# Ekonomiskt mål för avgiftsbelagd verksamhet

---

Ett ekonomiskt mål för en avgiftsbelagd verksamhet anger hur stor andel av kostnaderna för verksamheten som intäkterna ska täcka. Här beskriver vi grundprincipen om full kostnadstäckning och andra typer av ekonomiska mål.

Det finns två olika typer av ekonomiska mål: bestämda och obestämda. Ett bestämt ekonomiskt mål innebär att avgifterna ska beräknas så att intäkterna i verksamheten täcker en specificerad del av verksamhetens kostnader. Vid ett obestämt ekonomiskt mål finns inget krav på att intäkterna i verksamheten ska täcka någon specificerad del av verksamhetens kostnader.

## Full kostnadstäckning är grundprincipen

Om inte regeringen har föreskrivit något annat ska en myndighet som beräknar nivån på en avgift utgå från att uppnå full kostnadstäckning. Det framgår av avgiftsförordningen.

Full kostnadstäckning är ett bestämt ekonomiskt mål som innebär att myndigheten ska beräkna avgifterna så att intäkterna på ett eller några års sikt täcker alla kostnader som direkt eller indirekt hör till den avgiftsbelagda verksamheten. Enligt Statskontoret omfattar det i normalfallet en tidsperiod på ett till tre år. Full kostnadstäckning kan även uttryckas som att avgiftsnivån ska beräknas så att den långsiktiga självkostnaden täcks. En sådan prissättning innebär att det finns ett tydligt samband mellan avgiften och myndighetens kostnad för den avgiftsbelagda varan eller tjänsten.

## Det finns andra ekonomiska mål än full kostnadstäckning

Riksdagen eller regeringen kan besluta om ett annat ekonomiskt mål än full kostnadstäckning för en viss verksamhet. Skälet kan vara att full kostnadstäckning skulle motverka syftet med den avgiftsbelagda verksamheten. Exempelvis skulle efterfrågan kunna minska på ett oönskat sätt.

Ibland syftar avgiften endast till att bidra med en tilläggsfinansiering i en verksamhet som i övrigt är anslagsfinansierad. Då är det inte aktuellt med ett ekonomiskt mål där samtliga kostnader täcks av avgiftsintäkter.

När det ekonomiska målet inte är full kostnadstäckning är det ofta obestämt, men kan i vissa fall även vara bestämt.

Ett obestämt ekonomiskt mål innebär att det inte finns något krav på att intäkterna i verksamheten ska täcka en bestämd del av verksamhetens kostnader.

Exempel på obestämda ekonomiska mål:

* Avgifterna får beräknas upp till full kostnadstäckning.
* Avgifterna ska bidra till att täcka verksamhetens kostnader.

Vid ett bestämt ekonomiskt mål som inte är full kostnadstäckning ska intäkterna täcka en specificerad del av kostnaderna, men inte samtliga direkta och indirekta kostnader.

Exempel på andra bestämda ekonomiska mål:

* Avgifterna ska täcka de direkta kostnaderna.
* Avgifterna ska täcka 70 procent av verksamhetens totala kostnader.

Andra ekonomiska mål än full kostnadstäckning (både bestämda och obestämda) förutsätter att det finns en annan finansieringskälla som komplement till avgifterna, vanligen anslag.

[Mer om att redovisa inkomster mot anslag på statens budget](/redovisning-och-finansiering/anslag-och-inkomsttitlar/redovisning-av-anslag/redovisning-mot-anslag-pa-statens-budget/ "Mer om att redovisa inkomster mot anslag på statens budget")

Från och med budgetåret 2026 anges det ekonomiska målet för respektive avgiftsbelagd verksamhet i myndighetens regleringsbrev. Det framgår om det ekonomiska målet är bestämt eller obestämt. De ekonomiska målen delas in i:

* Bestämt ekonomiskt mål - full kostnadstäckning.
* Bestämt ekonomiskt mål - ej full kostnadstäckning.
* Obestämt ekonomiskt mål.

## Beakta balanserat resultat vid beslut om avgiftsnivå

Om en verksamhet har ett bestämt ekonomiskt mål ska myndigheten följa upp det balanserade resultatet och beakta det i avgiftssättningen.

### Balanserat resultat när avgifterna disponeras

En myndighet som får disponera avgiftsinkomsterna i en avgiftsbelagd verksamhet med ett bestämt ekonomiskt mål ska balansera räkenskapsårets resultat i ny räkning (enligt 25 a § avgiftsförordningen).

Det innebär att myndigheten ska summera årets eventuella över- eller underskott för verksamheten med det över- eller underskott som har ackumulerats under tidigare år. Det sammanlagda över- eller underskottet förs sedan över till nästa år.

Om det har uppkommit ett ackumulerat överskott som uppgår till mer än 10 procent av den avgiftsbelagda verksamhetens omsättning, ska myndigheten i sitt budgetunderlag lämna ett förslag till regeringen om hur överskottet ska användas. Om det har uppstått ett ackumulerat underskott ska myndigheten i stället lämna förslag om hur underskottet ska täckas. För universitet och högskolor gäller att myndigheten i årsredovisningen ska redovisa hur överskott ska disponeras respektive underskott ska täckas.

När ett bestämt ekonomiskt mål gäller för avgifter som disponeras så redovisar myndigheten både intäkter och kostnader för verksamheten vid sidan av statens budget, det vill säga varken mot inkomsttitel eller mot anslag.

[Mer om att redovisa avgifter](/redovisning-och-finansiering/avgifter-och-andra-ersattningar/prissattning-och-uppfoljning-av-avgiftsbelagd-verksamhet/att-folja-upp-och-redovisa-avgiftsbelagd-verksamhet/ "Mer om att redovisa avgifter")

[Mer om begreppen kostnad, intäkt, utgift, inkomst, utbetalning och inbetalning](/redovisning-och-finansiering/bokforing-och-rapportering/begreppen-kostnad-och-intakt-utgift-och-inkomst-samt-utbetalning-och-inbetalning/ "Mer om begreppen kostnad, intäkt, utgift, inkomst, utbetalning och inbetalning")

### Balanserat resultat när avgifterna inte får disponeras

I avgiftsbelagda verksamheter där myndigheten inte disponerar inkomsterna utan redovisar dem mot en inkomsttitel kan över- och underskott inte uppstå i myndighetens bokföring.

[Mer om inkomster som redovisas mot inkomsttitlar](/redovisning-och-finansiering/anslag-och-inkomsttitlar/inkomster-pa-statens-budget/inkomster-som-redovisas-mot-inkomsttitlar/ "Mer om inkomster som redovisas mot inkomsttitlar")

Om verksamheten har ett bestämt ekonomiskt mål ska myndigheten ändå följa upp det årliga respektive det balanserade resultatet, som då kallas över- eller underuttag. När det gäller belastande avgifter i offentligrättslig verksamhet är myndigheten skyldig att meddela regeringen om det ackumulerade över- eller underuttaget i verksamheten uppgår till mer än 10 procent av avgiftsintäkterna under räkenskapsåret (enligt 25 b § avgiftsförordningen). Informationen ska lämnas i myndigheternas budgetunderlag.

Senast uppdaterad:
2025-09-26

Innehållet är granskat:
2025-09-26