# Beräkna anskaffningsvärdet för immateriella anläggningstillgångar

---

En immateriell anläggningstillgång ska värderas till anskaffningsvärdet första gången den tas upp i myndighetens balansräkning. Här beskriver vi hur anskaffningsvärdet för en immateriell anläggningstillgång beräknas och fastställs, vilka kostnader som normalt bör ingå och vilka kostnader som i stället bör redovisas som en kostnad i den period de uppkommer.

En myndighet kan anskaffa en immateriell tillgång genom förvärv eller genom att utveckla tillgången internt på myndigheten. Hur tillgången anskaffas påverkar hur anskaffningsvärdet fastställs. Vilka kostnader som ska ingå i anskaffningsvärdet för en immateriell anläggningstillgång regleras i 5 kap. 3 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag.

Det är viktigt att myndigheten använder samma principer över tid för vad som ska inkluderas i anskaffningsvärdet och att dessa principer finns dokumenterade.

[Mer om dokumentation av underlag och ställningstaganden](/redovisning-och-finansiering/anlaggningstillgangar/anskaffning/dokumentation/)

## Beräkna anskaffningsvärdet för en förvärvad immateriell anläggningstillgång

Anskaffningsvärdet för en förvärvad immateriell anläggningstillgång kan vanligtvis fastställas på ett relativt enkelt och tillförlitligt sätt. Utgångspunkten är att anskaffningsvärdet beräknas på motsvarande sätt som för materiella anläggningstillgångar, men det finns andra frågor som myndigheten behöver ta ställning till när det kommer till immateriella anläggningstillgångar.

I normalfallet består anskaffningsvärdet för en förvärvad immateriell anläggningstillgång av inköpspriset och eventuella utgifter som krävs för att förbereda tillgången för den avsedda användningen.

Om myndigheten erhåller rabatter vid förvärvet ska anskaffningsvärdet minska med motsvarande belopp.

## Beräkna anskaffningsvärdet för en internt upparbetad immateriell anläggningstillgång

Anskaffningsvärdet för en internt upparbetad immateriell anläggningstillgång är summan av utgifterna för att utveckla tillgången, räknat från den tidpunkt då tillgången uppfyller samtliga kriterier för att redovisas som en tillgång i balansräkningen.

[Mer om internt upparbetade immateriella anläggningstillgångar](/redovisning-och-finansiering/anlaggningstillgangar/anskaffning/internt-upparbetade-immateriella-anlaggningstillgangar/)

Exempel: Utveckling av ett nytt it-system

En myndighet utvecklar ett nytt it-system. Utvecklingsprojektet pågår under hela år 2024 och utgifterna uppgår till totalt 1 000. Av dessa uppstår 900 före den 1 december och resterande 100 mellan den 1 december och 31 december 2024. Myndigheten bedömer och kan påvisa att samtliga kriterier för att redovisa utgifterna som en immateriell anläggningstillgång i balansräkningen är uppfyllda den 1 december 2024.

I myndighetens årsredovisning för 2024 redovisas utgifterna för utvecklingen som en immateriell anläggningstillgång till ett anskaffningsvärde på 100, det vill säga värdet på de utgifter som myndigheten har haft från och med den tidpunkt (1 december 2024) då samtliga kriterier för att ta upp tillgången i balansräkningen var uppfyllda. De utgifter som myndigheten hade före den 1 december 2024 kostnadsförs i stället.

### Inkludera alla utgifter som direkt kan hänföras till framtagandet

Anskaffningsvärdet för en internt upparbetad immateriell anläggningstillgång ska inkludera samtliga utgifter som direkt kan hänföras till framtagandet av tillgången. Dessutom ska myndigheten även inkludera sådana utgifter som på ett rimligt och konsekvent sätt kan hänföras till tillgången och som är nödvändiga för att tillgången ska kunna nyttjas för sitt ändamål.

Exempel på utgifter som ska inkluderas i anskaffningsvärdet för en internt upparbetad immateriell anläggningstillgång:

* Utgifter för material och tjänster.
* Löner och andra anställningsrelaterade utgifter för personal som deltar direkt i arbetet med att ta fram tillgången. Även löner och andra anställningsrelaterade utgifter för direkt ledning, exempelvis projektledning, ingår.
* Övriga utgifter som direkt kan hänföras till arbetet med att ta fram tillgången.  Det kan exempelvis vara utgifter för att testa tillgångens funktionalitet innan den driftsätts.
* Indirekta utgifter som krävs för att ta fram tillgången och som kan hänföras till tillgången på ett rimligt och konsekvent sätt. Det kan exempelvis vara kostnader för lokaler som till väsentlig del används i utvecklingsprojektet. Vid osäkerhet om vilka indirekta utgifter som kan hänföras till tillgången ska dessa utgifter i stället redovisas som kostnader när de uppkommer.
* Ränteutgifter om de uppgår till väsentliga belopp och tillgången antingen ska användas i en avgiftsfinansierad verksamhet eller att myndigheten har för avsikt att sälja tillgången.

#### Krediter hos Riksgäldskontoret (RGK)

Om myndigheten har tagit upp en löpande kredit i RGK kan myndigheten enkelt få fram hur stor räntekostnaden är. Om finansieringen i stället har gått via myndighetens räntekonto får myndigheten själv beräkna och bokföra den ränteutgift som bör ingå i anskaffningsvärdet. Om myndigheten vet att ränteutgifter kommer att räknas med i anskaffningsvärdet är det alltså en fördel om myndigheten tar upp en löpande kredit redan vid utvecklingsprojektets början.

[Mer om räntekonton hos RGK (riksgalden.se)](https://www.riksgalden.se/sv/var-verksamhet/statens-internbank/hantera-betalningar/rantekonto/)

### Inkludera inte utgifter för administration, interna vinster och tydligt identifierad ineffektivitet

Administrationskostnader och andra allmänna omkostnader ska inte inkluderas i anskaffningsvärdet för internt upparbetade immateriella anläggningstillgångar, såvida inte dessa kostnader direkt kan hänföras till arbetet med att förbereda tillgångens användning. Exempelvis ska utgifter för HR eller användning av ekonomisystem inte inkluderas i anskaffningsvärdet. Inte heller allmänna OH-kostnader ska räknas med, till exempel pålägg för myndighetens ledning.

Om myndigheten internt arbetar utifrån en så kallad beställar-utförarmodell där myndighetens olika enheter fakturerar varandra så är det viktigt att beakta att det är de faktiskt nedlagda utgifterna (självkostnaden) som ska inkluderas i anskaffningsvärdet. Eventuella interna vinstpålägg ska inte tas med.

Tydligt identifierad ineffektivitet som myndigheten ådragit sig innan en immateriell anläggningstillgång uppnår planerad produktionsnivå ska inte heller inkluderas i anskaffningsvärdet. Det kan handla om exempelvis tekniska problem som innebär att vissa nedlagda utgifter inte bidrar till färdigställandet av den immateriella anläggningstillgången. Till identifierad ineffektivitet räknas däremot inte merkostnader som uppkommer av att investeringen blir dyrare än beräknat.

## Övriga utgifter som redovisas som en kostnad

I vissa fall kan en myndighet ha utgifter för en verksamhet som syftar till att ge framtida ekonomiska fördelar eller servicepotential, men utan att uppfylla kriterierna för att ta upp en immateriell anläggningstillgång i myndighetens balansräkning. Exempelvis kostnadsförs alltid utgifter för forskning i den period utgifterna uppkommer.

Andra exempel på utgifter som kostnadsförs då de uppkommer är utgifter för

* etablering av verksamheter, exempelvis utgifter för konsultkostnader för att etablera ny verksamhet eller utgifter för att lansera nya produkter eller processer
* utbildning av egen personal
* informationskampanjer eller reklam
* överföring av befintliga data eller registrering av ny information i ett system eller på en webbplats
* omlokalisering eller omorganisation av delar av en myndighet eller hela myndigheter.

Utgifter som har kostnadsförts i myndighetens årsredovisning får inte senare tas upp som en tillgång i myndighetens balansräkning.

Senast uppdaterad:
2025-05-15

Innehållet är granskat:
2025-10-15