# Civilsamhällesperspektivet i arbete med konsekvensutredningar

---

## Vilka civilsamhället är och varför det är viktigt att föra dialog med dem

Vi har ett starkt civilsamhälle i Sverige. [Den senaste befolkningsstudien](https://esh.diva-portal.org/smash/get/diva2:1470097/FULLTEXT01.pdf "Befolkningsstudien") som genomförs av Marie Cederschiölds högskola visar att 51 procent av den vuxna befolkningen (16–84 år) arbetar ideellt på något sätt. [SCB:s statistik](https://www.scb.se/hitta-statistik/statistik-efter-amne/naringsverksamhet-och-utrikeshandel/foretagens-produktion-forsaljning-och-ekonomi/civila-samhallet/ "SCB statistik") visar att vi har över 260 000 civilsamhällesorganisationer registrerade i Sverige.

Det finns ett starkt rättsskydd för civilsamhället i Sverige, vilket är viktigt för att skydda demokratin och den fria åsiktsbildningen. Det innebär att grundläggande friheter som åsiktsfrihet, yttrandefrihet, tryckfrihet, religionsfrihet, mötesfrihet och föreningsfrihet är garanterade. Även den personliga säkerheten värnas. Dessa rättigheter är fastslagna både i svensk grundlag och i internationella konventioner och dokument om mänskliga rättigheter.

### Civilsamhällets organisationsformer

Civilsamhället utgörs av en mängd olika sammanslutningar och består av en formaliserad och en icke-formaliserad del. Inom den formaliserade delen av civilsamhället finns ett antal olika associationsformer, vanligast är ideella föreningar (62% SCB). Övriga som brukas räknas in i begreppet civilsamhället är registrerade trossamfund, stiftelser, vissa ekonomiska föreningar och kooperativ, aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning (svb) samt samfälligheter och samfällighetsföreningar. Nätverk och upprop hör till den icke-formaliserade delen av det civila samhället och kan exempelvis bygga på att människor samlas kring en specifik samhällsfråga som de vill påverka utan att starta en traditionell förening.

### Aktuella lagar avseende civilsamhällets associationsformers uppbyggnad

**Ideella föreningar** – Ingen lag

**Ekonomiska föreningar** – Lag (2018:672) om ekonomiska föreningar

**Stiftelser** – Stiftelselag (1994:1220)

**Trossamfund** – Lag (1998:1593) om trossamfund

**Aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning (förkortat svb)** – Aktiebolagslag (2005:551)

**Samfälligheter** – Lag (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter

### Civilsamhällets roller och värde

Civilsamhällets organisationer har olika syften och värden för samhället och de tar olika roller. Civilsamhället har ett stort socialt värde för många människor, de kan vara en demokratiskola, arbeta med påverkansarbete och utföra olika typer av samhällsservice. Civilsamhället är också starka innovatörer som utvecklat många samhällsviktiga funktioner genom åren. Till exempel har de varit drivande i att folkbiblioteken utvecklades. Ett modernare exempel är utvecklingen av Fritidsbanken. Civilsamhällets organisationer kan ta på sig flera roller och det är upp till varje organisation och sammanslutning vad man organiserar sig för.

### Civilsamhällets kunskap och nätverk är en viktig resurs

Civilsamhällets organisationer är aktiva inom många områden som idrott, religionsfrågor, utbildningsområdet, miljöfrågor, vård med mera. Till varje samhällsfråga kan man oftast koppla flera organisationer och sammanslutningar inom civilsamhället.

### För dialog med civilsamhället

Det är ofta relevant att föra dialog med civilsamhället när offentlig sektor står inför olika samhällsutmaningar och förändringar som ska genomföras. I propositionen för civilsamhällespolitiken Prop. 2009/10:55 finns det stöd för att dialog ska föras med civilsamhället inom olika områden Målsättningen är att utveckla civilsamhällets möjligheter att göra människor delaktiga utifrån engagemanget och viljan att påverka den egna livssituationen

### Civilsamhället - snabbfotade brobyggare

Civilsamhället har ofta ett förtroende som offentlig sektor inte alltid har, de kan vara ett bra sätt att nå medborgare som annars är svåra att nå och fungera som en värdefull brobyggare. Civilsamhället har också en förmåga att ställa om snabbt och möta nya behov. Under pandemin var exempelvis organisationer inom det sociala området en viktig länk för att nå ut med vaccinationer till hemlösa personer.

## Hjälp att komma vidare

**Sex vägledande principer**
Det finns sex vägledande principer som tagits fram av regeringen och civilsamhället tillsammans och som ska prägla relationen mellan civilsamhället och offentlig sektor. Dessa är bra att ha med sig när man utvecklar något som berör civilsamhället.

Principerna är:

* Självständighet och oberoende
* Dialog
* Långsiktighet
* Kvalitet
* Öppenhet och insyn, samt
* Mångfald

För att öka sin förståelse för principerna kan man ta del av MUCF:s information och årliga uppföljning.
[https://www.mucf.se/publikationer/rapportserier/villkorsrapporten](https://www.mucf.se/publikationer/rapportserier/villkorsrapporten "villkorsrapporten")

### Aktörer och myndigheter som kan bidra med kunskap

För att nå civilsamhällets olika företrädare för dialog kan man som statlig aktör ta hjälp av NOD – Nationellt organ för dialog och samråd mellan regeringen och det civila samhället. NOD anordnar dialoger och samråd på förfrågan. [https://www.nodsverige.se/](https://www.nodsverige.se/ "NOD")

Vill man själv utveckla sina dialoger och samverkan kan man exempelvis ta stöd i materialet MUCF:s Samverkansmodell för civilsamhället och offentliga aktörer. Modellen är baserad på de sex principer som omnämnts tidigare. MUCF har också nätverk för offentliga aktörer och rapporter om civilsamhället för den som vill fördjupa sig. [https://www.mucf.se/civilsamhallespolitik](https://www.mucf.se/civilsamhallespolitik "civilsamhällespolitik ")

Det finns många andra myndigheter som har kunskap om en specifik grupp i civilsamhället, exempelvis SIDA (biståndsorganisationer, Lantmäteriet (samfälligheter) med flera.

SCB och flera universitet har statistik om civilsamhället.

Frågor att ställa sig

* **Berörs organisationerna som sådana av förändringen?**
  Då bör man också föra dialog med dem för att få fram relevant information i den konsekvensutredning som ska göras.
* **Berör frågan näringslivet och företagarna?**
  Då berör det oftast också många civilsamhällesaktörer. Många organisationer möter samma utmaningar som företagen men har inte samma förutsättningar. Därför är det av vikt att ha dialog även med civilsamhället när ni överväger förslag som påverkar företag.
* **Berörs grupper av människor som civilsamhället organiserar?**
  Då kan organisationerna vara ett bra sätt att nå representanter för dessa personer.
* **Berör förändringen en fråga som civilsamhällesorganisationer arbetar med och har stor kunskap om?**
  Då kan organisationerna vara bra att föra dialog med för att få fler perspektiv.

Potentiella fallgropar

* **Ofta missas civilsamhället som sektor när olika förslag tas fram.** De får ta del av vad som föreslagit först när det har beslutats och det inte längre finns någon möjlighet till påverkan. Ibland tvingas civilsamhället anpassa sig till den nya lagsstiftningen utifrån de möjligheter som erbjuds företagen eller så faller deras behov helt enkelt mellan stolarna, vilket skapar problematik för organisationerna. Detta skedde bland annat när olika stödformer togs fram under pandemin. Bjud gärna in till dialog tidigare i processen då kan civilsamhällets organisationer bidra på bästa sätt.
* **När civilsamhället inte är tillfrågat kring konsekvenserna för dem och när språkbruket vänder sig till företag blir det svårare för dem att förstå att de också är inkluderade.** Ett positivt exempel är Skatteverket som tidigare hade en flik på hemsidan för företag och en för privatpersoner, men numera också har en för föreningar. Tidigare inkluderades civilsamhället under företagsfliken vilket gjorde det svårt för organisationerna att hitta rätt information och förstå att den riktade sig även till dem.
* **Civilsamhället är väldigt diversifierat**, inom vilka områden de verkar och hur organisationerna utformas, det gör det utmanande när man ska avgöra om en förändring får konsekvenser för civilsamhället som helhet. Det är därför viktigt att identifiera vilka grupper inom civilsamhället som berörs i varje aktuellt fall.
* **Genom att civilsamhället består av så pass olika aktörer finns inte någon gemensam övergripande lagstiftning som styr uppbyggnad eller hur beslut ska fattas i de olika organisationerna**. Det finns speciallagstiftning för var och en associationsformerna i den formaliserade gruppen förutom för ideella föreningar. Detta innebär att ideella föreningar kan byggas upp på olika sätt, men många av dem följer samma traditionella uppbyggnad som folkrörelserna.

Senast uppdaterad:
2025-03-21