Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Ökad bemanning inom äldreomsorgen En uppföljning av regeringens tillfälliga satsning 2015–2018 – slutrapport

Regeringen satsade 7 miljarder kronor på att öka bemanningen i äldreomsorgen 2015–2018. Satsningen var utformad som ett riktat statsbidrag och alla kommuner i landet valde att delta. Resultaten är i linje med målen, men de riskerar att bli kortvariga.

## Utredning

### Rapportnummer

2019:5

### Publiceringsdatum

2019-03-29

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/okad-bemanning-inom-aldreomsorgen.-en-uppfoljning-av-regeringens-tillfalliga-satsning-20152018.-slutrapport/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/2019-5.pdf?v=8d96ba17cf56700)

Statskontoret bedömer att satsningen ledde till en ökad bemanning nära de äldre under den tid som satsningen pågick. Kommunernas aktiviteter bidrog till att öka kvaliteten och tryggheten i äldreomsorgen under denna period.

## Resultaten riskerar att bli kortvariga

Resultaten ligger i linje med regeringens mål med satsningen, men det finns samtidigt en risk för att resultaten blir kortvariga, säger Statskontorets generaldirektör Annelie Roswall Ljunggren.

Endast en mindre del av kommunerna prioriterade insatser för lärande eller utveckling av nya arbetsmetoder. Regeringen styrde heller inte mot sådana långsiktiga insatser.

För många kommuner och utförare inom äldreomsorgen är satsningens avslutning en utmaning att hantera. Liksom när andra riktade statsbidrag upphör ska kommunerna hantera en minskad bemanning eller själva stå för de ökade kostnader som satsningen har bidragit till. Var tredje kommun avser att fortsätta att finansiera den ökade bemanningen med egna medel.

## Enkel administration men för kort tid för planering

Satsningen var relativt enkel att administrera för kommunerna och de hade frihet att utforma lokalt anpassade insatser. Samtidigt blev kommunernas möjligheter att planera sämre eftersom regeringens beslut om satsningen kom nära inpå starten. Den inriktning som kommunerna beslutade om i början har i många fall fortsatt under hela satsningen. De bristande förberedelserna påverkade därmed kommunernas arbete under hela satsningen.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Arbetsförmedlingens ledning och styrning. Delrapport om förändringsarbetets genomslag

Statskontoret har analyserat Arbetsförmedlingens ledning, styrning och uppföljning. I denna delrapport har vi bland annat undersökt hur Arbetsförmedlingens förändringsarbete, den så kallade förnyelseresan, har påverkat arbetsförmedlarnas möjligheter att göra professionella bedömningar och ge individuellt anpassat stöd till arbetssökande och arbetsgivare.

## Utredning

### Rapportnummer

2018:5

### Publiceringsdatum

2018-02-28

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/arbetsformedlingens-ledning-och-styrning.-delrapport-om-forandringsarbetets-genomslag/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-5.pdf?v=8d97f44db192e00)

Statskontoret bedömer att förändringsarbetets övergripande inriktning är relevant. Men endast var fjärde arbetsförmedlare märker än så länge av konkreta förbättringar i sin arbetssituation. Flera kriterier för ett effektivt genomförande är ännu inte uppfyllda. Myndighetens styrning av förändringsarbetet är förhållandevis svag. Cheferna saknar också stöd och utrymme för sitt ledarskap.

Senast uppdaterad: 2021-11-04
# Analys av Medierådets verksamhet

Statskontoret har analyserat verksamheten vid Statens medieråd (Medierådet). Medierådets huvudsakliga uppgifter är att följa medieutvecklingen för barn och unga, sprida information och ge vägledning om ungas medieanvändning samt fastställa åldersgränser för film.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2018:9

### Publiceringsdatum

2018-03-22

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/analys-av-medieradets-verksamhet/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-9.pdf?v=8d97f46c9d12100)

Vi har bland annat undersökt hur Medierådets verksamhet förhåller sig till andra aktörer med närliggande verksamheter och hur efterfrågan på Medierådets insatser har utvecklats.

Statskontoret bedömer att Medierådet fyller en viktig funktion och att det behövs flera aktörer som ur olika perspektiv följer medieutvecklingen hos unga. Men i dag överlappar en del av Medierådets insatser det arbete som andra aktörer gör på området. Det innebär att statens resurser inte används effektivt. Medierådets material är också relativt okänt bland lärare även om kännedomen har ökat något jämfört med tidigare år.

Statskontoret anser att Medierådet bör fokusera på frågor som andra aktörer inte arbetar med. Det handlar bland annat om att ytterligare utveckla kunskapen om skadlig mediepåverkan och skadligt mediebeteende.

Senast uppdaterad: 2021-11-08
# Analys av Statens medicinsk-etiska råd

Statskontoret har analyserat verksamheten vid Statens medicinsk-etiska råd (Smer). Smer har sedan 1985 i uppdrag att sprida kunskap om, ge råd i och stimulera debatten kring medicinsk-etiska frågor ur ett övergripande samhällsperspektiv.

## Myndighetsanalys

### Rapportnummer

2018:20

### Publiceringsdatum

2018-10-16

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2018/analys-av-statens-medicinsk-etiska-rad/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2018/2018-20.pdf?v=8d993ad2b04dc80)

Statskontoret bedömer att Smer på det stora hela fullgör sitt uppdrag genom att utföra de uppgifter som regeringen har angett. Vår analys visar att Smers målgrupper uppfattar Smer som en seriös aktör med hög kompetens i medicinsk-etiska frågor. Det är vidare en styrka att rådet är sammansatt av representanter från olika organisationer och myndigheter samt politiker. Det gör att Smer kan bidra med ett helhetsperspektiv som andra aktörer saknar.

Även om Smer fullgör sitt uppdrag bedömer Statskontoret att verksamheten skulle kunna fungera ännu mer effektivt. Då behöver Smers uppdrag och organisation bli tydligare. Statskontoret föreslår att det ska ske genom ett kommittédirektiv för Smer. Regeringen bör även överväga att renodla Smers roll och avgränsa Smers målgrupper och uppgifter.

Senast uppdaterad: 2021-11-09
# Analys av Migrationsverkets ekonomiadministrativa processer och rutiner samt prognoser

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2018:38

### Publiceringsdatum

2018-05-02

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/c77e95b2e2f641e28f6ea8ac5694182b/esv-2018-38-analys-av-migrationsverkets-ekonomiadministrativa-processer-och-rutiner-samt-prognoser.pdf?v=8d6601a0ed79710)

Ekonomistyrningsverket (ESV) har avrapporterat regeringsuppdraget att analysera och bedöma Migrationsverkets ekonomiadministrativa processer och rutiner samt prognoser. ESV har tagit del av och analyserat Migrationsverkets prognosverksamhet, utfallsredovisning, ekonomimodell och redovisningsplan.

Utifrån analysen har ESV lämnat ett antal förslag till regeringen. ESV föreslår bland annat att Migrationsverket

* upprättar process- och rutinbeskrivningar för väsentliga processer inom verksamheten
* periodvis rapporterar verksamhetsutfall samt ekonomiska utfall till Regeringskansliet
* årligen gör en prognosutvärdering, både av simuleringsmodellen och av de prognosmodeller som används för beräkning av utgiftern
* utvidgar sin redovisning av prognoserna.

Sammantaget anser ESV att förslagen kan bidra till en mer enhetlig och transparent redovisning och mer lättillgängliga och träffsäkra prognoser.

## Kontakt

![](/layout/img/nopicture2.png)

* Utredare
* Anna Daniels
* [anna.daniels@statskontoret.se](mailto:anna.daniels@statskontoret.se)
* [08-690 44 16](tel:+4686904416)

Senast uppdaterad: 2018-05-02
# Analys av Sameskolstyrelsens kostnader och intäkter

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2018:53

### Publiceringsdatum

2018-10-29

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/108d8da73101409288819eedb7d497a2/esv-2018-53.pdf?v=8d85aee2efd6580)

ESV har haft i uppdrag av regeringen att analysera Sameskolstyrelsens kostnader, avgiftsintäkter och ekonomiadministrativa processer och rutiner.

ESV konstaterar att Sameskolstyrelsens personalkostnader har ökat mer än genomsnittet för andra statliga myndigheter under åren 2013 till 2107, men redovisar några faktorer som förklarar detta.

ESV föreslår bland annat att

* en ändring i skollagen bör övervägas så att även statliga huvudmän, som Sameskolstyrelsen, kan bli undantagna från kravet att anställa betygssättande lärare
* Sameskolstyrelsen i samråd med regeringen undersöker möjligheterna att teckna nya längre hyresavtal i samband med att större renoveringar eller ombyggnationer genomförs
* kompletteringar görs i Sameskolstyrelsens instruktion för att få en mer heltäckande reglering av finansiering och uppgifter
* Sameskolstyrelsen och Statens servicecenter tillsammans i detalj går igenom vilka ekonomiadministrativa tjänster som idag utförs av respektive part
* man avtalar att så mycket som möjligt av rutinmässiga ekonomitjänster köps in från Statens servicecenter.

Senast uppdaterad: 2018-10-29
# ESV:s årsredovisning 2018

## Årsredovisning

### Rapportnummer

ESV 2019:22

### Publiceringsdatum

2019-03-01

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/6b4887b3004942e9ae68dfe00dde23b3/esv-2019-22-arsredovisning-2018.pdf?v=8d7fb40707e0400)

Senast uppdaterad: 2019-03-01
# Utvärdering av omregleringen av spelmarknaden. Delrapport 2. Spelmarknaden före omregleringen

Den 1 januari 2019 omreglerades den svenska spelmarknaden. Statskontoret har fått i uppdrag av regeringen att följa upp och utvärdera denna omreglering. Vi ska redovisa vårt arbete en gång om året fram till 2022.

## Utredning

### Rapportnummer

2019:6

### Publiceringsdatum

2019-04-01

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/utvardering-av-omregleringen-av-spelmarknaden.-delrapport-2.-spelmarknaden-fore-omregleringen/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/2019-6.pdf?v=8d96ba21755aa80)

Den 1 april lämnar vi en andra delrapport till regeringen. I delrapporten beskriver vi hur spelmarknaden fungerande strax före omregleringen. Vi redovisar bland annat uppgifter om svenskarnas spelvanor, statens och allmännyttiga organisationers intäkter från spel, omfattningen av spelreklam och konsumentskyddet på spelmarknaden.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Utveckling av den statliga styrningen av kommuner och landsting – en analys

Den statliga styrningen av kommuner och landsting har ökat både i omfattning och detaljeringsgrad, visar två rapporter från Statskontoret. Kommuner och landsting har stor förståelse för statens behov av att styra, men är kritiska mot utformningen och omfattningen av styrningen.

## Utredning

### Rapportnummer

2019:2

### Publiceringsdatum

2019-02-01

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/utveckling-av-den-statliga-styrningen-av-kommuner-och-landsting--en-analys/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/2019-2.pdf?v=8d96b9a934bf480)

Ökningen gäller i princip alla typer av statlig styrning, bland annat den som sker med hjälp av lagar och förordningar och med riktade statsbidrag. Exempelvis tillkom 33 nya riktade statsbidrag under 2018. Det fanns under året över 200 olika statsbidrag till kommuner och landsting, varav flertalet var riktade bidrag.

## Styrningen skapar mycket administration

Statskontorets analys visar att kommuner och landsting har stor förståelse för statens behov av att styra. Styrningen riktar sig också mot relevanta problem och påverkar väsentligt kommuners och landstingens verksamhet. Den kritik som kommuner och landsting riktar mot styrningen gäller främst den stora mängden styrning och hur den är utformad och samordnad. Mest kritik får de riktade statsbidragen. Den statliga styrningen skapar också en stor mängd betungande administration i kommuner och landsting.

Statskontoret konstaterar att det sätt som staten i dag styr på gör det svårt för kommuner och landsting att bedriva verksamheten på ett ändamålsenligt sätt. Statens styrning riskerar också att leda till en minskad likvärdighet i service, när bland annat lagar och riktade statsbidrag slår olika i olika kommuner och landsting.

De problem med den statliga styrningen av kommuner och landsting som lyfts i våra rapporter ligger i linje med tidigare iakttagelser och visar på ett fortsatt behov av att utveckla och samordna den statliga styrningen, säger Statskontorets generaldirektör Annelie Roswall Ljunggren.

Senast uppdaterad: 2021-11-02
# Utveckling av Försvarsmaktens investeringsplan Ekonomistyrningsverkets iakttagelser av Försvarsmaktens budgetarbete för 2020-2022

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2019:31

### Publiceringsdatum

2019-05-02

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/7c6c9dd9fa9749209fba275c772c120b/esv-2019-31-utveckling-av-forsvarsmaktens-investeringsplan.pdf?v=8d85aedbd251c00)

ESV har avrapporterat regeringsuppdraget om att stödja Försvarsmakten och Försvarets materielverk med att utveckla investeringsplanen för samhällsinvesteringar. ESV anser att Försvarsmakten nu har åtgärdat merparten av de tidigare bristerna men att vissa brister kvarstår. ESV kommer att fortsätta stötta Försvarsmakten i arbetet.

Senast uppdaterad: 2019-05-02
# Utvärdering av det nya klagomålssystemet inom hälso- och sjukvården. Slutrapport

Det nya klagomålssystemet har gjort hanteringen av klagomål mer effektiv, men ännu inte lett till förväntade effekter för patienterna och patientsäkerheten. Det skriver Statskontoret i en ny rapport.

## Utredning

### Rapportnummer

2019:18

### Publiceringsdatum

2019-11-28

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/utvardering-av-det-nya-klagomalssystemet-inom-halso--och-sjukvarden.-slutrapport/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/2019-18.pdf?v=8d96644694b7d00)

Den 1 januari 2018 infördes ett nytt klagomålssystem i hälso- och sjukvården. Patienter som vill klaga på vården ska nu vända sig till vårdgivaren i första hand. Inspektionen för vård och omsorg (IVO) utreder enbart allvarligare klagomål. Reformen ska öka patientsäkerheten och stärka patienternas ställning i vården. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera reformen.

Statskontoret bedömer att det nya systemet har gett effektivitetsvinster i form av kortare svarstider och bättre förutsättningar för vårdgivarna att förebygga brister och vårdskador. Men antalet klagomål som vårdgivarna tar emot har inte tydligt ökat och de patienter som framför klagomål är inte nöjda med vårdgivarnas svar.

Det nya klagomålssystemet bidrar ännu inte till att stärka patientsäkerheten i någon större utsträckning. Det beror på att lärdomar från klagomålen ofta stannar på lägre nivåer inom vårdverksamheterna och att det saknas system och strukturer för att sammanställa, analysera och dra lärdom av klagomålen på högre nivåer inom vårdgivarnas organisationer samt på nationell nivå.

"Det nya klagomålssystemet har potential att öka patientsäkerheten i hälso- och sjukvården. Men det bygger på att patienterna faktiskt vänder sig till vårdgivarna med klagomål. Regeringen måste därför följa utvecklingen av antalet klagomål för att säkerställa att reformen har fått avsedd effekt, "säger Statskontorets generaldirektör Annelie Roswall Ljunggren.

Senast uppdaterad: 2021-11-09
# Utveckling av den statliga styrningen av kommuner och landsting 2018

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2019-02-01

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/utveckling-av-den-statliga-styrningen-av-kommuner-och-landsting-2018/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/statens_styrning_kommuner-landsting_2018.pdf?v=8d96b99fbe6a180)

Syftet med denna rapport är att ge en samlad bild av statens styrning av kommuner och landsting 2018. Rapporten är den andra i en planerad årlig återkommande rapportering från Statskontoret. I rapporten redovisar vi utvecklingen av riksdagens, regeringens och statliga myndigheters styrning genom bland annat lagar, statsbidrag och stödmaterial. Vi redogör även för utredningar samt riksdagens och Lagrådets yttranden som rör statens styrning av kommuner och landsting. Sammanfattningsvis visar denna rapport att all styrning har ökat jämfört med 2017.

Förutom de årliga redovisningarna har Statskontoret i år gjort en fördjupad analys av den samlade styrningen av kommunerna och landstingen. Den fördjupade analysen redogör vi för i en separat rapport, [Utveckling av den statliga styrningen av kommuner och landsting – en analys (2019:2).](/link/2222ada4a0a24619a56aa230216c5d83.aspx)

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Utvärdering av strategin för unga som varken arbetar eller studerar. Slutrapport

År 2018 beräknades att det fanns 71 000 unga mellan 15 och 24 år som varken arbetade eller studerade. Statskontoret har haft ett uppdrag att utvärdera regeringens strategi för denna grupp. Strategin innehöll nio olika insatser. Statskontorets utvärdering visar att ungdomar som har deltagit i verksamheter har fått värdefull hjälp. Men insatserna var kortvariga och nådde en liten andel av ungdomarna.

## Utredning

### Rapportnummer

2019:12

### Publiceringsdatum

2019-06-14

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/utvardering-av-strategin-for-unga-som-varken-arbetar-eller-studerar.-slutrapport/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/2019-12.pdf?v=8d9737e6eb40180)

Regeringens strategi har syftat till att genom nio olika insatser förbättra möjligheterna för ungdomar att etablera sig i arbets- och samhällslivet. Statskontoret har särskilt studerat tre av insatserna. De har varit inriktade mot målgruppen direkt.

## Mottagarna är mycket positiva till stöd de har fått

Kommuner, samordningsförbund, folkhögskolor och studieförbund har tagit emot statsbidrag till projektverksamheter för ungdomar som varken arbetar eller studerar. Skolverket har gett stöd till gymnasieskolor i deras arbete att förebygga avhopp. Mottagarna av insatserna är mycket positiva till det stöd de har fått. Ungdomar som har deltagit i projektverksamheterna har fått studie- och yrkesvägledning men också coachning med syfte att stärka självförtroende och självkänsla.

## Svårt att se det övergripande motivet bakom strategin

Åtgärderna har dock inte nått alla som skulle ha nytta av det. Skolor och regioner med särskilda problem har i många fall inte nåtts av stödet. Endast 47 gymnasieskolor av drygt 1 000 har tagit del av stödet från Skolverket. Och en relativt liten andel av de unga som varken arbetar eller studerar har deltagit i projektverksamheterna, cirka 1 800 av totalt 71 000. Projekten har varit kortsiktiga satsningar som i de flesta fall inte kommer att leva vidare i form av ordinarie verksamheter. Det finns också en risk att de nya arbetsmetoder som införts på gymnasieskolorna försvinner om rektorn på skolan slutar. Det är osäkert om projekten och processtödet kommer att ha några långsiktiga effekter för organisationerna, och än mer osäkra är effekterna på samhällsnivå.

"Om det finns långsiktiga positiva effekter av de insatser som Statskontoret har studerat, så kan de möjliga vinsterna för samhället bli stora. Att ungdomar börjar arbeta eller studera istället för att leva på till exempel försörjningsstöd eller aktivitetsersättning är positivt för hela samhället. Men insatserna är inte utformade på ett sätt som gör det möjligt att se effekter av den här typen", säger Statskontorets generaldirektör Annelie Roswall Ljunggren.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Tidsserier, statens budget m.m. 2018

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2019:34

### Publiceringsdatum

2019-06-13

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/78e91f4cec9f440994d55ad01e1d1cdc/esv-2019-34-tidsserier-statens-budget-mm-2018-2.pdf?v=8d81de68987ff00)

### Kompletterande filer

* [Tabeller för Tidsserier, statens budget m.m. 2018](/contentassets/78e91f4cec9f440994d55ad01e1d1cdc/tabeller-tidsserier-statens-budget-mm-2018-2.xlsx?v=8d81de6973d8480)

Tidsserier, statens budget m.m. 2018 ingår i Sveriges officiella statistik. Statistiken beskriver det slutliga utfallet för inkomster, utgifter och saldo på statens budget.

Statistiken beskriver också viss annan central information som rör statens finanser i form av statistiska tabeller. Tabellerna omfattar som regel utfall för år 1995–2018.

Statistiken avser löpande priser. Alla rubriker på statistiska tabeller är på svenska och engelska. Statistiken för statens budget avser svenska kronor och omfattar statliga budgetenheter.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2019-09-13
# Udda fåglar i kommittéväsendet En studie av otraditionella kommittéer

Det statliga kommittéväsendet har en flera hundra år lång tradition i Sverige. Regeringen har tillsatt kommittéer för att ta fram kunskap eller för att väga samman intressen. Det övergripande syftet har i regel varit att ta fram ett beslutsunderlag för ett politiskt ställningstagande.

## Utredning

### Rapportnummer

OOS 36

### Publiceringsdatum

2019-05-10

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/udda-faglar-i-kommittevasendet.-en-studie-av-otraditionella-kommitteer/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/oos36.pdf?v=8d98a4f3ff97b80)

Men kommittéväsendet har kommit att vidga sig långt utanför det traditionella utredningsarbetet. Operativt inriktade kommittéer med främjandeuppdrag, kommittéer som löpande ska analysera ett område och kommittéer som fungerar som mötesplatser är några exempel på hur kommittéformen används idag.

I den här studien kartlägger och analyserar Statskontoret kommittéer som har andra sorters uppdrag än att utreda en viss fråga. Vi undersöker varför regeringen väljer att använda kommittéformen på ett otraditionellt sätt och hur formen fungerar för olika typer av verksamheter. Vi analyserar också vilka möjligheter och risker det kan finnas med en otraditionell användning av kommittéväsendet.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Underlag till statens finansiella sparande 2019 – kvartal 1

## Utredning

### Rapportnummer

ESV 2019:27

### Publiceringsdatum

2019-05-16

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/8d5eb6243bcb41168f11418af8d89456/esv-2019-27-ufs-2019-kv-1.pdf?v=8d81de718951700)

### Kompletterande filer

* [Tabeller](/analys-och-statistik/utfall/underlag-till-statens-finansiella-sparande/tabeller/)

Resultatet av beräkningen för första kvartalet 2019 visar ett negativt finansiellt sparande för staten på knappt 5 miljarder kronor. Jämfört med motsvarande period föregående år försämrades det finansiella sparandet med 7 miljarder kronor. Därmed är den långa sviten av överskott bruten. Inte sedan 2015 har det varit ett negativt finansiellt sparande i staten för ett kvartal.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2019-05-16
# Uppföljning av moderna beredskapsjobb i staten Redovisning 3

Statskontoret har i uppdrag att följa upp hur myndigheterna har bidragit till regeringens satsning på moderna beredskapsjobb i staten. Det här är den tredje uppföljningen.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2019-05-29

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/uppfoljning-av-moderna-beredskapsjobb-i-staten.-redovisning-3/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/2019-101.pdf?v=8d9738201a26b00)

Målgruppen för satsningen är nyanlända och långtidsarbetslösa som står långt från arbetsmarknaden. Statskontoret bedömer att satsningen över lag har fungerat väl och haft ett mervärde för de myndigheter och personer som har deltagit. Samhällsnyttiga arbetsuppgifter har också blivit utförda med hjälp av satsningen, främst inom naturvård. Problem vi har sett är att det har varit svårt för många myndigheter att hitta enkla arbetsuppgifter och att betydligt fler män än kvinnor har anställts.

Satsningen skulle pågå till och med 2020. Men på grund av anslagsminskningar i statsbudgeten för 2019 beslutar Arbetsförmedlingen sedan 1 januari 2019 inte om några nya eller förlängningar av pågående moderna beredskapsjobb. Det har fått negativa konsekvenser både för individer och myndigheter. Vi bedömer även att det plötsliga stoppet kan förlänga startsträckan för framtida liknande satsningar eller ett återupptagande av satsningen.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Utfallet för statens budget – del av ESV:s underlag till årsredovisning för staten 2018

## Utfall

### Rapportnummer

2019:18

### Publiceringsdatum

2019-03-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/2f6c9a2a8147420ea9d9376f4f19b4df/2019-18-utfallet-for-statens-budget-2018.pdf?v=8d85ec9309da380)

Saldot i statens budget för 2018 blev ett överskott på 80 miljarder kronor. I den ursprungliga budgeten beräknades ett överskott på 44 miljarder kronor. Överskottet blev därmed 36 miljarder kronor högre än beräknat.

Inkomsterna i statens budget uppgick till 1 072 miljarder kronor. Det är 29 miljarder kronor högre än beräkningen i statens budget och 71 miljarder kronor högre än 2017.

De totala utgifterna i statens budget blev 992 miljarder kronor 2018. Det är knappt 7 miljarder kronor lägre än beräkningen i statens ursprungliga budget. I förhållande till den totala budgeten, det vill säga vad riksdagen sammantaget anvisade i den ursprungliga budgeten och ändringsbudgetarna blev utgifterna 24 miljarder kronor lägre. I ändringsbudgetarna anvisades 18 miljarder kronor. Utgifterna blev 52 miljarder kronor högre än 2017.

Enligt riksdagens beslut uppgick utgiftstaket för staten till 1 337 miljarder kronor för 2018. De statliga utgifterna som omfattades av utgiftstaket uppgick till 1 282 miljarder kronor. Taket för statens utgifter 2018 underskreds alltså med 55 miljarder kronor.

## Kontakt

![Eva Engberg](/contentassets/d2976ed59b684b8f9b751da6fc8ee7a4/eva-e.jpg?v=8d52aab7d9a4670)

* Expert statsredovisning
* Eva Engberg
* [eva.engberg@statskontoret.se](mailto:eva.engberg@statskontoret.se)
* [08-690 44 66](tel:+4686904466)

Senast uppdaterad: 2019-03-15
# Underlag till statens finansiella sparande 2018 – kvartal 4

## Utfall

### Rapportnummer

ESV 2019:2

### Publiceringsdatum

2019-02-18

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/2174b7063a62409fabb2bbb79862f553/esv-2019-2.pdf?v=8d81de701562980)

### Kompletterande filer

* [Tabeller](/analys-och-statistik/utfall/underlag-till-statens-finansiella-sparande/tabeller/)

Resultatet av den preliminära beräkningen för fjärde kvartalet 2018 visar ett positivt finansiellt sparande för staten på 4 miljarder kronor. Därmed har det varit överskott i statens finansiella sparande 11 av de 12 senaste kvartalen. Jämfört med motsvarande period föregående år försämrades det finansiella sparandet med 6 miljarder kronor.

För helåret 2018 blev det ett positivt finansiellt sparande med 61 miljarder kronor, vilket är 15 miljarder kronor lägre än 2017.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2019-02-18
# Underlag till statens finansiella sparande 2019 – kvartal 3

## Utfall

### Rapportnummer

2019:43

### Publiceringsdatum

2019-11-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/bf2b9b3960924b8e8d3b40314c2c77e2/underlag-till-statens-finansiella-sparande-2019-kvartal-3.pdf?v=8d81de735c9e580)

### Kompletterande filer

* [Tabeller](/analys-och-statistik/utfall/underlag-till-statens-finansiella-sparande/tabeller/)

Resultatet av beräkningen för tredje kvartalet 2019 visar ett positivt finansiellt sparande för staten på 7 miljarder kronor. Jämfört med motsvarande period föregående år minskade det finansiella sparandet med 13 miljarder kronor. Hittills under 2019 uppgick sparandet till 39 miljarder kronor vilket var 21 miljarder kronor lägre än samma period 2018.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2019-11-15
# Underlag till statens finansiella sparande 2019 – kvartal 2

## Utfall

### Rapportnummer

2019:38

### Publiceringsdatum

2019-08-23

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/49a628c9ac9a454faa89d152e0389074/esv-2019-38-underlag-till-statens-finansiella-sparande-2019-2.pdf?v=8d81de72480d900)

### Kompletterande filer

* [Tabeller](/analys-och-statistik/utfall/underlag-till-statens-finansiella-sparande/tabeller/)

Resultatet av beräkningen för andra kvartalet 2019 visar ett positivt finansiellt sparande för staten på 38 miljarder kronor. Jämfört med motsvarande period föregående år försämrades det finansiella sparandet med 1 miljard kronor. Totalt för första halvåret uppgick sparandet till 29 miljarder kronor.

## Kontakt

![Annika Näsvall Åhman](/contentassets/546c114faff8465dad035fdcaad696f0/annika-n.jpg?v=8db449eab266980)

* Utredare
* Annika Näsvall Åhman
* [annika.nasvallahman@statskontoret.se](mailto:annika.nasvallahman@statskontoret.se)
* [08-690 45 14](tel:+4686904514)

Senast uppdaterad: 2019-08-29
# Planerad lokalisering av statlig verksamhet – en kartläggning av tio större myndigheter

Statskontoret har kartlagt var i landet tio stora myndigheter kommer att bedriva sin verksamhet under de närmaste åren. Kartläggningen visar att det totala antalet myndighetskontor minskar – men för de flesta myndigheter förblir antalet kontor stabilt. Det stora undantaget är Arbetsförmedlingen som planerar att avveckla mer än hälften av sina kontor.

## Utredning

### Rapportnummer

2019:13

### Publiceringsdatum

2019-08-15

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/planerad-lokalisering-av-statlig-verksamhet--en-kartlaggning-av-tio-storre-myndigheter/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/2019-13.pdf?v=8d9737f2812d700)

I kartläggningen redovisar Statskontoret tio stora myndigheters beslut och planer för var i landet de ska bedriva sin verksamhet under perioden 2014-2022. De myndigheter som ingår i kartläggningen är: Arbetsförmedlingen, Centrala studiestödsnämnden, Försäkringskassan, Kriminalvården, Kronofogdemyndigheten, Lantmäteriet, Pensionsmyndigheten, Polismyndigheten, Skatteverket och Trafikverket. Därutöver har Statskontoret kartlagt lokaliseringen av servicekontoren.

Statskontorets kartläggning visar att det är vanligare att myndigheterna avvecklar verksamheten i en kommun än att de etablerar kontor i en kommun där de tidigare inte fanns representerade. Men för de flesta myndigheterna handlar det inte om några större förändringar i relation till det totala antalet kontor. Det gäller däremot inte Arbetsförmedlingen, som har lagt ner kontoren i 60 kommuner mellan 2014–2018 och planerar att avveckla verksamheten i ytterligare 112 kommuner under de närmaste åren. Även Lantmäteriet har lagt ner sina kontor i 19 kommuner under perioden 2014-2018. Det är endast Trafikverket som planerar att öppna kontor i en kommun där de för närvarande inte bedriver någon verksamhet.

## Flera skäl till att myndigheterna avvecklar verksamhet

Flest myndighetskontor läggs ner i pendlingskommuner nära mindre och större städer. När det gäller nya kontor är det vanligast att de placeras i landsbygdskommuner. Det gäller framförallt de nya servicekontoren, som har etablerats på uppdrag av regeringen.

Ett vanligt skäl till att myndigheterna avvecklar verksamhet är att kontoren är för små för att kunna erbjuda varierande arbetsuppgifter och möjlighet till kompetensutveckling. Andra skäl är att myndigheterna har svårt att rekrytera rätt kompetens och att digitaliseringen minskar behovet av fysisk närvaro. Det allmänna effektiviseringstrycket på myndigheterna påverkar också myndigheternas beslut och planer för var de ska bedriva verksamhet.

– Myndigheterna öppnar sällan nya kontor i kommuner där de inte redan bedriver verksamhet. Men vi konstaterar också att flera myndigheter planerar att flytta tjänster från Stockholm till kontor i andra delar av landet, säger Statskontorets generaldirektör Annelie Roswall-Ljunggren.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Stöd för effektivisering

## Vägledning

### Rapportnummer

ESV 2019:29

### Publiceringsdatum

2019-04-29

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/57d6f929fae7419f84170924aec73bef/esv-2019-29-stod-for-effektivisering.pdf?v=8d6cca5b3570a80)

Regeringen har gett Ekonomistyrningsverket i uppdrag att ta fram ett metodstöd vid genomförandet av effektivisering i statsförvaltningen. Uppdraget innefattar även att samordna och ge stöd till Arbetsförmedlingen, Energimyndigheten och Finansinspektionen i deras arbete med effektiviseringsinsatser i respektive verksamheter. I den här rapporten redovisas den första delen av uppdraget.

ESV:s metodstöd beskriver olika steg i ett effektiviserings- eller förändrings-arbete, med fokus på nulägesanalysen. Det beskriver även fem vanliga tillvägagångsätt för effektivisering och presenterar gemensamma framgångsfaktorer för arbetet. ESV ger också exempel på hur man kan ta fram mått för resultat, kvalitet och kostnader för att bedöma effektiviteten i en myndighet. Det finns även andra exempel och verktyg som kan inspirera och vara till hjälp i effektiviseringsarbetet.

Stödet bygger bland annat på ESV:s samlade erfarenheter från att arbeta med myndigheternas effektiviseringsarbeten.

Den andra delen av regeringsuppdraget redovisas i rapporten [Myndigheters effektiviseringsinsatser](/link/844ace3171ba47aeb6dbc9aaac28a5e7.aspx) (ESV 2019:28).

Senast uppdaterad: 2019-04-29
# Statens resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys m.m. – del av ESV:s underlag för årsredovisning för staten 2018

## Utfall

### Rapportnummer

2019:19

### Publiceringsdatum

2019-03-15

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/168e7c9f2beb4ad18d022d07046939c0/2019-19-statens-resultatrakning-balansrakning-och-finansieringsanalys-mm-2018.pdf?v=8d81de59c4e0400)

Statens resultaträkning för 2018 visar ett överskott på 112 miljarder kronor, vilket är 19 miljarder kronor lägre än för 2017 (131 miljarder kronor).

Skatteintäkterna ökade med 51 miljarder kronor. En ökad lönesumma gav högre intäkter av inkomstskatter och arbetsgivaravgifter. Lönesumman ökade med 4,7 procent och det förklarar intäktsökningar med 26 miljarder. Mervärdesskatt ökade med 20 miljarder kronor. De senaste åren har ökade bostadsinvesteringar bidragit till att mervärdesskatten har vuxit i hög omfattning. Under 2018 bromsade ökningstakten för bostadsinvesteringarna in. Samtidigt ökade både hushållens och offentlig sektors konsumtion vilket medför att ökningstakten var ungefär densamma som 2017.

Transfereringar till hushåll ökade med 16 miljarder. Ålderspensioner ökade med 8 miljarder kronor eftersom den genomsnittliga inkomstrelaterade ålderspensionen är högre för yngre och nyblivna pensionärer. Kostnaden för föräldraförsäkring och barnbidrag ökade med 6 miljarder kronor då både antalet barn och medelersättningen ökade samt det allmänna barnbidraget höjdes från 1 mars 2018. Kostnaderna för arbetslöshet och sjukdom minskade med 2,0 miljarder kronor.

Transfereringar till kommuner ökade totalt med 10 miljarder kronor. Migrationsverkets bidrag till kommuner för integration och migration minskade med 16 miljarder kronor. De allmänna bidragen till kommuner ökade med 11 miljarder kronor. Kommunerna fick 4,5 miljarder kronor mer för folkhälsa och sjukvård, främst till förlossningsvård och kvinnors hälsa, personal och patientsatsningar.

Kostnaderna för statens egen verksamhet blev 280 miljarder kronor. Det är en ökning med 16 miljarder kronor. Lönekostnaden i staten, exklusive tjänstepensionskostnaderna, ökade med 6,6 miljarder kronor eller 3,9 procent.

Statens nettoförmögenhet var 5 miljarder kronor vid utgången av 2018. Det är första gången som nettoförmögenheten är positiv sedan staten började ta fram en balansräkning i nuvarande form. Nettoförmögenheten förbättrades med 106 miljarder kronor under året och påverkades främst av årets överskott på 112 miljarder kronor. Den positiva nettoförmögenheten är också en effekt av förändrad metod i beräkningen av upplupna skatter och beräkning av tjänstepensionsskulder, vilket påverkade nettoförmögenhetens utgående balans 2017.

## Kontakt

![Lena Malmqvist](/contentassets/2532efa9267b47cfb4734eece84e9b26/lena-m.jpg?v=8da0e3552b51080)

* Enhetschef statsredovisning
* Lena Malmqvist
* [lena.malmqvist@statskontoret.se](mailto:lena.malmqvist@statskontoret.se)
* [08-690 43 70](tel:+4686904370)

Senast uppdaterad: 2019-03-15
# Statliga myndigheters lokaler i Stockholm, Solna och Sundbyberg 2017 och 2018

## Uppföljning

### Rapportnummer

ESV 2019:42

### Publiceringsdatum

2019-10-11

---

[Ladda ner rapporten](/contentassets/4d2487b40855460990dedb453acb3365/esv-2019-42-statliga-myndigheters-lokaler-i-stockholm-solna-och-sundbyberg-2017-och-2018-2.pdf?v=8d85af94c83fc80)

Ekonomistyrningsverket redovisar en uppföljning av myndigheternas lokaler i Stockholm, Solna och Sundbyberg 2017 och 2018 med en framåtblick till 2020. Myndigheterna i Stockholm, Solna och Sundbyberg har ökat både sin lokalarea och hyreskostnad mellan 2017 och 2018. Ökningen har i första hand skett i Stockholms inre område samt i Solna och Sundbyberg.

Senast uppdaterad: 2019-10-11
# Statsförvaltningen i korthet 2019

I rapporten Statsförvaltningen i korthet redovisar Statskontoret en översiktlig bild av den statliga förvaltningen.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2019-06-14

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/statsforvaltningen-i-korthet-2019/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/statsforvaltningen-i-korthet-2019.pdf?v=8d9738312071580)

Sammanställningen visar bland annat att

* det finns 340 statliga myndigheter under regeringen
* det finns cirka 226 000 årsarbetskrafter i myndigheterna
* myndigheterna inrymmer cirka 165 särskilda organ
* myndigheterna sysselsatte omkring 260 000 människor 2018
* Staten är en liten del av totala arbetsmarknaden, cirka 5 procent
* Allmänheten är positiv till Skatteverkets arbete, men har sämre uppfattningar om Migrationsverkets och Arbetsförmedlingens arbete
* Förtroendet för hur Polismyndigheten sköter sin uppgift ökar för andra året i rad

Statsförvaltningen i korthet redovisar antal myndigheter under regeringen, hur många årsarbetskrafter det finns i myndigheterna, myndigheternas ledningsformer, antal särskilda organ i statsförvaltningen, vad sysselsatta i myndigheterna arbetar med samt allmänhetens uppfattningar om kvaliteten i statlig verksamhet.

Senast uppdaterad: 2021-11-04
# Sjukfrånvaron i staten år 2018 – myndigheter och sektorer

Sjukfrånvaron i staten minskar för andra året i rad, visar Statskontorets sammanställning av sjukfrånvarostatistik. Även långtidsfrånvarons andel av den totala sjukfrånvaron har minskat jämfört med föregående år.

## Uppföljning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2019-05-13

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/sjukfranvaron-i-staten-ar-2018--myndigheter-och-sektorer/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/sjukfranvaron-i-staten-ar-2018.pdf?v=8d96ba4bda2af80)

I de statliga myndigheterna uppgick sjukfrånvaron 2018 till 3,9 procent av den tillgängliga arbetstiden. Det är en minskning med 0,1 procentenheter jämfört med föregående år. Men sjukfrånvaron är alltjämt 0,7 procentenheter högre än vad den var 2013.

Sjukfrånvaro mer än 60 dagar, så kallad långtidsfrånvaro, har minskat som andel av den totala sjukfrånvaron. År 2018 var den 52,4 procent, jämfört med 2017 då den utgjorde 55,3 procent.

Sjukfrånvaron för kvinnor minskade med 0,2 procentenheter under fjolåret och uppgick till 5,2 procent. Männens sjukfrånvaro har minskat med 0,1 procentenheter under samma period och uppgick till 2,5 procent.

Fördelat på åldersgrupper sker det en ökning för de statsanställda som är yngre än 30 år, med 0,1 procentenheter. I de övriga grupperna, för de som är 30 till 49 år respektive äldre än 50 år, minskade sjukfrånvaron med 0,1 respektive 0,2 procentenheter.

Statskontorets sammanställning och jämförelser av sjukfrånvarostatistik bygger på uppgifter som 200 myndigheter redovisat i sina årsredovisningar för 2018.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Myndigheternas introduktionsutbildningar – en kartläggning och analys

Statskontorets kartläggning visar att nästan alla som påbörjar en anställning på en statlig myndighet erbjuds en introduktionsutbildning. De flesta myndigheter anordnar utbildningen själva och den är som regel handledarledd. Vid ungefär hälften av myndigheterna innehåller utbildningen digitala inslag.

## Utredning

### Rapportnummer

-

### Publiceringsdatum

2019-11-25

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/myndigheternas-introduktionsutbildningar--en-kartlaggning-och-analys/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/2019-105.pdf?v=8d966460bb83000)

Introduktionsutbildningarna innehåller nästan alltid moment som berör den egna myndighetens specifika verksamhet. I de allra flesta fall ingår även moment om rollen som statsanställd och de grundläggande rättsprinciper som gäller i statsförvaltningen i stort. Vid knappt sju av tio myndigheter behandlas den statliga värdegrunden i sin helhet i introduktionsutbildningen.

En stor majoritet av myndigheterna anser att deras egen introduktionsutbildning ger de nyanställda tillräckliga kunskaper om rollen som statsanställd. Samtidigt anser de flesta att det bör tas fram en myndighetsgemensam utbildning om statstjänstemannarollen. Många myndigheter bedömer att det skulle stärka kvaliteten i utbildningens innehåll och effektivisera myndigheternas introduktion av de nyanställda.

Statskontoret har genomfört arbetet efter en överenskommelse med Tillitsdelegationen (Fi 2016:03). Kartläggningen omfattar 193 myndigheter som har besvarat vår enkät.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Myndigheternas prognoser över flödet i brottmålsprocessen

Statskontoret har på regeringens uppdrag analyserat Polismyndighetens, Åklagarmyndighetens, Domstolsverkets och Kriminalvårdens arbete med att ta fram prognoser av verksamhetsvolymer i rättskedjan. Sedan 2008 utför myndigheterna detta arbete på uppdrag av regeringen och de har också stöd av Brottsförebyggande rådet.

## Utredning

### Rapportnummer

2019:4

### Publiceringsdatum

2019-03-14

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/myndigheternas-prognoser-over-flodet-i-brottmalsprocessen/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/2019-4.pdf?v=8d96b9be8d4d100)

Statskontorets övergripande slutsats är att det nuvarande prognosarbetet inte är ändamålsenligt. Vår analys visar att nyttan av arbetet är begränsad även om det har resulterat i en bättre och mer samlad bild över volymerna och flödet i rättskedjan.

Statskontoret bedömer samtidigt att regeringens behov av prognoser över volymerna i rättskedjan är minst lika stort i dag som när myndigheterna fick det första uppdraget. Regeringen behöver underlag för att veta om, när och var olika satsningar ger effekter i senare led i rättskedjan. Väl utformade prognoser kan även vara ett stöd för de enskilda myndigheterna. Statskontoret föreslår därför att regeringen förändrar och utvecklar uppdraget till myndigheterna så att nyttan med prognoserna ökar.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Lärarlönelyftet. En lägesbeskrivning

Lärarlönelyftet är en statlig satsning på höjda löner till särskilt kvalificerade lärare och förskollärare. Satsningen ska innebära höjd lön utöver den ordinarie lönerevisionen för den som får del av statsbidraget, men Statskontorets utvärdering visar att det i praktiken har varit svårt att helt separera Lärarlönelyftet från ordinarie lönesättning.

## Utredning

### Rapportnummer

2019:17

### Publiceringsdatum

2019-11-29

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/lararlonelyftet.-en-lagesbeskrivning/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/2019-17.pdf?v=8d96643c4c93b00)

Statskontoret har jämfört löneutvecklingen för lärare som har haft ett lärarlönelyft sedan hösten 2016 med lärare som inte fått del av satsningen. Jämförelsen gäller omkring 20 000 kommunanställda grundskole- och gymnasielärare som inte bytt jobb under 2015–2018. Statskontorets analyser visar att lärare som fått del av satsningen har haft en något svagare löneutveckling än övriga lärare då vi bortser från det statliga lönetillägget.

Det finns flera förklaringar till denna utveckling. Statskontorets undersökning visar bland annat att drygt var fjärde rektor har prioriterat kvalificerade lärare som inte har ett lärarlönelyft eller en karriärtjänst i de ordinarie löneöversynerna. Huvudmännen kan exempelvis ha haft särskilda lönesatsningar för lärare som inte omfattas av Lärarlönelyftet. I praktiken handlar det ofta om att arbetsgivaren försöker hålla den lönenivå som krävs för att behålla anställda och att det är svårt att helt bortse från lärarlönelyften i lönesättningen.

Samtidigt har både lärare med lärarlönelyft och övriga lärare haft en hög löneökningstakt jämfört med den genomsnittliga löneökningen för samtliga yrken. Detta kan på sikt vara positivt för skolans kompetensförsörjning.

"Regeringens styrning med riktade statsbidrag inom skolområdet kan försvåra för huvudmännen att bedriva skolverksamheten utifrån de egna förutsättningarna. Att det har varit en utmaning för huvudmän och rektorer att separera Lärarlönelyftet från ordinarie lönesättning är ett exempel på det," säger Statskontorets generaldirektör Annelie Roswall Ljunggren.

Senast uppdaterad: 2021-11-03
# Myndigheternas information och samråd i EU-frågor. En fördjupad analys av 12 myndigheters delaktighetsarbete

Statskontoret har undersökt hur 12 myndigheter arbetar för att underlätta för intresseorganisationer och ideella föreningar att vara delaktiga i myndighetens EU-arbete. De flesta av myndigheterna sprider information om sitt EU-arbete och tar initiativ till samråd med olika intressenter. Men alla myndigheter i undersökningen skulle kunna göra mer för att göra det lättare för intressenter att vara delaktiga i EU-arbetet.

## Utredning

### Rapportnummer

2019:11

### Publiceringsdatum

2019-06-13

---

[Läs rapporten](/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2019/myndigheternas-information-och-samrad-i-eu-fragor.-en-fordjupad-analys-av-12-myndigheters-delaktighetsarbete/lasrapporten)

[Ladda ner rapporten](/globalassets/rapporter-pdf/2019/2019-11.pdf?v=8d96ee0c109a400)

I rapporten föreslår Statskontoret att det ska finnas en miniminivå för vilken information om EU-arbetet som myndigheterna ska publicera. Ytterligare ett förslag är att myndigheter som återkommande deltar i processer som leder till beslut som är bindande för svenska aktörer ska informera och samråda på ett mer genomtänkt och förutsägbart sätt än andra myndigheter. I rapporten diskuterar vi också hur regeringen och Regeringskansliet kan styra och stödja myndigheternas arbete med att öka delaktigheten.

Senast uppdaterad: 2021-11-03