# Olika typer av anläggningstillgångar

---

Det finns olika typer av anläggningstillgångar, som kan delas in i immateriella, materiella och finansiella anläggningstillgångar. Här går vi igenom olika typer av anläggningstillgångar samt hur dessa redovisas i myndighetens balansräkning.

Anläggningstillgångar kan vara immateriella, materiella eller finansiella, enligt 5 kap. 3 § Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA 2022:1) om årsredovisning och budgetunderlag.

Balansräkningens uppställningsform och under vilka poster som myndigheten ska redovisa sina anläggningstillgångar framgår av [bilaga 2](/ea-regelverket/redovisning/arsredovisning-och-budgetunderlag/#k-bilagor-till-foreskrifterna "Bilagor till föreskrifterna") till föreskrifterna. Hur rubrikerna och posterna som ingår i balansräkningen ska tas upp regleras i 4 kap. 9 § ESV:s föreskrifter och allmänna råd (ESVFA 2022:1).

## Immateriella anläggningstillgångar

Redovisning av immateriella anläggningstillgångar upplevs ibland som ett komplicerat område. Det hänger ofta samman med tillgångens egenskaper och att det kan vara svårt att identifiera vad som utgör tillgången. Utgångspunkten är att det är tillgångar som saknar fysisk substans, det vill säga att de inte går att ta på. Det är i princip det enda som skiljer dem från materiella tillgångar.

Många finansiella tillgångar är immateriella till sin natur men de räknas ändå inte som immateriella tillgångar. Det är endast icke-monetära tillgångar utan fysisk substans som räknas som immateriella anläggningstillgångar.

Exempel på olika slags immateriella anläggningstillgångar:

* programvaror
* licenser för exempelvis programvaror
* patent, koncessioner och liknande rättigheter
* modeller och prototyper
* egenutvecklade it-system.

### Definition av immateriella anläggningstillgångar

Det är viktigt att förstå de grundläggande egenskaperna hos en immateriell anläggningstillgång. En immateriell anläggningstillgång måste först och främst uppfylla den [allmänna definitionen av en tillgång](/redovisning-och-finansiering/anlaggningstillgangar/tillgangar-i-staten/#:~:text=s%C3%A4ga%20enligt%20anskaffningsv%C3%A4rdemetoden.-,Hur,-myndigheter%20ska%20definiera "allmänna definitionen av en tillgång"). Men för att ett anskaffat objekt ska definieras som en immateriell anläggningstillgång ska även följande tre kriterier vara uppfyllda:

1. Tillgången är identifierbar

I definitionen av en immateriell anläggningstillgång ingår att den ska vara identifierbar. Exempelvis kan överföring av legala rättigheter vid en transaktion identifiera den immateriella anläggningstillgången. Tillgången kan även identifieras om myndigheterna kan identifiera de framtida ekonomiska fördelarna eller servicepotentialen som är hänförliga till tillgången. I vissa fall kan det vara svårt att avgränsa immateriella anläggningstillgångar från löpande verksamhet.

2. Tillgången är icke-monetär

Kravet på att immateriella anläggningstillgångar är icke-monetära finns för att kunna särskilja dem från finansiella tillgångar, vilka också ofta är immateriella, i betydelsen att de saknar fysisk substans.

3. Tillgången saknar fysisk substans

Att immateriella anläggningstillgångar saknar fysisk substans är den principiella utgångspunkten, men i praktiken ofta en förenkling av verkligheten. Tillgångarna kan innehålla en materiell del men det är den immateriella delen som dominerar.

Om exempelvis en myndighet utvecklar ett dataprogram som lagras på exempelvis en hårddisk, är det inte själva hårddisken som är den del av tillgången som dominerar, alltså klassas tillgången som immateriell. Ett omvänt exempel är att operativsystemet till en dator, som inte kan fungera utan operativsystemet, anses vara en integrerad del av datorn och redovisas därför som en materiell anläggningstillgång.

Definitionen av en immateriell anläggningstillgång återfinns i 5 kap. 11 § ESV:s föreskrifter och allmänna råd om årsredovisning och budgetunderlag.

### Redovisa immateriella anläggningstillgångar i balansräkningen

Immateriella anläggningstillgångar delas upp på följande poster i balansräkningen.

1. Balanserade utgifter för utveckling

Här redovisas anskaffningsutgifter för utvecklingsverksamhet som myndigheten ska redovisa som en anläggningstillgång. Det kan handla om utveckling som bedrivs av anställda på myndigheten (internt upparbetad tid) eller externt förvärvad utvecklingsverksamhet. Exempel på balanserade utgifter för utveckling är egenutvecklade it-system eller program.

2. Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar

Under denna post redovisas anskaffningsutgifter för förvärvade licenser, rättigheter eller andra liknande immateriella anläggningstillgångar. Om myndigheten exempelvis anskaffar en nyttjanderättslicens ska anskaffningsutgiften redovisas här. Utgifter för omfattande anpassningsåtgärder på ett förvärvat it-system ska också redovisas under denna post.

3. Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar

Om myndigheten har lämnat förskott till en leverantör för anskaffning av en immateriell anläggningstillgång ska förskottet redovisas under denna post. Det gäller oavsett om leverantören är inomstatlig eller utomstatlig.

## Materiella anläggningstillgångar

Materiella anläggningstillgångar är identifierbara tillgångar som har en fysisk substans. De flesta tillgångar i staten är materiella.

Exempel på olika slags materiella anläggningstillgångar:

* byggnader, mark och annan fast egendom
* förbättringsutgifter på annans fastighet
* maskiner och tekniska anläggningar
* bilar, datorer och möbler
* [beredskapstillgångar](/redovisning-och-finansiering/anlaggningstillgangar/sarskilda-anlaggningstillgangar/beredskapstillgangar/ "beredskapstillgångar")
* [naturmiljötillgångar](/redovisning-och-finansiering/anlaggningstillgangar/sarskilda-anlaggningstillgangar/natur--och-kulturtillgangar/ "naturmiljötillgångar")
* [konst](/redovisning-och-finansiering/anlaggningstillgangar/sarskilda-anlaggningstillgangar/natur--och-kulturtillgangar/ "konst").

### Redovisa materiella anläggningstillgångar i balansräkningen

Materiella anläggningstillgångar delas upp på följande poster i balansräkningen.

1. Byggnader, mark och annan fast egendom

Under denna post redovisas samtliga byggnader, oberoende av om de utgör fast eller lös egendom. Enligt jordabalken är byggnad på ofri grund (annans mark) lös egendom. Myndigheten kan särredovisa byggnader, markanläggningar och mark om det är väsentligt för att ge en mer rättvisande bild av tillgångarna.

Det kan även finnas skäl att specificera byggnader under olika delposter om byggnaderna har olika karaktär, till exempel om myndigheten både har kulturhistoriska byggnader och kontorsbyggnader.

Det är endast ett fåtal statliga myndigheter som har rätt att förvalta byggnader och mark. Enligt förordningen (1993:527) om förvaltning av statens fastigheter m.m. är det regeringen som beslutar om vilka myndigheter som ska ha rätt att förvalta fastigheter. Regeringen beslutar även om vilka bestämmelser som ska gälla för en sådan förvaltning.

### Skilj på fastighet och lokal

I redovisningen är det viktigt att skilja på fastighet och lokal. Begreppet fastighet innebär i detta sammanhang att staten genom myndigheten har äganderätt till fastigheten. Innehavet av en fastighet innebär drifts- och kapitalkostnader för myndigheten. Begreppet lokal betyder att det finns ett hyresförhållande mellan en myndighet och en fastighetsägare där hyreskontraktet fastställer hyreskostnaden.

### Fastighetens olika delar

En fastighet kan bestå av ett flertal olika beståndsdelar. De vanligaste delarna är mark och byggnad, men i en fastighet kan det även ingå markanläggningar.

Gränsdragningen mellan vad som klassificeras som mark och byggnad respektive byggnad och inventarier överensstämmer inte alltid civilrättsligt med den uppdelning som en myndighet bör göra i årsredovisningen. Exempelvis redovisas tillgångar som myndigheter använder i den löpande verksamheten ofta som inventarier trots att de civilrättsligt tillhör byggnaden.

Byggnader och vissa markanläggningar behöver i redovisningen normalt delas upp i komponenter, vilket framgår av ESV:s allmänna råd till 5 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag.

[Mer om komponentredovisning](/redovisning-och-finansiering/anlaggningstillgangar/anskaffning/komponentredovisning/ "Mer om komponentredovisning")

#### Byggnad

En byggnad kan förutom komponenter även bestå av olika inventarier. Inventarier som har anskaffats och installerats för byggnadens allmänna användning, ska klassificeras som byggnad.

#### Byggnadsinventarier

Enligt Skatteverkets definition utgörs byggnadsinventarier av delar och tillbehör i en byggnad som är avsedda att direkt tjäna den verksamhet som bedrivs i byggnaden. Till byggnadsinventarier räknas med andra ord inte sådana anordningar som är nödvändiga för byggnadens allmänna funktion och användning. Byggnadsinventarier förekommer inte i byggnader som används för bostadsändamål.

För fastigheter som myndigheten förvaltar finns det med andra ord två olika typer av inventarier som myndigheter bör känna till:

1. Som byggnad redovisar ni sådana inventarier som tjänar till att byggnaden ska kunna användas och fungera, oavsett vilken verksamhet som bedrivs i byggnaden.
2. Som byggnadsinventarier redovisar ni sådana inventarier som ska användas för den verksamhet som utförs i byggnaden och som är nödvändiga för att verksamheten ska kunna bedrivas ändamålsenligt.

#### Tomter och mark

Till mark hör tomt avsedd för bebyggelse och skogsmark samt nationalparker. Även skogsmark som används som militärt övningsområde räknas till mark.

#### Markanläggning

En markanläggning är en på marken utförd anordning av permanent natur samt vissa typer av markarbeten. Till markanläggning räknas:

* kostnader för rivning av byggnad eller annat som funnits på fastigheten
* olika anordningar som till exempel vägar, järnvägar, kanaler, hamninlopp och andra tillfarter
* körplaner, parkeringsplatser, landningsbanor, planteringar
* fotbollsplaner, tennisbanor eller därmed jämförlig anläggning för personal eller allmänheten, samt
* brunnar, källare och tunnlar eller dylikt om det inte är att hänföra till byggnaden.

Kostnader för sanering av mark kan inte aktiveras om saneringsåtgärderna har uppkommit till följd av en verksamhet som myndigheten tidigare har utfört på fastigheten.

Markanläggningar bör särredovisas från mark i redovisningen eftersom dessa är föremål för avskrivning.

#### Markinventarier

I anskaffningsvärdet för en markanläggning ska inte utgifter ingå för sådana delar och tillbehör som myndigheten avser att använda i driften. Exempelvis bör laddningsstolpar som myndigheten installerar på fastigheten inte redovisas som markanläggningar utan som markinventarier.

2 Förbättringsutgifter på annans fastighet

Om myndigheten utför ny-, till-, eller ombyggnad på fastighetsägarens egendom ska förbättringarna redovisas under denna post. Även väsentliga reparations- och underhållskostnader redovisas här.

3. Maskiner, inventarier, installationer m.m.

Under denna post redovisas de vanligaste typerna av anläggningstillgångar som en myndighet har, till exempel bilar, datorer och möbler.

4. Pågående nyanläggningar

Om myndigheten håller på att uppföra en materiell anläggningstillgång redovisar myndigheten, under uppförandetiden, normalt tillgången under denna post. När tillgången är färdigställd förs samtliga utgifter som är hänförbara till anskaffningen till den balanspost där den slutligen ska redovisas.

Däremot ska förbättringsutgifter på annans fastighet, beredskapstillgångar och immateriella tillgångar redovisas under respektive tillgångspost redan under uppförandetiden.

5. Beredskapstillgångar

Här redovisas varor och inventarier som anskaffas för att försörja landet i ett krisläge. Det är alltså tillgångar som används antingen inom det militära eller inom det civila försvaret. Tillgångarna anskaffas för att sättas in i lager, och används i de flesta fall bara i begränsad utsträckning i myndighetens löpande verksamhet.

[Mer om beredskapstillgångar](/redovisning-och-finansiering/anlaggningstillgangar/sarskilda-anlaggningstillgangar/beredskapstillgangar/ "Mer om beredskapstillgångar")

6. Förskott avseende materiella anläggningstillgångar

I vissa verksamheter betalar myndigheter ut förskott till leverantörer. Ett förskott innebär att myndigheten betalar ut medel innan den har mottagit någon motprestation. Det kan finnas olika skäl till att ge förskott. Dels kan det vara mer förmånligt för staten, dels kan det vara ett krav från leverantören i de fall uppförande av tillgången tar lång tid.

När myndigheten tar emot en motprestation som är hänförbar till förskottet överförs förskottet antingen till en annan post under materiella anläggningstillgångar, eller så kostnadsförs det om inte utgifterna uppfyller kriterierna för att ingå i anskaffningsvärdet.

## Finansiella anläggningstillgångar

Vissa myndigheter inom staten innehar och redovisar finansiella anläggningstillgångar. Dessa tillgångar omfattar ofta stora belopp och speciella transaktioner som får stor påverkan på statens finanser.

Finansiella anläggningstillgångar är identifierbara tillgångar som saknar fysisk substans och som är monetära.

Exempel på finansiella anläggningstillgångar:

* aktier och andelar i hel- och delägda företag
* andra långfristiga värdepappersinnehav
* långfristiga fordringar.

### Finansiella instrument

För finansiella tillgångar i staten är det reglerna om finansiella instrument som är tillämpliga. Bestämmelserna finns i 5 kap. 13 och14 §§ förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag och 5 kap. 35 - 49 §§ Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA 2022:1) om årsredovisning och budgetunderlag.

Ett finansiellt instrument är varje form av avtal som ger upphov till en finansiell tillgång hos en part och en finansiell skuld hos en annan part. Avtalet kan också ge upphov till ett eget kapital instrument hos motparten.

Reglerna har många likheter med reglerna inom privat sektor men det finns också vissa skillnader. Inom staten har man medvetet valt att ha en annan reglering eftersom förutsättningarna i vissa fall skiljer sig från privat sektor.

[Mer om finansiella anläggningstillgångar som uppstår i garantiverksamhet](/redovisning-och-finansiering/garantier-och-utlaningar/ "Mer om finansiella anläggningstillgångar som uppstår i garantiverksamhet")

### Aktier och andelar i hel- och delägda företag

Andelar i hel- och delägda företag redovisas hos myndigheter på motsvarande sätt som andra anläggningstillgångar, det vill säga enligt [anskaffningsvärdemetoden](/redovisning-och-finansiering/anlaggningstillgangar/tillgangar-i-staten/#:~:text=inte%20%C3%A4r%20f%C3%B6rbrukade.-,Tillg%C3%A5ngarnas,-v%C3%A4rde%20i%20balansr%C3%A4kningen "anskaffningsvärdemetoden"). Det regleras i 5 kap. 25 § ESV:s föreskrifter och allmänna råd om årsredovisning och budgetunderlag.

### Redovisa finansiella anläggningstillgångar i balansräkningen

Finansiella anläggningstillgångar delas upp på följande poster i balansräkningen.

1. Andelar i hel- och delägda företag

Under denna post redovisas aktieinnehav och andelar i hel- och delägda företag.

2. Andra långfristiga värdepappersinnehav

Under denna post redovisas andra värdepapper och andelar som myndigheten anskaffat för långfristig placering.

3. Långfristiga fordringar hos andra myndigheter

Under denna post redovisas långfristiga fordringar hos andra myndigheter som bedöms ha en återstående löptid på mer än ett år och som inte ska redovisas som utlåning.

4. Andra långfristiga fordringar

Under denna post redovisas långfristiga fordringar hos andra än statliga myndigheter som bedöms ha en återstående löptid på mer än ett år och som inte ska redovisas som utlåning.

Senast uppdaterad:
2025-05-15

Innehållet är granskat:
2025-10-15