kompetens i statsstödsfrågor och att möta den offentliga förvaltningens behov av vägledning.

Vår analys visar att myndigheter, kommuner och regioner som ger statsstöd ofta saknar eller har svårt att upprätthålla kunskap om statsstöds­reglerna. De stödgivare som känner till reglerna försöker ofta tillgodose sina kunskaps­behov på egen hand, vilket är resurskrävande och innebär ytterligare dubbelarbete. Det finns också stödgivare som inte vet om att de ger statsstöd och behöver följa reglerna. Därför finns det troligen ett mörker­tal i EU-kommissionens register när det gäller antalet aktörer i Sverige som ger statsstöd, och en risk för dubbelfinansiering av stödmottagare.

## Vägledning är nyckeln till ett mindre sårbart och mer effektivt arbete med statsstöd

Vår analys visar att vägledning till myndigheter, kommuner och regioner är de uppgifter som kan bidra mest till att minska sårbarheten och öka effektiviteten i statens arbete med statsstöd. Större kunskap kan minska risken för olagliga statsstöd, öka kvaliteten i aktörernas registerföring, och stärka möjligheten att använda lagliga statsstöd som verktyg för att nå politiska mål. Därför anser vi att regeringen bör låta väglednings­­uppgifterna utgöra basen för en samlad funktion för statsstödsfrågor. Vi anser även att regeringen bör organisera uppgifterna som rör rapportering, kvalitetssäkring och registerföring vid den samlade funktionen, eftersom det finns synergier och skalfördelar mellan uppgifterna.

Däremot anser vi att regeringen inte bör organisera de tillsynsrelaterade uppgifterna vid den samlade funktionen, eftersom det riskerar att försvåra funktionens arbete i stället för att förstärka det. Vi ser till exempel en risk att myndigheter, kommuner och regioner inte skulle vända sig till den samlade funktionen för vägledning om de uppfattade att frågorna kunde användas som grund för riktad tillsyn.

## Den samlade funktionen bör ligga vid Upphandlingsmyndigheten

Vi föreslår att regeringen placerar den samlade myndighetsfunktionen för statsstödfrågor vid Upphandlingsmyndigheten. Myndigheten arbetar redan med att vägleda kommuner och regioner i både upphandlingsfrågor och statsstödsfrågor, och vägledningen är uppskattad av de som känner till den. Att myndigheten är känd i förvaltningen som en vägledningsaktör bör göra det lättare för offentliga aktörer att hitta till den samlade funktionen. Det finns också synergier mellan upphandlings- och statsstödsfrågor, eftersom flera frågor rör båda regelverken och frågeställarna ofta har svårt att avgöra på förhand vilka regler som deras frågor gäller.

Vi uppskattar att funktionens uppgifter totalt kommer att kräva drygt 8 årsarbetskrafter till en kostnad av drygt 12 miljoner kronor per år. Vi föreslår att regeringen reglerar Upphandlingsmyndighetens ansvar för den samlade funktionen i myndighetens instruktion, och finansierar funktionen genom att permanent höja Upphandlingsmyndighetens förvaltningsanslag med drygt 7 miljoner kronor per år utöver de 5 miljoner kronor per år som myndigheten redan disponerar för uppgiften att vägleda kommuner och regioner i statsstödsfrågor. Vi bedömer att den samlade funktionen vid Upphandlingsmyndigheten kan vara fullt utbyggd och genomföra samtliga uppgifter från och med den 1 januari 2026.

## Konkurrensverket fortsätter att ansvara för tillsynsrelaterade uppgifter

Vi föreslår att Konkurrensverket fortsätter att ansvara för uppgifterna som ska möjliggöra EU-kommissionens tillsyn av statsstödsreglerna, och reglerna om utländska subventioner som snedvrider marknaden, i enlighet med det tidigare förslag som Regeringskansliet arbetar med att genomföra. Därtill föreslår vi att Konkurrensverket tar över ansvaret för visselblåsar­funktionen för statsstöd från Regeringskansliet.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Kajsa Holmberg
* [kajsa.holmberg@statskontoret.se](mailto:kajsa.holmberg@statskontoret.se)
* [076-877 47 74](tel:+46768774774)

Senast uppdaterad: 2024-03-22