# Lämna internrevisionens rapportering till myndighetens ledning

---

Internrevisionen ska rapportera resultatet av sina granskningar till myndighetens ledning. Här beskriver vi hur internrevisionen kan lämna löpande rapportering och en årsrapport.

När internrevisionen har avslutat [sin granskning](/styrning/internrevision/genomfora-och-folja-upp-internrevisionen/genomfora-granskningen/) ska den redovisa sina iakttagelser och rekommendationer till förbättringar av myndighetens process för intern styrning och kontroll direkt till styrelsen, eller till myndighetens chef om myndigheten inte har en styrelse. Det framgår av 9 § internrevisionsförordningen.

Det finns därmed inget stöd i internrevisionsförordningen för att rapportera till någon på en lägre nivå i myndigheten än myndighetsledningen.

Internrevisionen bör lämna sin rapport efter varje avslutad granskning, enligt 3 § Ekonomistyrningsverkets allmänna råd (ESVFA 2022:9) om internrevisionens rapportering. Enligt god sed ska den slutliga avrapporteringen vara en skriftlig granskningsrapport. Rutinerna för internrevisionens avrapportering till myndighetens ledning och eventuella formkrav för rapporten bör framgå av [internrevisionens riktlinjer](/styrning/internrevision/styra-och-planera-internrevision/besluta-riktlinjer/).

## Rapporteringen ska vara självständig

Internrevisionen ska vara självständig i sin granskning och rapportering, och är därmed ansvarig för sina rapporterade iakttagelser och rekommendationer. För att undvika sakfel är det dock viktigt att iakttagelserna är avstämda med den del av organisationen som har varit föremål för granskningen.

Löpande avrapporteringar kan göras muntligt eller skriftligt till myndighetsledningen eller till den granskade verksamheten. Iakttagelser av större vikt bör rapporteras till myndighetsledningen så snart som möjligt.

## Internrevisionsrapporten utgår från iakttagelserna

Grunden för internrevisionens rapportering är iakttagelserna från den genomförda granskningen. Rapporten är slutprodukten (prestationen) av internrevisionens arbete. Rapporten ska vara utformad på ett sådant sätt att rapportens mottagare, det vill säga myndighetens ledning, har lätt att ta del av internrevisionens iakttagelser och rekommendationer.

### Tydliggör risker, konsekvenser, brister och avvikelser

Det är viktigt att tydliggöra för myndighetens ledning hur väsentliga iakttagelserna är. Iakttagelserna bör därför graderas utifrån riskerna i de termer som myndigheten själv använder, om en sådan definition finns.

Det är också viktigt att internrevisionen klargör vilka konsekvenser iakttagelserna kan få för myndigheten. Om det finns flera iakttagelser inom ett område som sammantaget medför en högre risk och större konsekvenser kan det påverka risken totalt för området. Internrevisionen bör då göra en sammanfattande bedömning av bristerna inom det området, eftersom den totala risken kan bli högre när flera mindre iakttagelser bedöms sammantaget.

För att internrevisionen ska kunna genomföra sina uppdrag ska ledningen se till att internrevisionen får tillgång till de uppgifter och upplysningar som behövs, enligt 11 § internrevisionsförordningen. Rapporten ska upplysa om internrevisionen har varit förhindrad att ta del av information som den bedömer vara väsentlig för uppdragets genomförande, och hur detta kan ha begränsat granskningen.

Eventuella avvikelser från god internrevisionssed under arbetets utförande ska även det framgå av rapporteringen.

### Övriga möjliga riktlinjer för rapporten

För att tydliggöra internrevisionens iakttagelser och rekommendationer kan rapporten även utformas utifrån följande riktlinjer:

* Syftet med och omfattningen av granskningen bör framgå av rapporten.
* Det bör finnas en sammanfattning med problem- och lägesbeskrivning som är kortfattad och lättbegriplig.
* Tekniska problembeskrivningar, som är mer riktade till den granskade funktionen än till myndighetens ledning, kan med fördel läggas i en bilaga.

* Använd klarspråk enligt skrivreglerna för svenska myndigheter.
* Förklara speciella termer och begrepp som är allmänt förekommande inom internrevisionen.

## Övrig rapportering till myndighetens ledning

I en årlig rapport till myndighetens ledning kan internrevisionen summera årets lämnade iakttagelser och rekommendationer. Årsrapporten kan även innehålla uppgifter om eventuella avvikelser från revisionsplanen och om internrevisionens kvalitetsarbete.

Enligt god sed ska internrevisionschefen minst en gång per år rapportera till myndighetens ledning om och i vilken utsträckning myndigheten har hanterat tidigare års beslut om åtgärder med anledning av internrevisionens iakttagelser och rekommendationer, samt vad som fortfarande återstår att åtgärda. Årsrapporten kan innehålla en sådan årsrapportering.

Det är även väsentligt att ledningen får kännedom om avvikelser från revisionsplanen, internt kvalitetssäkringsarbete och statusen på tidigare års beslutade åtgärder även om internrevisionen inte upprättar någon årsrapport. I sådana fall bör motsvarande information lämnas i en eller flera separata rapporter.

Internrevisionens återrapportering kan grunda sig på egna rutiner för att systematisera de rekommendationer och beslut som myndighetens ledning har fattat. Om myndigheten har ett tillfredsställande system för att ha kontroll över statusen på rekommendationerna och åtgärdsbesluten, vilket är myndighetens ansvar, kan internrevisionen använda sig av myndighetens uppgifter för sin egen uppföljning och återrapportering.

Nya Internationella standarder, Global Internal Audit Standards, publicerades 9 januari 2024 och gäller från 9 januari 2025. Gamla och nya standards, se länken i högermarginalen.

Senast uppdaterad:
2024-06-26

Innehållet är granskat:
2025-06-12