# Djur

---

I de allra flesta ekosystem och miljöer finns djur och djurriket är stort och mångfasetterat. Ett förslag kan därmed få konsekvenser för djur på många olika sätt och för många olika djurarter, både direkt (exempelvis förändringar i djurskyddslagstiftningen) eller indirekt (exempelvis kemikalielagstiftning som kan påverka vattenlevande djur). Både de direkta och indirekta konsekvenserna för djur bör analyseras.

## Vad är ”djur”?

Djurriket (Animalia) är en mycket stor grupp bestående av flercelliga organismer och omfattar allt från blötdjur, rundmaskar och leddjur till ryggradsdjur som fiskar, fåglar och däggdjur inklusive människor. Nedan avses dock alla djur utom människan, eftersom helt andra regleringar är aktuella vad gäller människor.

Vidare delar man i juridiska sammanhang ofta in djuren i djur som hålls av människan, och övriga djur, dvs. vilda djur som lever fritt i det vilda. Vad beträffar djur som hålls av människan så handlar det ofta om tamdjur, dvs. domesticerade djurarter som exempelvis nötkreatur, höns och hästar eller hundar, katter och undulater. Man ska dock hålla i minnet att det också förekommer att icke domesticerade arter hålls av människan, exempelvis djur i djurparker, i forskningslaboratorier eller i viss utsträckning även som sällskapsdjur i hemmet.

Mest forskning och kunskap om djur och deras behov finns generellt om de ryggradsdjur (vertebrater) som hålls av människan, i synnerhet tamdjuren. Det anses vedertaget att dessa djur kan uppleva stress och smärta samt både fysiskt och psykiskt lidande, likväl som att dessa djur kan erfara positiva upplevelser. I praktiken gäller förstås samma förmågor för vilda djur som inte hålls av människan, även om mängden forskning där är mindre omfattande.

## Vad är djurvälfärd och djurskydd?

Med begreppet ”djurvälfärd” avses primärt djurens perspektiv, dvs. vad djuren upplever, fysiskt och mentalt, som ett resultat av hur människan håller och hanterar djuren. Men vad djuren upplever kan också som ett resultat av helt andra faktorer, såsom andra djur i gruppen och hur de beter sig, utbrott av smittsamma sjukdomar eller annat som människan inte helt och hållet rår över, men som får konsekvenser för djurvälfärden.

Med begreppet ”djurskydd” avses primärt allt som vi människor gör för djuren; för att de ska ha det bra, ges möjligheter till ett gott liv och skyddas mot onödigt lidande. Det handlar om människoperspektivet, om att vi som djurhållare ska se till att ge djuren foder och vatten, skydd mot väder och vind, omvårdnad om de blir sjuka, tillräckligt med utrymme, möjligheter till social kontakt för djur som behöver det, osv. Detta kan i viss mån regleras i lagstiftning (se Djurskyddslagen (2018:1192)), men djurskydd handlar om mycket mer än lagstiftning. Lagstiftningen sätter en miniminivå för "minsta acceptabla juridiska basnivå". Frivilliga branschöverenskommelser, olika kontrollprogram eller märkningssystem drivna av producentorganisationer eller butikskedjor, samt utbildning av djurhållare är andra insatser som kan bidra till ett gott djurskydd.

## Relevant lagstiftning

Lagstiftningsmässigt regleras djurskyddet för djur som hålls av människan genom ett antal EU-förordningar och EU-direktiv, samt svensk lagstiftning genom djurskyddslagen (2018:1192), djurskyddsförordningen (2019:66) och Jordbruksverkets föreskrifter. I allmänna termer kan sägas att EU-förordningarna omfattar djur i ekonomisk verksamhet, dvs. huvudsakligen lantbruksdjur och försöksdjur.

Djurskyddslagen och -förordningen gäller rent formellt ”djur” utan närmare indelning, men de mer detaljerade bestämmelserna i dessa regelverk omfattar oftast enbart ryggradsdjur och i något fall bläckfiskar. Djurskydd för vilda djur som finns i det vilda (dvs. som inte hålls av människan eller ingår i djurförsök) berörs indirekt i jakt- och fiskelagstiftningen, men handlar då endast om djurskydd i samband med att djuren fångas in eller jagas/dödas. I övrigt regleras inte djurskydd för vilda djur i det vilda, annat än genom lagstiftningen gällande djurplågeri vilket regleras i Brottsbalken (1962:700).

**Tabell 1:** **Översikt över befintlig lagstiftning relevant för djurskydd.**

|  | **Ryggradsdjur (vertebrater)** | **Ryggradslösa djur (evertebrater)** |
| --- | --- | --- |
| **Hålls av människan (inkl viltlevande försöksdjur)** | EU:s och Sveriges djurskyddslagstiftning. | EU:s och Sveriges djurskyddslagstiftning, men är i praktiken sällan relevant i dagsläget |
| **Ej hållna av människan** | Svensk jakt- och fiskelagstiftning. | - |

Djurhälsa är en viktig del av djurskyddet. I begreppet djurhälsa ingår både icke-smittsamma sjukdomar (t.ex. utfodrings- eller skötselrelaterade) och smittsamma sjukdomar. I djurhållarens ansvar ligger även att i möjligaste mån förebygga att sjukdomar drabbar djuren. Detta kan göras på flera olika sätt exempelvis genom att djuren hålls i gott skick med god utfodring och skötsel och därför inte blir så infektionskänsliga, genom att man har goda smittskyddsrutiner avseende kontakt med andra besättningar eller människor eller potentiellt smittförande material, genom vaccinationsprogram eller genom att veterinär anlitas om djuren ändå skulle bli sjuka. Även gällande smittskydd finns både EU-lagstiftning och nationell lagstiftning kring sådant som införsel och import (av djur, djurprodukter och andra produkter som kan medföra smitta), testning för olika sjukdomar, anmälningsplikt för vissa sjukdomar, etc. Utbrott av smittsamma djursjukdomar, i synnerhet sådana som normalt inte finns i landet, kan få stora samhällsekonomiska konsekvenser.

Även vad gäller läkemedel, utövande av veterinäryrket, vårdhygien, fodersäkerhet, kemikalier m.m. finns regleringar som indirekt påverkar djurs hälsa och välfärd.

Vid import och införsel av t.ex. växtmaterial och växtprodukter eller havs-/sjövatten (t.ex. via ballasttankar) behöver även risken för oavsiktlig import/införsel av djur som kan agera som vektorer (t.ex. insekter eller fästingar som kan vara bärare av smittsamma djursjukdomar) eller oavsiktlig import/införsel av potentiellt invasiva arter (vilka utgör ett hot mot den inhemska faunan) beaktas. Denna typ av aspekter kan påverkas av befintlig lagstiftning, såsom EU:s växtskyddslagstiftning och EU:s regelverk gällande invasiva främmande arter.

Artskyddet syftar till att bevara naturligt förekommande djurarter i det vilda, och är en del i att säkerställa den biologiska mångfalden. Artskyddet regleras på EU-nivå, främst genom implementering i nationell lagstiftning av [EU:s art- och habitatdirektiv](https://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:1992L0043:20070101:SV:PDF "Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter"), men även genom annan miljö- och naturskyddslagstiftning. Fokus är i första hand på förekomsten av djuren som art eller populationer snarare än på enskilda individer. Miljömålet *Ett rikt växt- och djurliv* syftar till att arternas livsmiljöer och ekosystemen samt deras funktioner och processer ska värnas. Dessa aspekter är en central del av konsekvens­bedömningarna för klimat och miljö och behandlas inte närmare här. Se istället [sidorna om miljö och klimat](/konsekvensutredning/beakta-perspektiv/miljo-klimat-och-djur/miljo-och-klimat/ "Miljö och klimat") för fördjupning.

Frågor att ställa sig

* **Påverkar förslaget vilda djur eller djur hållna av människan?**
* **Har förslaget en direkt eller kan det ha en indirekt påverkan på djur?**
* **Påverkas förslaget av annan lagstiftning som är relevant för djurens hälsa och välfärd?**
* **Påverkar förslaget möjligheten för myndigheterna att bedriva en effektiv och ändamålsenlig djurskyddskontroll?**Djurskyddskontrollen, både på gårdar, på slakterier, i zoobutiker och djurparker och hos enskilda, är ett viktigt verktyg för att uppnå regelefterlevnad, och därför måste denna verksamhet ges de verktyg och resurser som krävs för att kunna stävja en undermålig djurhållning.
* **Påverkar förslaget möjligheten för svenska myndigheter att bedriva en effektiv kontroll av produkter med djurhälsorelevans eller med avseende på risken för införsel av invasiva arter vid landets gränser?**
* **Påverkar förslaget djurhälsan?**
* **Kan förslaget förväntas medföra påverkan på möjligheten att bibehålla ett gott smittskyddsläge i Sverige?**Här behöver man fundera över om det finns några ökade smittorisker utifrån import/införsel av levande djur eller varor, t.ex. livsmedel eller foder, som kan föra med sig smitta, (jmf. utbrottet av afrikansk svinpest i Fagersta 2023), vilket är relevant både för tama och vilda djur. Vilda djur kan dessutom utgöra smittkällor för tamdjur, och vice versa.
  Man behöver också bedöma om förslaget påverkar djurhållningen på ett sådant sätt att risken för spridning av smitta till andra djur ökar. Gårdsstorlek, kontaktytor, foderhantering och annan biosäkerhet är faktorer av betydelse. Även fri etableringsrätt kan leda till smittskyddsproblem.
* **Kan förslaget påverka tillgången till behandling, t.ex. handel med veterinärmedicinska läkemedel och medicintekniska produkter?**
* **Kan utsläpp av sådana läkemedel/restsubstanser utgöra ett hot mot vilt levande djurorganismer?**
* **Kan förslaget påverka risken för att djur drabbas av skador och olycksfall? Det kan gälla allt från trafikolyckor till djur som fastnar och skadar sig i inhysning eller skadas genom utrustning av olika slag.**
* **Kan förslaget påverka risken för icke smittsamma sjukdomar eller tillstånd och till exempel leda till en försämrad generell hälsa med produktionssjukdomar, produktionsstörningar eller reproduktionsstörningar?**
* **Påverkar förslaget risken för att djur, tama eller vilda, kommer i kontakt med substanser, t.ex. kemikalier, läkemedel, tungmetaller som hotar deras hälsa eller välfärd?**
  Exempel på detta kan vara utsläpp av hormonella läkemedel som kan påverka vattenlevande djur negativt avseende deras utveckling och reproduktion.
* **Påverkar förslaget djurvälfärden?**
* **Påverkar förslaget risken att utrustning eller skötselsystem som är negativa för djurvälfärden kan komma att användas i Sverige i större utsträckning?**
  I många fall är det tillåtet att äga otillåten utrustning (t.ex. elhalsband, elpåfösare) av olika slag, så länge den inte används på/till djur. Här uppstår ofta problem med att folk tror att om något får säljas i Sverige så får det också användas här.
  Även andra typer av exploateringar än de som nämns ovan under “djurhälsa” kan riskera att påverka både vilda och tama djur. Exempelvis kan fiskar och fåglar påverkas – positivt och/eller negativt – av havsbaserad vindkraft och renar och renskötseln kan påverkas negativt av gruvetableringar som skär av vandringsvägar mellan sommar- och vinterbeten.
* **Påverkar förslaget handelsbalansen och möjligheten för svenska producenter att sälja djurprodukter (kött, mjölk, ull, skinn m.m.) på ett konkurrenskraftigt sätt, jämfört med införda/importerade produkter som producerats under sämre villkor?**Sverige har ett gott djurskydd, men relativt höga produktionskostnader (arbetskraftskostnader, byggnadskostnader, foderkostnader), vilket kan behöva tas i beaktande.
* **Påverkar förslaget djurens möjlighet att bete sig naturligt?**
  Enligt djurskyddslagen ska djur hållas på ett sätt så att deras välfärd främjas och så att de kunna utföra beteenden som de är starkt motiverade till. Olika former av begräsningar och restriktioner, t.ex. vad gäller inhysning och uppstallning, kan negativt påverka djurens möjlighet till naturligt beteende och negativt påverka deras välfärd.
* **Påverkar förslaget möjligheten att upprätthålla en god, heltäckande veterinärvårdsservice i landet?**
  Djurskyddslagen kräver att djur får erforderlig vård, men då måste sådan finnas tillgänglig.

Potentiella fallgropar

* **Djurskyddslagen är i första hand förebyggande,** vilket innebär att lagstiftningen syftar till att undvika att djur utsätts för onödigt lidande, och istället får möjlighet att vara friska, utöva sina naturliga beteenden och generellt må bra (deras välfärd ska främjas). Djurskydd handlar inte bara om att undvika fysiskt lidande (smärta, illamående, obehag), utan även psykiskt lidande (frustration, rädsla, ångest).
* **Det är viktigt att komma ihåg att även om vilda djur i det vilda inte omfattas av djurskyddslagen så har de samma förmåga till lidande o.s.v. som tamdjur**. Negativ fysisk och mental påverkan på djur (från t.ex. buller, störande belysning och liknande) är alltså relevant både för djur som hålls av människan och för vilda djur i det vilda.
* **En fallgrop är att missa de indirekta kopplingarna till djurens hälsa och välfärd**, via sådant som kemikalier, buller, vibrationer eller annat som kan påverka vilda och/eller tama djur.

Senast uppdaterad:
2025-03-03