# Förebygg korruption med intern styrning och kontroll

---

Myndighetens interna styrning och kontroll ska förebygga korruption och andra oegentligheter. Här beskriver vi hur myndigheten kan arbeta förebyggande inom några olika områden. Vi har också sammanställt en checklista med frågor som kan vara ett stöd i det förebyggande arbetet.

[Myndighetens ledning ansvarar för verksamheten](/styrning/myndighetsledningens-ansvar/ "Myndighetens ledning ansvarar för verksamheten") och ska säkerställa att den interna styrningen och kontrollen förebygger att verksamheten utsätts för korruption, otillbörlig påverkan, bedrägeri och andra oegentligheter. Det finns flera saker som en myndighet kan göra inom ramen för sin interna styrning och kontroll i syfte att förebygga korruption.

Här går vi igenom hur myndigheten kan arbeta förebyggande utifrån följande områden:

* ledningens roll
* riskanalys
* åtgärder
* den interna miljön
* skydd av förvaltade tillgångar
* rättsliga kvalitetsuppföljningar.

## Ledningen har en viktig roll i arbetet mot korruption

Inom intern styrning och kontroll används ibland uttrycket ”tonen på toppen” för att illustrera vilken betydelse det har vad ledningen säger och gör. Eftersom det korruptionsförebyggande arbetet är en del av den interna styrningen och kontrollen är ledningens inställning och prioritering av detta arbete viktigt för myndigheten.

Statskontoret erbjuder också ett bredare kunskapsstöd i syfte att förebygga korruption (se fördjupning i högermarginalen). Även i det lyfter Statskontoret fram ledningens ansvar och betydelse. Den som har en ledande position vid en statlig myndighet har en särskilt viktig roll i arbetet mot korruption i förvaltningen och att en chef som föregår med gott exempel har stor betydelse för att förebygga korruption.

## Inkludera korruption i riskanalysen

En central del i den interna styrningen och kontrollen är att bedöma vilka risker som finns i myndighetens verksamhet och vidta åtgärder mot de risker myndigheten inte accepterar. Genom sin riskhantering kan myndigheten arbeta för att förebygga korruption och andra oegentligheter.

Myndigheten identifierar i sin riskanalys om det finns risker för korruption, och tar även ställning till riskerna. Riskerna kan variera mellan olika myndigheter beroende på myndighetens verksamhet. Hur myndigheten är organiserad påverkar också riskerna. Till exempel kan en komplex organisationsstruktur med oorganiserade eller underdimensionerade kontroll- och uppföljningsfunktioner öka risken för korruption.

[Mer om riskanalys på Statskontorets sidor om riskhantering.](/styrning/intern-styrning-och-kontroll/riskhantering/ "Mer om riskanalys på ESV:s sidor om riskhantering.")

### Var uppmärksam på vissa riskområden

I sitt bredare kunskapsstöd i arbetet mot korruption beskriver Statskontoret följande generella riskområden för korruption där det kan finnas skäl att vara särskilt uppmärksam:

* upphandling och inköp
* konsulter
* rekrytering
* informationshantering och it-säkerhet
* gåvor, representation och resor
* bisysslor.

Därutöver finns följande mer specifika riskområden som kopplar till olika verksamheter som en myndighet kan bedriva beroende på vilka uppgifter myndigheten har:

* utbetalningar
* inbetalningar
* tillsyn
* tillstånd och certifiering
* motverka brott
* forskningsmedel.

De områden vi listar här är inte uttömmande. Varje myndighet bör reflektera över vilka områden i verksamheten som kan vara särskilt utsatta för korruption och var det finns skäl att ha ett särskilt fokus i riskhanteringsarbetet.

[Statskontorets stöd för att analysera myndigheternas korruptionsrisker.](https://www.statskontoret.se/kunskapsstod-och-regler/god-forvaltningskultur/forebygga-korruption/analysera-korruptionsrisker/ "Statskontorets stöd om korruptionsrisker")

[Upphandlingsmyndighetens stöd för att förebygga korruption vid upphandling och inköp.](https://www.upphandlingsmyndigheten.se/forebygg-korruption/ "Upphandlingsmyndighetens stöd vid upphandling och inköp")

## Vidta åtgärder

Som en konsekvens av riskanalysen ska myndigheten besluta om åtgärder för att hantera de risker för korruption som myndigheten inte kan acceptera. Det kan exempelvis handla om olika typer av kontroller eller andra former av förebyggande åtgärder.

### Se över ansvar och befogenheter

En del i det förebyggande arbetet är att se över fördelningen av ansvar och befogenheter så att myndigheten kan fatta objektiva beslut i olika frågor. Det kan exempelvis handla om att fördela uppgifter och ansvar på organisatoriska enheter och tjänstepersoner, så att ingen person ensam kan handlägga ett ärende med ekonomiska konsekvenser eller andra icke monetära värden – till exempel vissa typer av tillstånd.

Exempel på åtgärder för att ge förutsättningar för objektiva beslut:

* Regler och rutiner för handläggning av ärenden.
* Utbildning av personalen.
* Organisera arbetet med så kallad arbetsrotation (det vill säga att varje anställd arbetar med samma arbetsuppgifter endast under en begränsad tid).
* Bemanning med mer än en person (en så kallad dualitetsprincip eller ”fyra ögon-princip”).
* Möjlighet att lyfta och anmäla misstankar om korruption.

### Använd kontroller

För att försäkra sig om att myndighetsutövningen utförs korrekt kan myndigheten använda sig av direkta kontroller löpande i verksamheten eller kontroller i efterhand. Det kan till exempel handla om att med hjälp av stickprov verifiera att handläggningen är korrekt eller stämma av att innehållet i fattade beslut är materiellt riktigt.

Myndigheten behöver även följa upp kontrollerna för att myndighetsledningen ska kunna vara säker på att de fungerar på det sätt som ledningen avsett.

[Mer om uppföljning på Statskontorets sida om följa upp och bedöma risker och åtgärder.](/styrning/intern-styrning-och-kontroll/riskhantering/folja-upp-och-bedoma/ "Följa upp och bedöma")

## Utveckla myndighetens interna miljö

I en myndighets interna miljö ingår hur verksamheten är organiserad och hur ansvar och befogenheter är fördelade, men också organisationens värdegrund och kultur. Myndigheten kan på olika sätt utveckla sin interna miljö i syfte att förebygga korruption och andra oegentligheter, genom att exempelvis samtala om risker för korruption och i vilka situationer det kan förekomma. Myndigheten kan även ta fram policyer och riktlinjer inom relevanta områden, till exempel för jäv och bisysslor.

I sammanhanget vill vi betona vikten av att myndigheten också kommunicerar till sina medarbetare varför myndigheten arbetar för att motverka korruption och andra oegentligheter. Detta för att öka förståelsen för de åtgärder som införs i syfte att skydda såväl verksamhet som medarbetare.

[Mer om den interna miljön som utgångspunkt för intern styrning och kontroll på Statskontorets sida om intern miljö.](/styrning/intern-styrning-och-kontroll/intern-miljo/ "Intern miljö")

Statskontoret har också till uppgift att främja en god förvaltningskultur. [Läs mer om Statskontorets stöd för en god förvaltningskultur.](https://www.statskontoret.se/kunskapsstod-och-regler/god-forvaltningskultur/ "God förvaltningskultur")

## Skydda förvaltade tillgångar

Skyddet mot korruption utgår också från åtgärder som är författningsreglerade. Av 22 § förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring framgår bland annat att myndigheterna i den statliga redovisningsorganisationen ska utforma organisation och rutiner så att förvaltade tillgångar skyddas.

För att skydda förvaltade tillgångar ska myndigheten förordna de tjänstepersoner som får förfoga över myndighetens medel. I förordnandet ingår bland annat ett ansvar för att medlen används inom ramen för myndighetens verksamhet och i enlighet med gällande regler. En förordnad tjänsteman får inte besluta i ett ärende som medför betalning till eller på annat sätt gynnar sig själv eller närstående, fysisk eller juridisk, person. Bestämmelserna om förordnande finns i 32 § Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA 2022:2) om myndigheters bokföring.

## Följ upp verksamhetens rättsliga kvalitet

En myndighet kan också använda metoden rättslig kvalitetsuppföljning för att följa upp den rättsliga kvaliteten i myndighetens verksamhet. Det kan vara ett sätt att följa upp om myndighetens beslut fattas på riktiga grunder.

[Mer om metodstöd för rättslig kvalitetsuppföljning.](/verksamhetsutveckling/kvalitet/rattslig-kvalitetsuppfoljning/ "Mer om ESV:s metodstöd för rättslig kvalitetsuppföljning.")

## Checklista för myndighetens korruptionsförebyggande arbete

Myndigheten kan ha nytta av att utgå från olika perspektiv i sitt arbete med att förebygga korruption, otillbörlig påverkan, bedrägeri och andra oegentligheter. Här har vi samlat några frågeställningar som myndigheten kan utgå ifrån i olika delar av arbetet. Denna checklista ska ses som en bruttolista, och varje myndighet måste själv välja inriktning och omfattning på det korruptionsförbyggande arbetet utifrån sin verksamhet och storlek. I checklistan har vi genomgående använt korruption som begrepp, men med det avser vi alla de begrepp som nämns i regelverket.

Riskhantering

* Utgå från myndighetens uppgifter och den verksamhet myndigheten bedriver:
  + Har myndigheten genomfört en övergripande riskanalys som identifierat relevanta risker/riskområden för korruption?
  + Har myndigheten genomfört en övergripande riskanalys som identifierat tänkbara upplägg för korruption?
  + Har myndigheten analyserat om det finns något i myndighetens verksamhet som kan vara av intresse för utomstående, exempelvis kriminella nätverk?
* Utgå från den riskanalys myndigheten har genomfört:
  + Har myndigheten identifierat vilka befintliga åtgärder som finns på plats och vilka som borde finnas på plats, givet identifierade risker?
  + Har myndigheten beslutat om åtgärder för risker som myndigheten inte har accepterat?
  + Är det tydligt vem som är ansvarig för åtgärderna och när åtgärderna ska vara genomförda?
  + Har myndigheten följt upp och testat effektiviteten i sina åtgärder?
* Har myndigheten rapporterat resultatet av den övergripande riskanalysen av korruptionsrisker och vidtagna åtgärder till myndighetens ledning?

Intern miljö

* Har myndigheten en tydlig delegering av ansvar och befogenheter?
* Har myndigheten tydliggjort att kontroller och regelbunden uppföljning är en del av chefsansvaret?
* Har myndighetens medarbetare en god kunskap om de interna och externa regelverk som gäller för myndigheten?
* Har myndighetens medarbetare kunskap om korruption och vilka risker det finns givet myndighetens verksamhet?
* Har myndigheten en fortlöpande intern dialog om korruption?
* Har myndigheten en så kallad uppförandekod, etikpolicy eller liknande som vänder sig till de anställda?
* Har myndigheten en kultur som uppmuntrar medarbetare och chefer att lyfta fram och anmäla misstänkt korruption?
* Är myndighetens interna miljö utformad på ett sätt som motverkar korruption?

Övrigt förebyggande arbete

* Har myndigheten väl fungerande rutiner för kontroll och uppföljning?
* Har myndigheten rutiner för att ta om hand brister som behöver åtgärdas?
* Har myndigheten inbyggda och genomtänkta it-kontroller för att övervaka kritiska data, avvikelser, förändringar eller för att övervaka trender?
* Är myndighetens it-behörigheter uppdaterade?
* Har myndigheten övervägt behovet av att begränsa åtkomsten till viss information?
* Har myndigheten en ordning för att följa upp beslutade kontroller?
* Tillämpar myndigheten ett närvarande chefskap?
* Har myndigheten kommunicerat till sina medarbetare varför det är viktigt att motverka korruption?

Upptäckande arbete

* Har myndigheten någon form av visselblåsarfunktion där medarbetare och externa uppgiftslämnare kan lämna tips anonymt vid misstanke om korruption?
* Är det tydligt vart externa uppgiftslämnare kan vända sig med tips om korruption?
* Har myndigheten informerat sina medarbetare om vart de ska vända sig om de har en misstanke om korruption?
* Använder sig myndigheten av anonyma medarbetarundersökningar och liknande för att få kännedom om misstänkt korruption?
* Använder sig myndigheten regelmässigt av avgångsintervjuer för att få kännedom om misstänkt korruption?

Om korruption upptäcks

* Har myndigheten en plan för hur misstankar om korruption ska hanteras?

Senast uppdaterad:
2025-06-17

Innehållet är granskat:
2025-06-18