# Baskontoplan och S-koder för statliga myndigheter

---

Statskontoret rekommenderar att myndigheterna utgår från Baskontoplanen för statliga myndigheter i arbetet med den egna kontoplanen. Här beskriver vi hur baskontoplanen är ett stöd för rapporteringen på de statliga inrapporteringskoderna (S-koder) och varför den är en bra utgångspunkt för arbetet med den egna kontoplanen.

I [Baskontoplanen för statliga myndigheter](/redovisning-och-finansiering/bokforing-och-rapportering/baskontoplan/publikation-baskontoplanen/) finns stöd för att klassificera transaktioner inom de 8 kontoklasserna. Strukturen stödjer både rapporteringen till statsredovisningen och upprättandet av myndighetens årsredovisning.

## Stödjer rapporteringen på S-koder

Till Baskontoplanen för statliga myndigheter finns en sammanställning av vilka baskonton som myndigheten ska rapportera på respektive S-kod till statsredovisningen.

Rapporteringen till statsredovisningen är obligatorisk, enligt 21 § förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring. Statskontoret beslutar om vilka S-koder som myndigheterna ska rapportera på. S-koderna sammanställs årligen i en rapport tillsammans med en beskrivning till varje S-kod. Där framgår vad Statskontoret har beslutat att myndigheterna ska rapportera på respektive S-kod.

Statskontoret använder och sammanställer informationen som myndigheterna rapporterar in för flera syften, främst månadsutfall för statens budget, nationalräkenskaperna och Statskontorets underlag till årsredovisning för staten. Det är viktiga utgångspunkter till kraven på myndigheternas rapportering.

[Mer om att rapportera ekonomiskt utfall i Hermes (statskontoret.se)](https://www.esv.se/kunskapsstod-och-regler/rapportering/ekonomiskt-utfall/)

[Mer om de statliga inrapporteringskoderna (statskontoret.se)](https://www.esv.se/kunskapsstod-och-regler/rapportering/ekonomiskt-utfall/s-koder/ "Mer om de statliga inrapporteringskoderna")

## Stödjer arbetet med den egna kontoplanen

Statskontoret rekommenderar Baskontoplanen för statliga myndigheter som utgångspunkt i arbetet med myndighetens egna kontoplan. Den är dock frivillig att följa och myndigheten kan anpassa sin kontoplan i olika grad utifrån de informationsbehov som den egna redovisningen behöver tillgodose.

Det finns dock ett stort värde i att myndigheterna följer Baskontoplanen för statliga myndigheter så långt som möjligt, för att bidra till en enhetlig utformning av den statliga redovisningen.

Statskontoret använder också den statliga baskontoplanen i:

* utbildningssammanhang
* handledningar och webbtexter
* beskrivningar av redovisningsprinciper och tillämpningar.

### Anpassad för myndigheterna

Baskontoplanen för statliga myndigheter bygger på samma grundprinciper som BAS-kontoplanen för företag, med undantag för anpassningar till statliga förhållanden och det statliga informationsbehovet.

Här ger vi exempel på på sådana anpassningar.

#### Redovisning av tillgångar

* Största skillnaden på tillgångssidan mellan myndigheters och privata företags balansräkningar är posten Avräkning med statsverket. Inom ramen för denna finns en fullständig modell för att hantera redovisning mot anslag och inkomsttitlar.
* En annan post som inte finns hos privata företag är Utlåning, där staten inte skiljer på lång- och kortfristig utlåning.
* Konton som avser likvida medel har anpassats till behovet av betalningsinformation i staten med bland annat separata konton för in- och utbetalningar.

#### Redovisning av skulder

* Största skillnaden på skuldsidan återfinns under rubriken Myndighetskapital.
* Det finns också en särskild rubrik för Fonder.

#### Resultaträkningen

* Resultaträkningen innehåller tre avsnitt: ett verksamhets-, ett uppbörds- och ett transfereringsavsnitt.
* Periodiseringstransaktioner bokförs för varje kontogrupp på separata konton. Informationen underlättar upprättande av resultaträkning och anslagsredovisning samt delar av underlaget till nationalräkenskaperna.
* En särskild kontoklass, kontoklass 4, har reserverats för myndighetens personalkostnader.
* För de begränsade behoven av redovisning av ”kostnader för varor, material och vissa köpta tjänster” har kontogrupperna 56 och 57 avdelats i kontoklass 5.
* Avyttringar samt av- och nedskrivningar av myndighetens anläggningstillgångar redovisar myndigheterna i kontoklass 6, varifrån reavinst eller reaförlust förs om.
* En särskild kontoklass, kontoklass 7, har reserverats för uppbörd och transfereringar.
* I transfereringsavsnittet finns separata konton för olika motpartskategorier för exempelvis erhållna och lämnade bidrag.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-30