# Redovisa ansvarsförbindelser

---

Ansvarsförbindelser är förpliktelser som inte ska redovisas som en skuld eller avsättning. Här beskriver vi hur ni avgör vad som räknas som en ansvarsförbindelse och hur myndigheten ska redovisa dessa förpliktelser i anslutning till balansräkningen.

Ansvarsförbindelser är förpliktelser som myndigheten inte ska redovisa som en skuld eller avsättning på grund av att det inte är sannolikt att det kommer att krävas ett utflöde av resurser för att förpliktelserna ska regleras. Men det kan också vara på grund av att förpliktelsens storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet.

Det senare är dock väldigt ovanligt och bör normalt inte vara ett argument för att inte ta upp en avsättning i balansräkningen. Ett av kriterierna för [att redovisa en avsättning](/redovisning-och-finansiering/avsattningar-och-ansvarsforbindelser/redovisa-avsattningar/ "Redovisa avsättningar") är just att beloppets storlek inte är säkert.

## Ansvarsförbindelser kan vara möjliga förpliktelser

En ansvarsförbindelse kan också vara möjliga förpliktelser. Det betyder att det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller inte, och förekomsten beror på händelser i framtiden som inte ligger inom myndighetens kontroll.

Ett exempel på när det finns en möjlig förpliktelse är om en utomstående part har lämnat in en stämningsansökan mot myndigheten, men där domstolen ännu inte hunnit pröva tvisten. Domstolen har då inte fastslagit om det över huvud taget finns en förpliktelse eller inte.

## Svårt bedöma sannolikheten för ett utflöde

Med ett sannolikt utflöde av resurser menas att det är mer troligt att det blir ett utflöde än att det inte blir det. Det är samma utgångspunkt som i kriterierna för när en myndighet ska redovisa en avsättning.

Det kan dock vara svårt att bedöma hur stor sannolikheten är för att det ska bli ett utflöde av resurser. Om det har uppstått liknande händelser tidigare kan ni ta hänsyn till vad utgången blev då för att göra er bedömning. I mer komplicerade fall kan ni behöva anlita utomstående bedömare. Det är också viktigt att ni dokumenterar hur myndigheten har kommit fram till sin bedömning.

## En redovisad avsättning kan inte vara en ansvarsförbindelse

En förpliktelse som myndigheten har redovisat som en avsättning ska inte samtidigt tas upp som en ansvarsförbindelse.

Låt oss ta ett exempel. Er myndighet har fått en förpliktelse till följd av en inträffad händelse och ni har bedömt att det teoretiskt kan uppstå ett utflöde av resurser på 1,5 miljoner kronor. Man skulle då kunna tänka sig att den mest sannolika delen, exempelvis 1 miljon kronor, redovisas som en avsättning och att resterande del (0,5 miljoner kronor) redovisas som en ansvarsförbindelse. Men så ska ni inte göra.

Storleken på avsättningen baserar ni på er bedömning av hur stort myndighetens totala nettoutflöde kommer bli. Bedömer ni att nettoutflödet i detta fall blir 1 miljon kronor, så redovisar ni 1 miljon kronor som en avsättning. Sedan gör ni inget mer. Om ni i stället inte bedömer att kriterierna för en avsättning är uppfyllda redovisas hela beloppet på 1,5 miljoner kronor som en ansvarsförbindelse.

Om det är en ytterst liten sannolikhet för att det blir ett utflöde av resurser behöver ni inte redovisa någonting alls.

## Ompröva förpliktelser vid varje bokslutstillfälle

Ansvarsförbindelser kan utvecklas på ett sätt som ni ursprungligen inte förväntade er. De ska därför omprövas vid varje bokslutstillfälle för att avgöra om sannolikheten för ett utflöde av resurser har förändrats.

Om sannolikheten har förändrats ska ansvarsförbindelsen i stället redovisas som en avsättning eller som en upplupen kostnad, alternativt kanske tas bort helt. Även det omvända gäller. En avsättning kan bli så osäker att myndigheten i stället ska redovisa förpliktelsen som en ansvarsförbindelse.

## Redovisa ansvarsförbindelser i årsredovisningen

Myndigheten ska redovisa ansvarsförbindelser i anslutning till balansräkningen. Men de ska inte tas med i balansräkningens beloppskolumner och ansvarsförbindelser räknas inte heller in i balansomslutningen. Det kallas att redovisa inom linjen.

### Dela upp ansvarsförbindelser på tre rader

Ansvarsförbindelser ska enligt uppställningsformen till balansräkningen tas upp inom linjen och delas upp på följande tre rader:

1. **Ansvarsförbindelser för statliga garantier**, som endast får användas av de myndigheter som ansvarar för garantiverksamhet i staten.
2. **Ansvarsförbindelser för avhjälpande av miljöskador** avser utgifter för avhjälpande av en föroreningsskada eller en allvarlig miljöskada enligt miljöbalken.
3. **Övriga ansvarsförbindelser** används för alla andra ansvarsförbindelser i staten.

Det gäller enligt bilaga 2 till Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA 2022:1) om årsredovisning och budgetunderlag.

### Ange upplysningar i not

En ansvarsförbindelse ska anges i belopp i balansräkningen. Myndigheten ska vidare i not upplysa om det finns osäkerheter beträffande beloppet. I noten kan ni föra ett resonemang om inom vilket intervall som beloppet ligger samt hur ni har bedömt osäkerheterna för utflödet av resurser. I noten beskriver ni även vad ansvarsförbindelsen avser.

I beskrivningen av osäkerheter kan myndigheten förklara vilka faktorer som påverkar till exempel hur stort beloppet kan bli eller när i tiden det är mest sannolikt att det kommer att uppstå utgifter.

Reglering om redovisning av ansvarsförbindelser finns i 4 kap. 28 §, 7 kap. 46 § och bilaga 2 Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA 2022:1) om årsredovisning och budgetunderlag.

---

## Frågor och svar om ansvarsförbindelser

[Hur ska ansvarsförbindelser i garantiverksamhet redovisas?](#)
[Kopiera länk](#)

**Svar**

Statskontoret anser att om myndigheten tar ut garantiavgifter enligt garantimodellen finns det normalt inte någon förpliktelse som ger upphov till en ansvarsförbindelse. En förpliktelse uppstår endast när myndigheten inte förväntas kunna ta ut en garantiavgift motsvarande kostnaderna i garantiverksamheten för framtida garantiåtaganden. En sådan förpliktelse redovisas normalt som en avsättning. Om myndigheten bedömer att det inte är sannolikt att en avtalad garanti utnyttjas, och ett garantiåtagande uppstår, bör förpliktelsen redovisas som en ansvarsförbindelse.

Av ESV:s föreskrifter och handledning om avsättningar och ansvarsförbindelser framgår att ett kriterium för att ta upp en förpliktelse som en avsättning eller en ansvarsförbindelse är att det är sannolikt att ett nettoutflöde av resurser krävs för att kunna reglera förpliktelsen. När det gäller framtida garantiåtaganden ska en garantiavgift tas ut för att täcka förväntade förluster enligt 14 § förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. Därmed uppstår inget nettoutflöde av resurser när myndigheten ingår ett garantiåtagande.

En ansvarsförbindelse bör inte heller redovisas om det finns ett garantiavtal att tillföra kapitaltillskott till ett statligt bolag eller en finansiell institution. Detta gäller om det vid ett eventuellt infriande av garantin förväntas uppstå en finansiell tillgång i redovisningen. Ett löfte att göra en investering i framtiden ska alltså inte redovisas som en ansvarsförbindelse eftersom myndigheten får en motprestation i form av en tillgång när garantin infrias.

2019-03-04

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-15