Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Skulder, avsättningar och ansvarsförbindelser

---

Frågan om när och hur en eventuell skuld, avsättning eller ansvarsförbindelse ska redovisas kan uppkomma i många olika situationer och är en relativt vanlig redovisningsfråga hos flera myndigheter. Området är inte helt enkelt eftersom myndigheten måste bedöma om det finns några förpliktelser och hur dessa ska värderas. Här ger vi stöd för att tillämpa reglerna för att framför allt redovisa avsättningar och ansvarsförbindelser.

[Definitioner och centrala begrepp](/redovisning-och-finansiering/avsattningar-och-ansvarsforbindelser/skulder-avsattningar-och-ansvarsforbindelser/)

Här beskriver vi definitioner och begrepp som är viktiga för att förstå området.

[Redovisa avsättningar](/redovisning-och-finansiering/avsattningar-och-ansvarsforbindelser/redovisa-avsattningar/)

Här beskriver vi vilka kriterier som ska vara uppfyllda för att redovisa en avsättning.

[Redovisa ansvarsförbindelser](/redovisning-och-finansiering/avsattningar-och-ansvarsforbindelser/redovisa-ansvarsforbindelser/)

Här beskriver vi hur ni avgör vad som räknas som en ansvarsförbindelse och hur dessa ska redovisas i balansräkningen.

[Exempel på skuld, avsättning och ansvarsförbindelse](/redovisning-och-finansiering/avsattningar-och-ansvarsforbindelser/exempel/)

Här ger vi exempel på om och när en händelse kan redovisas som skuld, avsättning eller ansvarsförbindelse.
# Anslag och inkomster på statens budget

---

Statens budget utgör grunden för den finansiella styrningen av statens verksamhet under budgetåret, och består av inkomster, utgifter, och saldot i statens budget. Hur myndigheterna ska hantera anslag och redovisa inkomster och utgifter på statens budget regleras i bland annat anslagsförordningen (2011:223) och Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA 2022:3) om anslag och inkomsttitlar. Här ger vi stöd för att tillämpa regelverket.

[Anslag på statens budget](/redovisning-och-finansiering/anslag-och-inkomsttitlar/redovisning-av-anslag/)

Riksdagen beslutar om belopp och ändamål för anslag som är uppdelade på 27 utgiftsområden. Regeringen tydliggör anslagsvillkoren i regleringsbrev.

[Beställningsbemyndiganden](/redovisning-och-finansiering/anslag-och-inkomsttitlar/bestallningsbemyndiganden/)

Ett beställningsbemyndigande reglerar vilka ekonomiska åtaganden som ska finansieras med framtida anslag som myndigheter får göra.

[Inkomster på statens budget](/redovisning-och-finansiering/anslag-och-inkomsttitlar/inkomster-pa-statens-budget/)

Posterna på budgetens inkomstsida kallas inkomsttitlar och är uppdelade på nio inkomsttyper.

[Betalningar i staten](/redovisning-och-finansiering/anslag-och-inkomsttitlar/hantering-av-betalningar-i-staten/)

Statens betalningsmodell är samlingsnamnet för de regelverk, kontostrukturer, betaltjänster och tekniska system som hanterar statens betalningar.

[Avräkning med statsverket](/redovisning-och-finansiering/anslag-och-inkomsttitlar/avrakning-med-statsverket-ar-en-post-i--balansrakningen/)

Myndigheter redovisar utfall på anslag och inkomsttitlar under balansposten Avräkning med statsverket i årsredovisningen.

[Redovisning mot anslag med hjälp av internredovisning](/redovisning-och-finansiering/anslag-och-inkomsttitlar/flerfinansierad-verksamhet/)

Handledning om redovisning mot anslag med hjälp av internredovisning (ESV 2011:19)
# Allmänt om statlig redovisning

---

De statliga myndigheternas redovisning är en viktig del i den ekonomistyrning som bidrar till en väl fungerande statsförvaltning. Redovisningen syftar till att ta fram ändamålsenliga beslutsunderlag, bedöma nyttan för pengarna och skapa förutsättningar för god kontroll av statens finanser och en resursfördelning i enlighet med politiska prioriteringar.

[Baskontoplan och S-koder](/redovisning-och-finansiering/bokforing-och-rapportering/baskontoplan/)

Statskontoret rekommenderar att myndigheterna använder Baskontoplanen för statliga myndigheter som utgångspunkt i arbetet med den egna kontoplanen.

[Myndigheters bokföring](/redovisning-och-finansiering/bokforing-och-rapportering/bokforing/)

Vilka är bokföringsskyldiga och vad innebär bokföringsskyldigheten? Vad är en redovisningsplan?

[Begreppen kostnad, utgift, utbetalning och intäkt, inkomst, inbetalning](/redovisning-och-finansiering/bokforing-och-rapportering/begreppen-kostnad-och-intakt-utgift-och-inkomst-samt-utbetalning-och-inbetalning/)

Vad betyder utgift/inkomst, utbetalning/inbetalning och kostnad/intäkt och varför behöver vi veta det?

[Myndigheters årsredovisning](/redovisning-och-finansiering/bokforing-och-rapportering/myndigheters-arsredovisning/)

Myndigheter ska årligen upprätta och till regeringen lämna en årsredovisning.

[Statliga redovisningsmodellens bakgrund och syfte](/redovisning-och-finansiering/bokforing-och-rapportering/statliga-redovisningsmodellens-bakgrund-och-syfte/)

Den bokföringsmässiga redovisningen infördes i början av 1990-talet, som en följd av statsmakternas beslut att införa mål- och resultatstyrning.

[Delårsrapport](/redovisning-och-finansiering/bokforing-och-rapportering/systemdokumentation/)

För de flesta myndigheter finns inget krav att lämna delårsrapport till regeringen.
# Moms för statliga myndigheter

---

Här har vi samlat information som ska underlätta för er som statlig myndighet att tolka bestämmelserna i förordningen (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt (momsförordningen). Vi beskriver därför framför allt bestämmelserna för ingående moms och omvänd skattskyldighet, och hänvisar i första hand till Skatteverket om ni har frågor om utgående moms.

[Ingående moms](/redovisning-och-finansiering/moms/ingaende-moms/)

Ingående moms är moms som har med inköp av varor och tjänster att göra.

[Utgående moms](/redovisning-och-finansiering/moms/utgaende-moms/)

Utgående moms är moms som har med försäljning av varor och tjänster att göra.

[Omvänd betalningsskyldighet](/redovisning-och-finansiering/moms/omvand-betalningsskyldighet/)

Omvänd betalningsskyldighet innebär att köparen istället för säljaren är skyldig att redovisa och betala moms till staten.

[Fakturor](/redovisning-och-finansiering/moms/fakturor/)

Läs mer om skyldighet att fakturera, fakturans innehåll och vad ni ska tänka på vid samköp, vidarefakturering och utlägg.
# Lån och räntekonto

---

Myndigheternas likviditetsanvändning är en del av den finansiella styrningen i staten. För löpande utbetalningar har myndigheterna ett räntekonto medan anläggningstillgångar vanligen finansieras med lån. Här går vi övergripande igenom regleringen av myndigheternas likviditetsanvändning och delar av statens likviditetsstyrning.

[Om likviditetsstyrning i staten](/redovisning-och-finansiering/lan-och-rantekonto/om-likviditetsstyrning-i-staten/)

Här ger vi en övergripande beskrivning av likviditetsstyrningen i staten.

[Räntekonto med beviljat kreditutrymme](/redovisning-och-finansiering/lan-och-rantekonto/rantekonto-med-beviljat-kreditutrymme/)

Här beskriver vi hur myndigheterna ska använda räntekontot och kreditutrymmet.

[Finansiering av verksamhetsinvesteringar](/redovisning-och-finansiering/lan-och-rantekonto/vara-finansiering-av-verksamhetsinvesteringar/)

Här ger vi en övergripande bild av lånemodellen som används för finansiering av verksamhetsinvesteringar.

[Finansiering av samhällsinvesteringar](/redovisning-och-finansiering/lan-och-rantekonto/finansiering-av-samhallsinvesteringar/)

Här beskriver vi kort vad som räknas till samhällsinvesteringar och hur de finansieras.
# Anläggningstillgångar

---

Anläggningstillgångar är tillgångar som är avsedda för stadigvarande bruk eller innehav. Det finns olika typer av anläggningstillgångar, som kan delas in i immateriella, materiella eller finansiella anläggningstillgångar. Vissa regler för redovisning och finansiering av anläggningstillgångar gäller för alla anläggningstillgångar. Andra regler skiljer sig mellan de olika typerna. Området regleras framför allt av förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag och Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA 2022:1) om årsredovisning och budgetunderlag. Här ger vi stöd för att tillämpa reglerna och redovisa de olika typerna av anläggningstillgångar.

[Tillgångar i staten](/redovisning-och-finansiering/anlaggningstillgangar/tillgangar-i-staten/)

Vad räknas som en tillgång i staten och när ska dessa tillgångar redovisas i balansräkningen?

[Finansiering](/redovisning-och-finansiering/anlaggningstillgangar/finansiering/)

Hur ska olika anläggningstillgångar i staten finansieras?

[Anskaffning](/redovisning-och-finansiering/anlaggningstillgangar/anskaffning/)

Vilka bedömningar och ställningstaganden behöver myndigheten göra när den anskaffar och redovisar en anläggningstillgång?

[Innehav](/redovisning-och-finansiering/anlaggningstillgangar/innehav/)

Vilka händelser efter anskaffningen påverkar redovisningen av anläggningstillgångar, och hur ska de hanteras?

[Avyttring](/redovisning-och-finansiering/anlaggningstillgangar/avyttring/)

Hur ska redovisningen och försäljningsinkomsterna hanteras vid avyttring av anläggningstillgångar?

[Särskilda anläggningstillgångar](/redovisning-och-finansiering/anlaggningstillgangar/sarskilda-anlaggningstillgangar/)

Hur ska myndigheter redovisa beredskapstillgångar, natur- och kulturtillgångar och forskningsanläggningar?
# Avgifter och andra ersättningar

---

[Avgifter i staten](/redovisning-och-finansiering/avgifter-och-andra-ersattningar/forutsattningar-for-avgifter-i-staten/)

Vad särskiljer avgifter från andra typer av inkomster och vad menas med ekonomiskt mål och motprestation?

[Offentligrättslig verksamhet](/redovisning-och-finansiering/avgifter-och-andra-ersattningar/belastande-avgifter-i-offentligrattslig-verksamhet/)

Vad är utmärkande för belastande avgifter i offentligrättslig verksamhet?

[Uppdragsverksamhet](/redovisning-och-finansiering/avgifter-och-andra-ersattningar/avgifter-i-uppdragsverksamhet/)

Vilka avgifter redovisas som avgifter i uppdragsverksamhet, och hur hanteras konkurrensutsatt verksamhet?

[Generella avgiftsbemyndiganden](/redovisning-och-finansiering/avgifter-och-andra-ersattningar/avgifter-med-stod-av-generella-avgiftsbemyndiganden/)

Vilka avgifter får myndigheter under regeringen ta ut?

[Prissättning och uppföljning](/redovisning-och-finansiering/avgifter-och-andra-ersattningar/prissattning-och-uppfoljning-av-avgiftsbelagd-verksamhet/)

Hur väljer man avgiftskonstruktion, beräknar avgiftsnivån och följer upp avgiftsbelagd verksamhet?

[Andra ersättningar](/redovisning-och-finansiering/avgifter-och-andra-ersattningar/andra-ersattningar/)

Vilka andra ersättningar än avgifter får myndigheter ta emot och disponera?
# Garantier och utlåning

---

Regleringen av regeringens och myndigheternas bemyndiganden för att ställa ut garantier eller betala ut lån är en del av den finansiella styrningen i staten. Här ger vi en övergripande beskrivning av denna styrning, som även kallas den statliga garanti- och utlåningsmodellen. Vi ger också stöd för att redovisa statliga garantier och statens utlåning.

[Hur staten styr garantier och utlåning](/redovisning-och-finansiering/garantier-och-utlaningar/hur-styr-staten-garantier-och-utlaning/)

Här ger vi en övergripande beskrivning av den statliga garanti- och utlåningsmodellen.

[Grundläggande utgångspunkter för redovisning av garantier och utlåning](/redovisning-och-finansiering/garantier-och-utlaningar/grundlaggande-utgangspunkter-for-redovisning-av-garantier-och-utlaning/)

Här redogör vi för de grundläggande utgångspunkterna för att redovisa statliga garantier och statens utlåning.

[Att redovisa garantier och utlåning](/redovisning-och-finansiering/garantier-och-utlaningar/handledning-garantier-och-utlaning/)

ESV:s handledning om att redovisa garantier och utlåning (ESV 2017:74).
# Bidrag och transfereringar

---

Här hittar ni generell information om vad som definierar transfereringar (lämnade bidrag) respektive erhållna bidrag och donationer, information om under vilka förutsättningar myndigheter får lämna respektive ta emot bidrag samt information om hur dessa ska redovisas. Här finns även handledningar om redovisning av EU-medel och av fonder hos statliga myndigheter.

[Erhållna bidrag och donationer](/redovisning-och-finansiering/bidrag-och-transfereringar/erhallna-bidrag-och-donationer/)

När och hur en myndighet får ta emot bidrag och donationer samt hur det ska redovisas.

[Transfereringar (lämnade bidrag)](/redovisning-och-finansiering/bidrag-och-transfereringar/transfereringar-lamnade-bidrag/)

Hur myndigheter ska redovisa lämnade bidrag och hantera andra händelser i transfereringsverksamhet.

[Redovisning av EU-medel](/redovisning-och-finansiering/bidrag-och-transfereringar/eu-medel/)

ESV:s handledning om redovisning av EU-medel (ESV 2011:18).

[Fonder för transfereringsändamål](/redovisning-och-finansiering/bidrag-och-transfereringar/fonder-for-transfereringsandamal/)

ESV:s handledning om redovisning av fonder vid statliga myndigheter (ESV 2014:60).
# Konsekvenshjälpen

---

Konsekvenshjälpen är en AI-assistent från Statskontoret. I tjänsten kan du ställa frågor och få stöd när du ska göra en konsekvensutredning med anledning av förordningen (2024:183) om konsekvensutredningar.

Svaren baseras på [förordning (2024:183) om konsekvensutredningar](https://www.riksdagen.se/sv/dokument-och-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/forordning-2024183-om-konsekvensutredningar_sfs-2024-183/ "Förordning (2024:183) om konsekvensutredningar"), stödtexter om konsekvensutredningar här på Forum för ekonomiskt styrning och språkmodellens inbyggda kompetens.

Ta gärna del av våra tips på hur du kan använda *Konsekvenshjälpen* och förbättra din dialog med den genom vår **[användarguide](https://datalabb.esv.se/konsekvenshjalpen-hjalp.html "Tips till användare av Konsekvenshjälpen").** Missa inte [matrisen](https://datalabb.esv.se/data/Exempelfr%C3%A5gor%20utifr%C3%A5n%20olika%20anv%C3%A4ndningsomr%C3%A5den%20och%20faser%20i%20utredningsprocessen.xlsx "matris") med exempel på frågor att ställa i *Konsekvenshjälpen*.

Tjänsten är fortfarande under utveckling. Har du synpunkter på tjänsten eller vill skicka in förbättringsförslag, kontakta [datalabb@statskontoret.se](mailto:datalabb@statskontoret.se "Datalabbet").

## Vid användning av Konsekvenshjälpen behöver du förhålla dig till följande:

* Dela inga känsliga uppgifter eller personuppgifter. *Konsekvenshjälpen* ligger i molnet och data delas med tredje part i USA.
* Se *Konsekvenshjälpen* som ett bollplank som kan generera idéer, perspektiv och struktur i ditt arbete – inte som ett facit du blint kan lita på. Använd svaren utifrån ditt omdöme och verifiera faktauppgifter med trovärdiga källor.
* Var gärna transparent med att du använt AI och hur – särskilt om du använt det i stor utsträckning.

## Du kommer åt Konsekvenshjälpen här:

[Länk till *Konsekvenshjälpen*](https://datalabb.esv.se/konsekvenshjalpen.html "Konsekvenshjälpen")

Senast uppdaterad:
2025-09-18
# Finansiering

---

[Anslag och inkomsttitlar](/ea-regelverket/finansiering/anslagsforordningen/)

Anslagsförordningen (2011:223) med ESV:s föreskrifter och allmänna råd.

[Avgift för administration av vissa statliga lån](/ea-regelverket/finansiering/forordning-om-avgift-for-administration-av-vissa-statliga-lan/)

Förordningen (1983:737) om avgift för administration av vissa statliga lån.

[Avgifter](/ea-regelverket/finansiering/avgiftsforordningen/)

Avgiftsförordningen (1992:191) med ESV:s föreskrifter och allmänna råd.

[Donationer](/ea-regelverket/finansiering/donationsforordningen/)

Donationsförordningen (1998:140) med ESV:s föreskrifter och allmänna råd.

[Kapitalförsörjning](/ea-regelverket/finansiering/kapitalforsorjningsforordning/)

Kapitalförsörjningsförordningen (2011:210) med ESV:s föreskrifter och allmänna råd.

[Myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt](/ea-regelverket/finansiering/myndigheters-ratt-till-kompensation-for-ingaende-moms/)

Förordningen (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt med ESV:s föreskrifter och allmänna råd.
# Samhällsinvesteringar finansieras i huvudsak av anslag

---

Samhällsinvesteringar är sådana investeringar som riksdagen beslutar om i särskild ordning. Här beskriver vi övergripande vad som räknas till samhällsinvesteringar och hur de finansieras.

Det finns ingen entydig gräns mellan vad som är verksamhetsinvesteringar respektive samhällsinvesteringar. Tillgångsslag är inte avgörande för uppdelningen utan det görs en avvägning mellan storleken på investeringen och om investeringen har en samhällsnytta.

Indelningen i samhällsinvesteringar och verksamhetsinvesteringar i budgetunderlag och investeringsplaner är kopplad till den finansiella styrningen. Det är en samhällsinvestering om riksdagen genom anslag eller särskilda låneramar beslutar om investeringar i särskild ordning. Om rätten att besluta om investeringar har delegerats till myndigheten är det en verksamhetsinvestering.

## Samhällsinvesteringar finansieras på olika sätt

Samhällsinvesteringar finansieras huvudsakligen med anslag. Om investeringen används i en avgiftsbelagd verksamhet finansieras den dock vanligtvis genom en särskild låneram för samhällsinvesteringar som beslutas av riksdagen.

Därutöver kan samhällsinvesteringar helt eller delvis finansieras genom medfinansiering från exempelvis kommuner eller EU, vilket är vanligt för vägar och järnvägar. Normalt kräver en sådan medfinansiering ett riksdagsbeslut.

Samhällsinvesteringar ska redovisas i ett förslag till investeringsplan i budgetunderlaget.

[Mer om myndigheternas budgetunderlag](/styrning/budgetprocessen-och-budgetunderlaget/budgetunderlaget/)

Senast uppdaterad:
2026-04-23

Innehållet är granskat:
2026-04-23
# Redovisning

---

[Myndigheters bokföring](/ea-regelverket/redovisning/myndigheters-bokforing/)

Förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring med ESV:s föreskrifter och allmänna råd.

[Underlag för årsredovisning för staten](/ea-regelverket/redovisning/underlag-for-arsredovisning-for-staten/)

Förordningen (2011:231) om underlag för årsredovisning för staten

[Årsredovisning och budgetunderlag (FÅB)](/ea-regelverket/redovisning/arsredovisning-och-budgetunderlag/)

Förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag med ESV:s föreskrifter och allmänna råd.
# Förvaltning

---

[Intern styrning och kontroll](/ea-regelverket/forvaltning/intern-styrning-och-kontroll/)

Förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll med ESV:s föreskrifter och allmänna råd.

[Statliga myndigheters lokalförsörjning](/ea-regelverket/forvaltning/statliga-myndigheters-lokalforsorjning/)

Förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning med ESV:s föreskrifter och allmänna råd.

[Överlåtelse av statens lösa egendom](/ea-regelverket/forvaltning/overlatelse-av-statens-losa-egendom/)

Förordningen (1996:1191) om överlåtelse av statens lösa egendom.
# Systemsynsättet

---

[Introduktion till systemtänkande](/verksamhetsutveckling/systemsynsattet/introduktion-till-systemtankande/)

Regeringen vill att styrningen av statsförvaltningen är helhetsinriktad. Det går att uppnå om styrning på olika nivåer utgår från ett systemtänkande.

[Systemtänkande i styrning och policyutformning](/verksamhetsutveckling/systemsynsattet/systemtankande-i-styrning-och-policyutformning/)

Här beskriver vi tre steg för att använda systemtänkande i styrning och policyutformning, där det första är att utgå från systemets syfte.

[Tillämpa systemtänkande](/verksamhetsutveckling/systemsynsattet/tillampa-systemtankande/)

Här beskriver vi kortfattat och med ett par exempel några sätt att tillämpa systemtänkande.
# Delårsrapport

---

För de flesta myndigheter finns inget krav att lämna delårsrapport till regeringen.

Reglerna om delårsrapport finns i 8 kap. förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag.

Det är regeringen som bestämmer om en myndighet ska lämna delårsrapport. I dag är det ovanligt att myndigheter behöver göra det.

I förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring finns dock krav på att löpande rapportera till statsredovisningen. Det innebär också att myndigheten behöver göra vissa periodiseringar löpande under året.

Läs mer om att [rapportera ekonomiskt utfall (statskontoret.se)](https://www.esv.se/kunskapsstod-och-regler/rapportering/ekonomiskt-utfall/ "Rapportera ekonomiskt utfall ")

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-30
# Att redovisa garantier och utlåning

---

Handledningen Att redovisa garantier och utlåning finns enbart i pdf-format och riktar sig i första hand till er som arbetar med den finansiella redovisningen som rör garantier och utlåning vid en statlig myndighet. Naturligtvis kan handledningen även läsas av andra intressenter.

Regeringen har gett några få myndigheter rätten att ge ut lån eller utfärda garantier. Omfattningen är dock ofta betydande både för den enskilda myndigheten och för staten som helhet. Vi har utarbetat en handledning om hur berörda myndigheter bör redovisa garantier och utlåning löpande under året och vid bokslut.

Vi håller på att omarbeta innehållet i handledningen och kommer löpande att uppdatera Forum för ekonomisk styrning med motsvarande stöd.

Observera att handledningens hänvisningar till ESV:s föreskrifter och allmänna råd utgår från den tidigare strukturen för myndighetens regler. Från och med den 1 januari 2023 publiceras föreskrifterna i den nya serien Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA). Det betyder att vissa hänvisningar i tidigare publikationer kan vara missvisande.

**Publikationsnummer:** ESV 2017:74

**Publiceringsdatum:** 2018-11-23

## Ladda ner handledningen

[Att redovisa garantier och utlåning (pdf)](/globalassets/handledningar-pdf/esv-2017-74-att-redovisa-garantier-och-utlaning-uppdaterad-nov-2018-1.pdf)

Senast uppdaterad:
2024-11-21

Innehållet är granskat:
2025-10-14
# Fonder för transfereringsändamål

---

Handledningen Redovisning av fonder vid statliga myndigheter finns enbart i pdf-format. Den ger information till den som vill sätta sig in i begreppet fonder i staten och ger vägledning till statliga myndigheter för redovisning av fonder.

Fonder vid en statlig myndighet är en egen rubrik i balansräkningen mellan kapital och skulder. Det används av en del av de myndigheter som har hand om statliga transfereringar. Begreppet så som det används i staten skiljer sig från vad som gäller i andra samhällssektorer.

Vi håller på att omarbeta innehållet i handledningen och kommer löpande att uppdatera Forum för ekonomisk styrning med motsvarande stöd.

Observera att handledningens hänvisningar till ESV:s föreskrifter och allmänna råd utgår från den tidigare strukturen för myndighetens regler. Från och med den 1 januari 2023 publiceras föreskrifterna i den nya serien Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA). Det betyder att vissa hänvisningar i tidigare publikationer kan vara missvisande.

**Publikationsnummer:** ESV 2014:60

**Publiceringsdatum:** 2014-12-16

## Ladda ner handledningen

[Redovisning av fonder vid statliga myndigheter (pdf)](/globalassets/handledningar-pdf/2014-60-redovisning-av-fonder-vid-statliga-myndigheter.pdf)

Senast uppdaterad:
2024-11-06

Innehållet är granskat:
2025-06-24
# Redovisning av EU-medel

---

Handledningen Redovisning av EU-medel finns enbart i pdf-format. Handledningens främsta syfte är att utifrån gällande regelverk och god redovisningssed ge vägledning om hur EU-medel ska hanteras i den statliga redovisningen.

Medel från EU-budgeten skiljer sig åt avseende ändamål, tillämpningsområden, stödformer, genomförande och finansiering. Redovisningen varierar därmed beroende på vilken typ av EU-medel som avses och vilken roll myndigheten har tilldelats.

## Ändrade S-koder

S-koder för bidrag från EU har ändrats sedan handledningen togs fram. Aktuella S-koder framgår av rapporten [Statliga inrapporteringskoder (statskontoret.se)](https://www.statskontoret.se/kunskapsstod-och-regler/rapportering/ekonomiskt-utfall/s-koder/ "Statliga inrapporteringskoder").

## Om valutakonto

Sedan handledningen skrevs har valutakonton i Riksgäldskontoret införts.

I handledningen står att bidrag som erhålls i euro och som avser den egna verksamheten, eller som ska förmedlas vidare till en annan myndighet eller nationell organisation, så snart det kan ske ska överföras till något av myndighetens ordinarie konton i statens betalningssystem.

Detta behöver inte tillämpas om myndigheten har valutakonto i Riksgäldskontoret eftersom medlen då redan är placerade på konto i statens betalningssystem. Har myndigheten valutakonto i en affärsbank gäller dock fortsatt att medel ska överföras så snart det kan ske.

Aktuella S-koder för valutakonto hos Riksgäldskontoret respektive affärsbankerna finns i S-kodsförteckningen.

Myndigheten bör ta kontakt med Riksgäldskontoret om de har frågor vilka medel som får placeras på inomstatliga valutakonton.

Vi håller på att omarbeta innehållet i handledningen och kommer löpande att uppdatera Forum för ekonomisk styrning med motsvarande stöd.

Observera att handledningens hänvisningar till ESV:s föreskrifter och allmänna råd utgår från den tidigare strukturen för myndighetens regler. Från och med den 1 januari 2023 publiceras föreskrifterna i den nya serien Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA). Det betyder att vissa hänvisningar i tidigare publikationer kan vara missvisande.

**Publikationsnummer:** ESV 2011:18

**Publiceringsdatum:** 2011-05-18

## Ladda ner handledningen

[Redovisning av EU-medel (pdf)](/globalassets/handledningar-pdf/2011-18-redovisning-av-eu-medel.pdf)

Senast uppdaterad:
2025-09-25

Innehållet är granskat:
2025-09-25
# Att läsa och tolka finansieringsanalysen

---

Vägledningen Att läsa och tolka finansieringsanalysen finns enbart i pdf-format och riktar sig i första hand till mottagarna av årsredovisningen.

Att läsa och tolka finansieringsanalysen beskriver finansieringsanalysen i ett övergripande perspektiv och hur finansieringsanalysen kan användas för att se hur myndighetens verksamhet påverkar staten som helhet.

## Finansieringsanalysen i årsredovisning för staten

Att läsa och tolka finansieringsanalysen innehåller också ett avsnitt om finansieringsanalysen för staten som helhet.

Finansieringsanalysen i årsredovisning för staten visar statens betalningar fördelade på avsnitten statens verksamhet, investeringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Finansieringsanalysen visar även respektive avsnitts påverkar på statens nettoupplåning under redovisningsperioden.

Staten nettoupplåning, som är slutraden i finansieringsanalysen, definieras som förändringar av statsskulden justerad för orealiserade valutakursförändringar. Finansieringsanalysen i årsredovisningen för staten visar alltså orsakerna till statsskuldens förändring.

## Vägledningen ska uppdateras

Vi håller på att omarbeta innehållet i vägledningen och kommer löpande att uppdatera Forum för ekonomisk styrning med motsvarande stöd.

Observera att handledningens hänvisningar till ESV:s föreskrifter och allmänna råd utgår från den tidigare strukturen för myndighetens regler. Från och med den 1 januari 2023 publiceras föreskrifterna i den nya serien Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA). Det betyder att vissa hänvisningar i tidigare publikationer kan vara missvisande.

**Publikationsnummer:** ESV 2000:5

**Publiceringsdatum:** 2000-02-14

## Ladda ner vägledningen

[Att läsa och tolka finansieringsanalysen (pdf)](/globalassets/handledningar-pdf/allmant-om-statlig-redovisning/2000-5-att-lasa-och-tolka-finansieringsanalysen.pdf "Att läsa och tolka finansieringsanalysen")

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-30
# Vissa myndigheter ska upprätta en finansieringsanalys

---

Vissa myndigheter ska i årsredovisningen lämna en finansieringsanalys. Här går vi igenom kriterierna för och syftet med att lämna en finansieringsanalys, samt vad analysen innehåller.

Myndighetens årsredovisning ska innehålla en finansieringsanalys om myndigheten vart och ett av de två senaste räkenskapsåren har haft både en balansomslutning och kostnader om minst 1 miljard kronor. Regeringen har dock beslutat om att undanta vissa myndigheter som uppfyller dessa kriterier från att upprätta finansieringsanalys.

## Syftet med finansieringsanalysen

Myndighetens finansieringsanalys har två syften. Dels att beskriva myndighetens betalningsströmmar, dels att beskriva hur myndighetens verksamheter är finansierade. I finansieringsanalysen finns därför information om hur myndigheten har finansierat verksamheterna som myndigheten ansvarar för, både för betalningsströmmar och samtliga investeringar.

Under investeringsverksamhet redovisar myndigheten därför samtliga investeringar som har anskaffats under året. Det inkluderar även sådana investeringar som inte har påverkat myndighetens kassaflöde, till exempel investeringar som är finansierade med finansiell leasing.

## Finansieringsanalysens avsnitt

Finansieringsanalysen är indelad i fem avsnitt som visar myndighetens betalningar fördelade på:

* drift
* investeringar
* låneverksamhet
* uppbördsverksamhet
* transfereringsverksamhet.

För varje avsnitt framgår både hur dessa verksamheter har finansierats och hur verksamheten i fråga påverkat myndighetens likvida ställning. Nettokassaflödet från respektive till varje avsnitt summeras till slutraden Förändring av likvida medel.

De likvida medel som ingår i analysens slutrad omfattar följande balansposter:

* Kassa och bank
* Tillgodohavande i Riksgäldskontoret (räntekontot och andra räntebärande flöden)
* Avräkning med statsverket (de fordringar och skulder som myndigheten redovisar under posten).

Benämningen på avsnitten får inte ändras men myndigheten tar bort avsnitt eller poster om den saknar sådan verksamhet som ska redovisas där. Myndigheten får däremot ändra benämning på posterna eller lägga till poster som förtydligar vad de innebär.

Det kan undantagsvis finnas poster som myndigheten inte kan hänföra till något av de fem avsnitten. Då kan myndigheten redovisa dem under ett avsnitt med rubriken ”Övrigt” direkt före summaraden.

Läs mer i [Metodanvisning för finansieringsanalys](/redovisning-och-finansiering/bokforing-och-rapportering/myndigheters-arsredovisning/metodanvisning-finansieringsanalys/ "Att upprätta finansieringanalys").

Läs mer om [att läsa och tolka finansieringsanalysen](/redovisning-och-finansiering/bokforing-och-rapportering/myndigheters-arsredovisning/att-lasa-och-tolka-finansieringsanalysen/ "Att läsa och tolka finansieringsanalysen") i myndighetens årsredovisning och i årsredovisning för staten.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-30
# Metodanvisning för finansieringsanalys

---

Handledningen Metodanvisning för finansieringsanalys finns enbart i pdf-format och riktar sig i första hand till handläggare vid statliga myndigheter.

Statskontoret har tagit fram en metodanvisning som stöd för att upprätta finansieringsanalysen. Myndigheten upprättar normalt finansieringsanalysen enligt en så kallad indirekt metod, vilket beskrivs närmare i metodanvisningen. En myndighet får även redovisa hela eller delar av finansieringsanalysen enligt en direkt metod, det vill säga i betalningsströmmar, förutsatt att myndigheten upplyser om detta och att det inte strider mot de grundläggande reglerna för upprättande av finansieringsanalysen.

Vi håller på att omarbeta innehållet i handledningen och kommer löpande att uppdatera Forum för ekonomisk styrning med motsvarande stöd.

Observera att handledningens hänvisningar till ESV:s föreskrifter och allmänna råd utgår från den tidigare strukturen för myndighetens regler. Från och med den 1 januari 2023 publiceras föreskrifterna i den nya serien Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA). Det betyder att vissa hänvisningar i tidigare publikationer kan vara missvisande.

**Publikationsnummer:** ESV 2002:22

**Publiceringsdatum:** 2002-12-08

## Ladda ner handledningen

[Metodanvisning för finansieringsanalys (pdf)](/globalassets/handledningar-pdf/allmant-om-statlig-redovisning/2002-22-metodanvinsing-for-finansieringsanalys.pdf "Metodanvisning för finansieringsanalys")

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-30
# Föreställningsram för utformning av finansiella rapporter i staten

---

Vägledningen Föreställningsram för utformning av finansiella rapporter i staten finns enbart i pdf-format och riktar sig till den som vill veta mer om tankegångarna bakom redovisningsnormer i staten.

Statskontoret har tagit fram en föreställningsram för utformning av finansiella rapporter i staten. Den behandlar grundläggande begrepp och principer för utformning av finansiella rapporter och kan ge kunskap om tankegångarna bakom redovisningsnormer i staten.

Syftet med dokumentet är även att vägleda Statskontoret vid utformning och översyn av redovisningsnormer samt i arbetet med att främja enhetlighet i presentation av statlig redovisningsinformation.

Föreställningsramen i sig utgör inte en del av regelverket och är därför underordnad befintliga förordningar, föreskrifter, allmänna råd och handledningar inom den finansiella redovisningen.

Vi håller på att omarbeta innehållet i vägledningen och kommer löpande att uppdatera Forum för ekonomisk styrning med motsvarande stöd.

Observera att vägledningens hänvisningar till ESV:s föreskrifter och allmänna råd utgår från den tidigare strukturen för myndighetens regler. Från och med den 1 januari 2023 publiceras föreskrifterna i den nya serien Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA). Det betyder att vissa hänvisningar i tidigare publikationer kan vara missvisande.

**Publikationsnummer:** ESV 2002:8

**Publiceringsdatum:** 2002-04-18

## Ladda ner vägledningen

[Föreställningsram för utformning av finansiella rapporter i staten (pdf)](/globalassets/handledningar-pdf/allmant-om-statlig-redovisning/2002-8-forestallningsram-for-utformning-av-finansiella-rapporter-i-staten.pdf "Föreställningsram för utformning av finansiella rapporter i staten")

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-30
# Redovisa blandfinansierade bidrag

---

Det förekommer att bidrag som en myndighet lämnar är finansierade från flera olika finansieringskällor. Här beskriver vi hur ni redovisar blandfinansierade bidrag.

Ett exempel på blandfinansierade bidrag är forskningsbidrag som kan vara finansierade med anslagsmedel, bidrag från andra myndigheter, forskningsstiftelser eller andra finansiärer. Ett annat exempel är transfereringar till enskilda som kan ha blandad finansiering, exempelvis både medel från kommuner och anslagsmedel.

Hur olika finansieringskällor får användas kan skilja sig åt. Det kan gälla till exempel hur och i vilken ordning respektive finansieringskälla får förbrukas. Det innebär att när ett bidrag finansieras med flera finansieringskällor kan det medföra krav på myndigheten att kunna följa upp förbrukningen av de olika finansieringskällorna för att säkerställa att de används i enlighet med de regler som gäller för respektive finansieringskälla.

## Blandfinansierade bidrag redovisas normalt i resultaträkningen

Ett bidrag som lämnas till en annan statlig myndighet ska alltid redovisas i sin helhet i resultaträkningen hos den myndighet som betalar ut bidraget, oavsett hur bidraget är finansierat.

Är någon annan än en statlig myndighet mottagare av ett blandfinansierat bidrag och medelsflödet kan betraktas som en statlig intäkt och kostnad, ska redovisning också göras i resultaträkningen. Ett bidragsflöde kan exempelvis ses som en statlig intäkt och kostnad om myndigheten som betalar ut bidraget beslutar om vem som ska ta emot medel.

Myndigheten specificerar den blandade finansieringen av bidraget genom fördelning på aktuella konton för medel för finansiering av bidrag, och som lämnat bidrag redovisas hela beloppet.

De olika delarna av ett blandfinansierat bidrag bokförs på motsvarande sätt som när ett bidrag är helt finansierat med den aktuella finansieringskällan. Bokföringsexempel finns på sidorna för respektive finansieringsform.

## Undantagsvis uppdelning i redovisningen

Undantagsvis kan den blandade finansieringen av ett bidrag vara uppdelad på ett sådant sätt att det, i kombination med övriga omständigheter, är fråga om en ren vidareförmedling från en utomstatlig givare till en utomstatlig mottagare för en del av bidraget, medan en annan del utgör en statlig kostnad.

Om en sådan uppdelning är tydlig är det mest korrekt att redovisa den vidareförmedlade delen av bidraget i balansräkningen och den resterande delen i resultaträkningen. Om det är svårt att göra en sådan uppdelning eller om det finns tydliga fördelar med att redovisa hela bidraget på ett enhetligt sätt, kan myndigheten redovisa bidragsutbetalningen i resultaträkningen i sin helhet. Detta gäller under förutsättning att inte något annat regelverk förhindrar en sådan hantering.

Läs om vidareförmedling av bidrag på sidan [Utomstatligt finansierade bidrag](/redovisning-och-finansiering/bidrag-och-transfereringar/transfereringar-lamnade-bidrag/redovisning-och-finansiering-av-lamnade-bidrag/utomstatligt-finansierade-bidrag/).

Senast uppdaterad:
2025-01-27

Innehållet är granskat:
2025-06-24
# Att läsa och tolka resultaträkning, balansräkning och anslagsredovisning

---

Vägledningen Att läsa och tolka resultaträkning, balansräkning och anslagsredovisning finns enbart i pdf-format och riktar sig i första hand till mottagare av årsredovisningen som saknar djupare insikt i den specifikt statliga redovisningen, exempelvis styrelseledamöter och andra beslutsfattare, men kan även användas i utbildningssammanhang.

Vägledningen beskriver på ett enkelt sätt de olika delarna i resultaträkningen, balansräkningen och anslagsredovisningen och ger tips om hur man kan tolka deras innebörd.

Vi håller på att omarbeta innehållet i vägledningen och kommer löpande att uppdatera Forum för ekonomisk styrning med motsvarande stöd.

Observera att vägledningen hänvisningar till ESV:s föreskrifter och allmänna råd utgår från den tidigare strukturen för myndighetens regler. Från och med den 1 januari 2023 publiceras föreskrifterna i den nya serien Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA). Det betyder att vissa hänvisningar i tidigare publikationer kan vara missvisande.

**Publikationsnummer:** ESV 1999:14

**Publiceringsdatum:** 1999-12-31

## Ladda ner vägledningen

[Att läsa och tolka resultaträkning, balansräkning och anslagredovisning (pdf)](/globalassets/handledningar-pdf/allmant-om-statlig-redovisning/1999-14-att-lasa-och-tolka-resultatrakning-balansrakning-anslagsredovisning.pdf "Att läsa och tolka resultaträkning, balansräkning och anslagsredovisning ")

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-30
# Handledning Erhållna bidrag och donationer

---

Handledningen Erhållna bidrag och donationer finns bara i pdf-format. Handledningen behandlar redovisnings- och finansieringsfrågor som har med erhållna bidrag att göra.

Många myndigheter får, förutom anslag och avgiftsinkomster, medel från andra finansiärer såväl statliga som icke-statliga. Handledningen innehåller såväl principiella resonemang som praktiska exempel och vänder sig därmed till en vid läsekrets.

Exempel på frågor som tas upp är redovisning av intäkter av bidrag, bidragsförmedling, donationer och finansiella intäkter.

## Regeländringar

Sedan handledningen publicerades har regeringen beslutat ändringar i förordningen (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt. Genom förordningen (2008:1430) om ändring i förordningen (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt upphävdes bland annat 3 och 5 §§ från och med 2009-02-01. Detta innebär att den så kallade åttaprocentsregeln inte längre gäller. Även ESV:s förskrifter (ESV cirkulär 2008:13) till dessa paragrafer har upphört att gälla.

Därmed gäller inte längre kapitel 4 Åttaprocentsregeln (momskompensation) på sidan 31 i handledningen.

Vi håller på att omarbeta innehållet i handledningen och kommer löpande att uppdatera Forum för ekonomisk styrning med motsvarande stöd.

Observera att handledningens hänvisningar till ESV:s föreskrifter och allmänna råd utgår från den tidigare strukturen för myndighetens regler. Från och med den 1 januari 2023 publiceras föreskrifterna i den nya serien Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA). Det betyder att vissa hänvisningar i tidigare publikationer kan vara missvisande.

**Publikationsnummer:** 2005:14

**Publiceringsdatum:** 2005-05-27

## Ladda ner handledningen

[Erhållna bidrag och donationer (pdf)](/globalassets/handledningar-pdf/200514-erhallna-bidrag-och-donationer.pdf)

Senast uppdaterad:
2024-11-06

Innehållet är granskat:
2025-06-24
# Periodiseringar under räkenskapsåret

---

Handledningen Periodiseringar under räkenskapsåret finns enbart i pdf-format och vänder sig till er som arbetar med redovisningsfrågor på statliga myndigheter.

Handledningen är tänkt som hjälp för frågor om vilka periodiseringar av kostnader och intäkter ni bör göra varje månad och kvartal. Vi tar även upp grundläggande utgångspunkter för periodisering vid årsskifte.

Handledningen berör dessutom rapportering av andra händelser per kvartal och frågor om värdering av tillgångar under året.

Periodiseringarna är viktiga för myndighetens rapportering till statsredovisningen.

[Mer om att rapportera ekonomiskt utfall i Hermes (statskontoret.se)](https://www.esv.se/kunskapsstod-och-regler/rapportering/ekonomiskt-utfall/ "Rapportera ekonomiskt utfall").

Vi håller på att omarbeta innehållet i handledningen och kommer löpande att uppdatera Forum för ekonomisk styrning med motsvarande stöd.

Observera att handledningens hänvisningar till ESV:s föreskrifter och allmänna råd utgår från den tidigare strukturen för myndighetens regler. Från och med den 1 januari 2023 publiceras föreskrifterna i den nya serien Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA). Det betyder att vissa hänvisningar i tidigare publikationer kan vara missvisande.

**Publikationsnummer:** ESV 2018:17

**Publiceringsdatum:** 2018-02-09

## **Ladda ner handledningen**

[Periodiseringar under räkenskapsåret (pdf)](/globalassets/handledningar-pdf/allmant-om-statlig-redovisning/2018-17-periodiseringar-under-rakenskapsaret.pdf "Periodiseringar under räkenskapsåret")

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-30
# Baskontoplan för statliga myndigheter

---

Vägledningen Baskontoplan för statliga myndigheter är ett stöd för dig som arbetar med att utforma myndighetens kontoplan. Tillsammans med vägledningen publicerar vi en sammanställning över vilka baskonton som myndigheten ska rapportera på respektive statlig inrapporteringskod (S-kod) till statsredovisningen.

Tillsammans med vägledningen i pdf-format publicerar vi filen Baskontoförteckning med S-kod, som är en sammanställning i excel över vilka baskonton som myndigheten ska rapportera på respektive S-kod till statsredovisningen.

Sammanställningen visar även baskonto och S-kod uppställda enligt resultat- respektive balanspost i årsredovisningen, enligt uppställningsformen för statliga myndigheter som framgår av av [bilaga 1 och 2 till Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA 2022:1) om årsredovisning och budgetunderlag](/ea-regelverket/redovisning/arsredovisning-och-budgetunderlag/#k-bilagor-till-foreskrifterna).

[Mer om de statliga inrapporteringskoderna (statskontoret.se).](https://www.esv.se/kunskapsstod-och-regler/rapportering/ekonomiskt-utfall/s-koder/)

## Ladda ner baskontoplanen för 2026

[Baskontoplan för statliga myndigheter 2026 (pdf)](/globalassets/handledningar-pdf/allmant-om-statlig-redovisning/stk-2026-20-baskontoplan-for-statliga-myndigheter-2026.pdf)

[Baskontoförteckning med S-kod 2026 (xls)](/globalassets/handledningar-pdf/allmant-om-statlig-redovisning/baskontoforteckning-med-s-kod-2026.xlsx)

**Rapportnummer**: STK 2026:20

**Publiceringsdatum:** 2026-05-05

## Ladda ner baskontoplanen för 2025

[Baskontoplan för statliga myndigheter 2025 (pdf)](/globalassets/handledningar-pdf/allmant-om-statlig-redovisning/esv-2025-4-baskontoplan-for-statliga-myndigheter.pdf)

[Baskontoförteckning med S-kod 2025 (xlsx)](/globalassets/handledningar-pdf/allmant-om-statlig-redovisning/baskontoforteckning-med-s-kod-2025.xlsx)

**Rapportnummer:** ESV 2025:4

**Publiceringsdatum:** 2025-02-26

En version med felaktigt publikationsnummer publicerades den 10 februari 2025. All information i övrigt är dock densamma.

Senast uppdaterad:
2026-05-05

Innehållet är granskat:
2026-05-05
# Flerfinansierad verksamhet

---

Handledningen Flerfinansierad verksamhet finns enbart i pdf-format och riktar sig i första hand till er som arbetar med redovisning eller uppföljning på en myndighet med flera finansieringskällor. Den innehåller också information om kostnadsfördelningar.

Handledningen beskriver hur olika verksamheter, exempelvis projekt, med en eller flera finansieringskällor inom en myndighet kan hanteras i redovisningen, vid kalkylering och vid uppföljning.

Kostnadsfördelningar ägnas också stort utrymme i handledningen eftersom en rättvisande kostnadsfördelning, speciellt i flerfinansierad verksamhet, ger förutsättningar för bra beslutsunderlag. Underlag som kan användas för att leda och styra verksamheten och följa produktivitet och produktivitetsförbättringar.

Vi håller på att omarbeta innehållet i handledningen och kommer löpande att uppdatera Forum för ekonomisk styrning med motsvarande stöd.

Observera att handledningens hänvisningar till ESV:s föreskrifter och allmänna råd utgår från den tidigare strukturen för myndighetens regler. Från och med den 1 januari 2023 publiceras föreskrifterna i den nya serien Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA). Det betyder att vissa hänvisningar i tidigare publikationer kan vara missvisande.

**Publikationsnummer:** ESV 2006:28

**Publiceringsdatum:** 2007-03-19

## Ladda ner handledningen

[Flerfinansierad verksamhet (pdf)](/globalassets/handledningar-pdf/allmant-om-statlig-redovisning/2006-28-flerfinansierad-verksamhet.pdf "Flerfinansierad verksamhet")

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-30
# Redovisningsplan i praktiken

---

Handledningen Redovisningsplan i praktiken finns enbart i pdf-format och riktar sig i första hand till er som arbetar med myndighetens redovisningsplan.

Handledningen är tänkt som stöd och inspiration till dem på myndigheterna som arbetar med utveckling av ekonomisystemets konteringsfält och kontoklass 9. Statskontoret vill visa på ett arbetssätt och med exempel åskådliggöra hur myndigheten kan bygga upp och utveckla sin redovisningsplan.

Bland annat kommer följande frågor att besvaras:

* Hur kan ekonomisystemets olika konteringsfält byggas upp och struktureras?
* Vilken information ger konteringsfälten?
* Vilka för- och nackdelar finns?
* Behöver alla fält fyllas i?
* Hur kan ekonomisystemet användas för att underlätta inmatningen i ekonomisystemet?
* Vilka generella men konkreta råd kan ges till de som arbetar med redovisningsutveckling på myndigheterna?

Regelförändringar har gjort att några avsnitt i handledningen minskat i aktualitet. I läsanvisningen som finns infogad i handledningen, tydliggör vi vilka avsnitt som inte har samma relevans som när handledningen skrevs.

Vi håller på att omarbeta innehållet i handledningen och kommer löpande att uppdatera Forum för ekonomisk styrning med motsvarande stöd. Vissa länkar i dokumentet fungerar därför inte.

Observera att handledningens hänvisningar till ESV:s föreskrifter och allmänna råd utgår från den tidigare strukturen för myndighetens regler. Från och med den 1 januari 2023 publiceras föreskrifterna i den nya serien Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA). Det betyder att vissa hänvisningar i tidigare publikationer kan vara missvisande.

**Publikationsnummer:** ESV 2006:4

**Publiceringsdatum:** 2006-02-21

## Ladda ner handledningen

[Redovisningsplan i praktiken (pdf)](/globalassets/handledningar-pdf/allmant-om-statlig-redovisning/2006-4-redovisningsplan-i-praktiken.pdf "Redovisningsplan i praktiken")

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-30