# Redovisa den fördjupade analysen av era förslag

---

När ni lämnar era förslag ska ni redovisa konsekvenserna av förslagen utifrån er fördjupade analys. Här beskriver vi vad den mer detaljerade redovisningen ska innehålla.

Innehållet i redovisningen av den fördjupade analysen av konsekvenserna av era förslag ska utgå från [kraven i 7 § förordningen om konsekvensutredning.](/konsekvensutredning/redovisa-konsekvenserna/redovisningens-innehall/ "Kraven i 7 § förordningen är regelstyrt") Redovisningen behöver däremot inte följa ordningen på punkterna i förordningen,

Denna del bör redovisas i ett eget avsnitt med en rubrik som tydliggör att det är en redovisning av förslagens konsekvenser. Ni behöver själva reflektera över vilka perspektiv som är lämpliga att beskriva i redovisningen. En utgångspunkt bör vara de perspektiv som ni har bedömt som relevanta i den fördjupade analysen.

## Börja med att ange förslagen

Börja med att i sin helhet ange ert förslag eller beskriva det beslut som ni anser bör fattas. Det är viktigt att ni är specifik och konkret och tar med alla relevanta detaljer och eventuella bi-förslag i beskrivningen. Det ska inte gå att missförstå vad det är ni faktiskt föreslår.

Här kan det vara lämpligt att kortfattat också redovisa på vilket sätt era förslag löser de problem som ligger till grund för utredningen, och hur förslagen bidrar till att uppnå den förändring som eftersträvas.

Ni kan sedan utgå från förslaget för att bygga en struktur som gör det lättare för läsaren att följa er redovisning av konsekvenserna för samhället i stort och nedbrutet på mer detaljerade nivåer och grupperingar.

## Redovisa konsekvenserna av förslagen

Det kan vara lämpligt att börja med att redovisa samhällsekonomiska effekter och andra övergripande konsekvenser. Sedan kan ni bryta ned konsekvenserna på mer detaljerade nivåer beroende på vad som är relevant att redovisa utifrån er analys av förslagen.

Ni kan exempelvis redovisa konsekvenserna för olika ekosystem, delar av samhället, privata och offentliga aktörer eller nedbrutet på individnivå.

### Beskriv de övergripande konsekvenserna

Beskriv vilka övergripande samhällsekonomiska effekter som förslagen har. Här kan ni också redovisa andra relevanta konsekvenser utifrån andra mer övergripande perspektiv. Antingen som egna storheter eller som en del av de samhällsekonomiska effekterna.

Exempel på andra övergripande perspektiv som kan vara relevanta att redovisa:

* mänskliga rättigheter inklusive barns rättigheter enligt barnkonventionen
* integritet
* digitalisering
* brottslighet
* jämställdhet
* miljö eller klimat.

Läs mer om dessa och fler perspektiv under [Beakta perspektiv](/konsekvensutredning/beakta-perspektiv/).

Om ni har kunnat beräkna de samhällsekonomiska effekterna ska ni redovisa dessa kalkylvärden här.

### Redovisa kostnaderna för offentliga och privata aktörer

Beskriv vilka konsekvenser förslagen har på olika aktörer i samhället. Regleringen pekar ut stat, kommun, region, [företag](https://www.regelradet.se/vagledning.1236.html) och andra enskilda. Exempel på andra enskilda kan vara organisationer i civilsamhället eller privatpersoner.

Det kan vara lämpligt att börja i ett mer övergripande perspektiv och beskriva kostnads- och intäktsförändringar ur ett helhetsperspektiv för respektive aktör, för att sedan bryta ned dem utifrån relevanta delgrupper. Nedbrytningen behöver anpassas till den sakfråga som utreds och förslagens innehåll men kan till exempel vara geografiskt, sektors-, enhets- eller volymbaserade. Eftersom regeringen arbetar med jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering är det till exempel alltid relevant att redovisa uppgifterna fördelat på kön när ett förslag berör individer.

### Redovisa påverkan på kommuner och regioner

Det finns en särskild reglering för redovisningen av eventuella konsekvenser för kommuner och regioner. Det gäller om förslaget eller beslutet innebär förändringar av kommunala befogenheter eller skyldigheter, respektive grunderna för kommunernas eller regionernas organisation eller verksamhetsformer.

I sådana fall ska redovisningen innehålla en beskrivning av dessa förändringar samt en beräkning av de kostnader och intäkter som är en följd av förändringen.

Om förslaget påverkar kommuner eller regioners självstyrelse ska ni redovisa på vilket sätt. Redovisa även varför denna inskränkning är nödvändig.

## Redovisa förslagens relation till EU-rätt och EU-direktiv

I redovisningen av konsekvenserna av förslagen ska det ingå en bedömning av om förslagen överensstämmer eller går utöver de skyldigheter som följer av Sveriges anslutning till Europeiska unionen.

Om förslagen överensstämmer med EU-rätten räcker det i princip med att konstatera det i beskrivningen. Om förslagen går utöver EU-rätten är det lämpligt att redovisa på vilket sätt de gör det och vilka konsekvenser det kan medföra för Sverige.

Riksdagen har tagit ställning till att implementeringen av EU-direktiv i Sverige normalt inte ska gå utöver direktivens miniminivåer. Om ert förslag inte går utöver miniminivån kan det räcka med att i redovisningen konstatera att så är fallet.

Om ett förslag till genomförande av EU-direktiv i nationell rätt går utöver direktivets miniminivå behöver redovisningen vara mer omfattande. Då behöver ni också redovisa varför ni föreslår att genomförandet ska gå utöver miniminivån.

## Redovisa era bedömningsunderlag

I redovisningen bör ni ange vilka underlag era bedömningar och beräkningar bygger på. Har ni själva hämtat in informationen behöver ni förklara när och hur ni har gjort det. Annars anger ni källan till informationen.

Genom att redovisa detta blir det lättare för andra att komplettera era källor med annan relevant information, som kan vara väsentlig för att bedöma eller beräkna konsekvenserna av era förslag. Det förbättrar remissinstansernas möjligheter att tillföra ytterligare kunskap som kan understödja eller vederlägga era antaganden.

### Beskriv osäkerheter i underlagen

Ofta finns det osäkerheter i de underlag som ligger till grund för bedömningar eller beräkningar. Om det finns några sådana osäkerheter i era underlag behöver ni redovisa dem tillsammans med de aktuella bedömningarna och beräkningarna. Det kan också vara lämpligt att redogöra för varför det finns osäkerheter.

I vissa fall kan det, på grund av osäkerheter, vara bättre att redovisa uppgifterna som ett spann eller med olika värden baserat på ett antal scenarion i stället för att beskriva ett fast värde. För att inte förledas att tro att all utveckling sker linjärt är det viktigt att i dessa sammanhang ha förståelse för tröskeleffekter eller tippningspunkter och adaptiva system.

Genom att tydligt redovisa vilka osäkerheter som ni har identifierat ger ni både remissinstanser och beslutsfattare större möjlighet att objektivt förhålla sig till era bedömningar.

## Ange när förslagen ska träda i kraft och om det behövs särskilda informationsinsatser

Ange när ni anser att förändringen bör träda i kraft. Redogör också för vilka bevekelsegrunder som ligger till grund för den valda tidpunkten, och om någon särskild hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdandet.

Redovisa också om ni ser ett behov av speciella informationsinsatser för att informera om de förändringar som ni föreslår. Här ingår att precisera vilka informationsinsatser det i så fall handlar om och vem som ska ansvara för dem. Redovisa också en bedömning av vilken arbetsinsats som informationsinsatserna medför, vilken kostnad de genererar och vem som ska bära denna kostnad.

## Ange hur och när förslagen bör följas upp eller utvärderas

Redovisa hur och när förslaget eller beslutet kan utvärderas och varför ni har kommit fram till det. Här kan det vara lämpligt att ange vem som bör genomföra utvärderingen och hur omfattande ni bedömer att en sådan utvärdering bör vara samt utifrån vilka perspektiv som utvärderingen bör genomföras.

## Förvaltningsmyndigheter ska ange sitt bemyndigande

När förvaltningsmyndigheter fattar beslut om föreskrifter bottnar det i ett mandat som de har fått av regeringen. Det följer av 8 kap. 1 § regeringsformen som anger att föreskrifter, efter bemyndigande av riksdagen eller regeringen, kan meddelas av andra myndigheter än regeringen. Där framgår också att ett bemyndigande att meddela föreskrifter alltid ska ges i lag eller förordning.

Redovisa på vilket bemyndigande myndighetens beslutsrätt grundar sig på genom att ange vad bemyndigandet innefattar och i vilken författning (ange namn och nummer) samt i vilken paragraf bemyndigandet har givits.

Senast uppdaterad:
2025-06-03

Innehållet är granskat:
2025-06-03