# Identifiera olika alternativa åtgärder

---

En konsekvensutredning ska redogöra för konsekvenserna av olika alternativ till åtgärd. Identifieringen av relevanta alternativ ska ske förutsättningslöst med fokus på att uppnå den eftersträvade förändringen på det bäst lämpade sättet.

En konsekvensutredning ska göras utifrån en bred ansats där olika alternativ till åtgärd jämförs och bedöms utifrån vilket som bäst kan väntas åstadkomma den eftersträvade förändringen. Jämförelsen ger beslutsfattaren ett underlag över vilka åtgärdsalternativ som övervägts i utredningen, och vilket som anses vara det bäst lämpade. Att jämföra olika alternativ med varandra tidigt i utredningen bidrar till en effektivare utredningsprocess och möjliggör en iterativ process med omprövning av alternativ, vid behov. En adekvat [problembeskrivning](/konsekvensutredning/jamfor-handlingsalternativen/redogor-for-problem-och-efterstravad-forandring/) är en förutsättning för att kunna identifiera alternativ och göra jämförelsen dem emellan och med nollalternativet.

Den inledande analysen för att identifiera olika alternativ, och utse det mest lämpade alternativet, bör av effektivitetsskäl vara i huvudsak av enklare karaktär. En mer noggrann analys av det åtgärdsförslag som anses bäst lämpat kommer senare.

## Identifiera relevanta alternativ

Alternativen som tas fram bör vara relevanta. Av relevans är de alternativ som av olika skäl inte omedelbart går att avfärda. En anledning kan vara att beställningen (i exempelvis kommittédirektivet eller regeringsuppdraget) begränsar vilka typer av alternativ som ska utredas och att man inte har skäl att utvidga det.

För att identifiera åtgärdsalternativ och konsekvenser av dem kan det vara värdefullt att använda strukturerade metoder för idégenerering. Tidigare utredningar på området och synpunkter på dem kan också ge inspiration till förslag. Synpunkterna på förslag i tidigare utredningar kan hittas i remissvaren. Där är Statskontorets prototyp [Hitta remissvar](https://datalabb.esv.se/remissai/#/utredningar?from=0&hits=50&minYear=2002&maxYear=2024&sort=Senaste&SOU=true&Ds=true) till stor hjälp i letandet efter remisser.

Att även involvera berörda aktörer i detta steg, som i många fall kan ha expertkunskap på området, kan såväl göra den åtgärd som senare föreslås mer effektiv, som utredningen i sig mer effektiv. Det kan exempelvis innebära att man träffar företrädare för olika intresseorganisationer, men även expertmyndigheter, andra experter eller personer med levd erfarenhet. Involveringen måste ske på ett sådant sätt att utredningens integritet inte äventyras samt vara saklig och opartisk. Av den anledningen är det därför bra att träffa en bred samling av aktörer och individer.

Det kan även vara relevant att ta del av uppgifter från andra länder eller forskning som kan ge värdefull kunskap. Det går också bra att utgå utifrån en lista över generiska handlingsalternativ och fundera på ifall något av dem skulle kunna vara relevant som åtgärd för att nå den eftersträvade förändringen. Några sådana exempel på handlingsalternativ är:

* Reglering.
* Beskattning.
* Subvention.
* Tillsyn.
* Att skapa, avveckla eller förändra en organisation.
* Information och rådgivning.
* Frivilliga överenskommelser eller åtaganden.

Överväg även alternativa utformningar av förslaget. Nedan följer exempel på överväganden att göra:

* Kan vissa grupper undantas helt eller delvis från regleringen?
* Hur ofta behöver en rapportering begäras in?
* Kan avgifter differentieras?
* Finns det digitala lösningar som kan underlätta och effektivisera?

Senast uppdaterad:
2025-06-03

Innehållet är granskat:
2025-06-03