# Definitioner och centrala begrepp

---

För att avgöra om myndigheten ska redovisa en skuld, avsättning eller ansvarsförbindelse behöver ni bedöma om det finns en förpliktelse och hur den i så fall ska värderas. Här definierar och förklarar vi översiktligt vissa begrepp som är viktiga att förstå för att göra bedömningen.

Begreppen vi går igenom ingår i de kriterier som avgör vad en myndighet ska redovisa som en skuld, avsättning eller ansvarsförbindelse. Mer utförliga kriterier hittar du på sidorna [Redovisa avsättningar](/redovisning-och-finansiering/avsattningar-och-ansvarsforbindelser/redovisa-avsattningar/) respektive [Redovisa ansvarsförbindelser](/redovisning-och-finansiering/avsattningar-och-ansvarsforbindelser/redovisa-ansvarsforbindelser/).

## En förpliktelse är oftast en förutsättning

Med förpliktelse menas en på balansdagen mer eller mindre sannolik skyldighet, att i framtiden betala ut kontanter eller föra över andra tillgångar till någon utomstående motpart. Det kan också vara att utföra tjänster för motpartens räkning utan att myndigheten får någon motprestation för nedlagda kostnader.

Bara när det finns en förpliktelse till följd av en inträffad händelse ska en skuld eller avsättning tas upp i balansräkningen. För att redovisa en ansvarsförbindelse kan det i vissa fall räcka med att det finns en möjlig förpliktelse på grund av en inträffad händelse. Vi ger exempel på möjliga förpliktelser på sidan [Exempel på skuld, avsättning och ansvarsförbindelse](/redovisning-och-finansiering/avsattningar-och-ansvarsforbindelser/exempel/).

### Förpliktelser kan vara legala eller informella

En rättsligt bindande förpliktelse till följd av ett avtal, ett regeringsbeslut, lagstiftning eller annan laglig grund är en legal förpliktelse.

En informell förpliktelse utgår från myndighetens eget agerande. Den uppstår om myndigheten har skapat en välgrundad förväntan hos externa parter om att uppfylla förpliktelsen. Det kan myndigheten ha gjort genom en etablerad praxis, offentliggjorda riktlinjer eller ett aktuellt uttalande.

### All verksamhet leder inte till förpliktelser

Utifrån resonemangen så långt går det att hävda att nästan all statlig verksamhet borde leda till någon form av förpliktelse hos myndigheterna. Det är exempelvis reglerat i lag att föräldrar ska få barnbidrag och studenter ska få studiestöd. Dessutom kan politiker göra uttalanden som skapar välgrundade förväntningar hos olika grupper i samhället, som kan påverka någon av myndigheterna.

Avsättningar ska dock inte tas upp för all statlig verksamhet. En viktig faktor för att avgöra om det finns en förpliktelse är om staten kan undkomma den genom att avsluta verksamheten. En utgångspunkt är att en avsättning ska redovisas när det finns en förpliktelse hänförbar till inträffade händelser, som regeringen inte kan ändra genom ett nytt beslut.

Avsättningar ska heller inte tas upp för framtida utbetalningar av bidrag hänförbara till sociala trygghetssystem. Det gäller oberoende av om bestämmelserna finns i lag eller förordning. I ett sådant fall anses den förpliktande händelsen inträffa den månad som en myndighet har en skyldighet att betala ut ett bidrag.

## Åtaganden är inte alltid en förpliktelse

Inom staten används benämningen åtaganden för avtal eller utfästelser som kan vara hänförbara till förpliktelser på grund av inträffade händelser. Åtaganden kan även uppstå kopplat till framtida verksamhet. Exempel på framtida verksamhet kan vara leveranser av varor och tjänster kommande år.

I vissa fall krävs ett regeringsbeslut om beställningsbemyndigande för att myndigheten överhuvudtaget ska kunna ingå ett åtagande. Myndigheten upprättar då en bemyndiganderedovisning i anslutning till anslagsredovisningen. Ett sådant åtagande behöver däremot inte innebära att det finns en förpliktelse som ska tas upp i balansräkningen.

Vi använder begreppet förpliktelser när vi talar om skulder och ansvarsförbindelser som tas upp i, eller i anslutning till, balansräkningen.

## Skulder har olika grad av säkerhet

Förpliktelser som är hänförliga till händelser som har inträffat under året eller tidigare år, som är säkra eller sannolika till sin förekomst och som kan mätas på ett tillförlitligt sätt ska ni ta upp som en skuld i redovisningen. Skulder redovisar ni i balansräkningen under posterna Skulder m.m., Periodavgränsningsposter eller Avsättningar – beroende på vilka rekvisit som är uppfyllda.

**Periodavgränsningsposter** är skuldposter som är nödvändiga för att göra en periodisering av utgifter och inkomster i samband med att en viss redovisningsperiod avslutas. När ni periodiserar kan ni behöva beräkna eller uppskatta den kostnad eller intäkt som hör till redovisningsperioden.

Kravet på att vara exakt när ni bestämmer det redovisade beloppet är lägre för denna typ av skuldposter än vad som gäller för poster under balansräkningens rubrik Skulder m.m. Den exakta tidpunkten för utbetalning kan också vara något mer osäker vid periodiseringar.

**Avsättningar** tas upp när det finns förpliktelser som är hänförliga till räkenskapsåret eller till tidigare räkenskapsår men där det råder osäkerhet när det gäller belopp eller tidpunkt för infriande.

Avsättningar skiljer sig på så sätt mot balansposterna Skulder m.m. och Periodavgränsningsposter, som i princip är säkra när det gäller både belopp och tidpunkt för infriande. En avsättning är alltså en skuld som är oviss vad gäller förfallotidpunkt eller belopp.

## Ansvarsförbindelser är mer osäkra jämfört med skulder och avsättningar

Ansvarsförbindelser är möjliga förpliktelser som bara bekräftas av osäkra framtida händelser som inte ligger inom myndighetens kontroll. Det kan också vara befintliga förpliktelser, men där det inte är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas eller där storleken på förpliktelsen inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet.

## Det kan ibland vara svårt med gränsdragningen

Gränsdragningen mellan att redovisa en periodavgränsningspost (upplupen kostnad) eller en avsättning kan ibland vara oklar.

**En upplupen kostnad** är vanligen en skuld för varor eller tjänster som har levererats till myndigheten, men som på balansdagen ännu inte har fakturerats eller betalats. När det gäller upplupna kostnader är beloppet ofta säkert och det finns en ungefärlig tidpunkt för när det ska regleras. Viss osäkerhet kan finnas utan att det för den skull är fråga om en avsättning.

**Avsättningar** har en vidare definition, och begränsas inte till kostnader för varor eller tjänster som har erhållits. Avsättningar kan vara alla typer av förpliktelser till följd av en inträffad händelse. En avsättning är oftast också mer långfristig än en periodavgränsningspost.

Det kan även vara svårt att avgöra om något ska redovisas som en avsättning eller som en ansvarsförbindelse. I dessa fall behöver ni göra en bedömning av hur stor sannolikheten är för att det kommer att bli ett utflöde av resurser hos myndigheten utan att ni får motsvarande nytta.

Figur 1 illustrerar vilka avgränsningar som avgör om en myndighet ska redovisa en förpliktelse som avsättning eller ansvarsförbindelse, eller inte redovisa någonting alls.

### Figur 1. Flödesschema vid bedömning av förpliktelser

![Figur 1. Flödesschema för att bedöma hur förpliktelser ska redovisas](/contentassets/f6f38c39b85d4ec4b7ceb9d5b2499408/figur-over-flodesschema.png)

Källa: Bilaga 2 i Redovisningsrådets rekommendation 16 med egen bearbetning av Statskontoret.

## Fonder är inte en förpliktelse

I staten finns ytterligare en balanspost på skuldsidan i balansräkningen som kallas Fonder. Vanligen krävs stöd i lag för att Fonder ska kunna förekomma hos en myndighet, och begreppet har en särskild innebörd som inte överensstämmer med den som i vissa fall används i näringslivet.

Fonder i staten uppstår när vissa myndigheter som hanterar statliga transfereringar redovisar belopp som i huvudsak är saldon mellan ackumulerade inbetalningar och utbetalningar. Denna typ av poster utgör inte en förpliktelse så som sådana är definierade och ska därför inte redovisas som en skuld eller avsättning. I stället ska de redovisas under rubriken Fonder.

Detta regleras i  4 kap. 17 § Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA 2022:1) om årsredovisning och budgetunderlag.

Läs mer om att redovisa fonder vid statliga myndigheter på sidan [Fonder för transfereringsändamål](/redovisning-och-finansiering/bidrag-och-transfereringar/fonder-for-transfereringsandamal/ "Redovisning av fonder vid statliga myndigheter").

## Kostnader vid avsättningar redovisas ofta mot anslag

Kostnader som uppkommer vid avsättningar redovisas vanligtvis i verksamhetsavsnittet i resultaträkningen. Om myndigheten har beslutat att utföra omstruktureringar av verksamheten är det en förvaltningsutgift som ska redovisas kostnadsmässigt mot anslag. Det framgår av 12 § anslagsförordningen (2011:223).

Om regeringen däremot beslutar om att en myndighet ska läggas ned, är det vanligt att det av regleringsbrevet framgår att myndigheten får undantag från att redovisa omstruktureringskostnader mot anslag när kostnaden uppstår.

När det gäller andra avsättningar kan det vara svårare att fastställa på vilken grund som utgifterna ska redovisas mot anslag. Det gäller framför allt kostnader för sanering och återställning och vissa statliga garantier. I vissa fall ska dessa avsättningar redovisas mot anslag när utgiften uppstår. [Mer om redovisning mot anslag på statens budget.](/redovisning-och-finansiering/anslag-och-inkomsttitlar/redovisning-av-anslag/redovisning-mot-anslag-pa-statens-budget/)

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-15