# Integration

---

Integration handlar om människors möjligheter att bli en del av samhällets gemenskap. I konsekvensanalyser är det därför viktigt att beakta hur nya regler och åtgärder påverkar individers förutsättningar att delta i arbetslivet, ta del av utbildning och samhällsservice samt känna tillhörighet och tillit till institutioner. En sådan analys kan synliggöra om förslag bidrar till inkludering och jämlikhet – eller om de riskerar att förstärka ojämlikheter och motverka de integrationspolitiska målen.

## En stor men heterogen grupp

År 2024 utgjordes drygt tjugo procent av Sveriges befolkning av individer födda i ett annat land. Utöver detta är ytterligare cirka fem procent inrikes födda med utrikes födda föräldrar. Förslag som kan påverka integrationen för dessa grupper negativt slår därmed mot en betydande andel av befolkningen. Samtidigt är det viktigt att ha i åtanke att gruppen utrikes födda eller inrikes födda med utländsk bakgrund är mycket heterogen, med ursprung i ett stort antal länder. Skillnaderna inom gruppen är stora vad gäller exempelvis språk, religion, utbildningsnivå, ålder, skäl till migration och tid i Sverige. Vissa immigranter anländer till en kontext där den etniska diasporan har funnits i landet i flera decennier och är väl etablerad. Andra saknar däremot sociala nätverk i Sverige eller tillhör etniska grupper med begränsade resurser och inflytande i samhället. Det är därför av betydelse att analyser genomförs på en mer nyanserad och detaljerad nivå, eftersom olika grupper kan ha olika möjligheter till integration.

## Likvärdiga möjligheter till deltagande viktigt för att nå målet för integrationspolitiken

Det övergripande målet för integrationspolitiken är att utrikes födda kvinnor och män ska ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter som den övriga befolkningen att leva ett fritt, värdigt och självständigt liv inom samhällsgemenskapen. För att uppnå detta mål krävs både individuellt ansvar och ett samhälle som skapar likvärdiga möjligheter till deltagande i samhället, vilket bland annat innebär likvärdiga möjligheter och förutsättningar att ha tillgång till utbildning, arbete, bostad, hälso- och sjukvård, samhällsinformation och demokratiskt deltagande. Det är viktigt att konsekvensutredningar beaktar detta mål för att säkerställa att nya regler och åtgärder främjar, och inte oavsiktligt skapar hinder för, integration.

## Extra viktigt vid arbetsmarknad, utbildning, boende och tillgång till samhällsservice

Integrationsperspektivet är särskilt relevant att beakta i de förslag som rör områden med kända etableringsskillnader mellan olika grupper i samhället, såsom arbetsmarknad, utbildning och boende. Det är även viktigt att beakta perspektivet i samband med förslag som kan påverka människors möjlighet att ta del av samhällsservice, kommunicera med myndigheter eller tillgodogöra sig viktig information. Ett annat viktigt område är förslag som riskerar att påverka människors tillit till samhällsinstitutioner eller deras känsla av inkludering och tillhörighet. Det är av betydelse att överväga hur sådana förslag kan slå olika beroende på individers bakgrund och förutsättningar.

## Olika grupper kan påverkas olika beroende på bakgrundsfaktorer

Integrationsperspektivet är vidare relevant i samband med förslag om regler som innebär sanktioner, kontroller eller andra inskränkningar, då sådana åtgärder kan få konsekvenser för integrationen. Desamma gäller om förslaget innehåller krav på språkkunskaper, digital kompetens eller andra typer av systemförståelse, då sådana krav kan slå mycket olika för immigranter av olika bakgrund. Likaledes är det relevant att generellt reflektera över om förslag kan påverka människor olika beroende på utbildnings- eller kvalifikationsnivå, vistelsetid i Sverige, erfarenhet av svenska institutioner, eller om det finns en risk för att de drabbas av diskriminering i praktiken.

Om integrationsperspektivet inte beaktas finns en risk att strukturella hinder för etablering i samhället skapas, vidmakthålls eller förstärks. Det kan i sin tur försvåra hur de integrationspolitiska målen om att ge utrikesfödda kvinnor och män likvärdiga rättigheter och möjligheter i förhållande till den övriga befolkningen ska uppfyllas. Det kan till exempel innebära att tillgången till arbete och utbildning försvåras, till negativ särbehandling genom krav som grupper med utländsk bakgrund har svårare att uppfylla, att dessa gruppers tillit till myndigheter eller samhället i helhet försvagas, samt till ökad ojämlikhet, segregation och exkludering. Att förbise integrationsperspektivet kan även innebära att potentiellt positiva möjligheter till integration inte tillvaratas.

Frågor att ställa sig

* Har förslaget utformats så att det ger likvärdiga möjligheter till delaktighet för personer med olika bakgrund och etableringsförutsättningar?
* Tar förslaget hänsyn till att människors förutsättningar att ta del av information, samhällsservice eller regler kan variera beroende på språk, utbildningsnivå etableringstid eller erfarenhet av svenska institutioner?
* Finns det risk att förslaget oavsiktligt får andra konsekvenser för personer med utländsk bakgrund visavi svenskfödda, även om det vid första anblick kan tyckas vara neutralt?
* Beaktar utredningen om förslaget kan påverka möjligheten till självförsörjning, utbildning, boende eller hälsa för personer som står längre från samhällets etablerade strukturer?
* Har utredningen övervägt om förslaget påverkar känslan av inkludering, tillit och delaktighet i samhället för individer med utländsk bakgrund?
* Främjar eller försvårar förslaget de fem integrationspolitiska målen om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för utrikes födda?
* Har konsekvensanalysen stöd i forskning, beprövad erfarenhet och tillgänglig statistik, eller baseras bedömningen främst på generella eller normativa antaganden om integration?

Vanliga fallgropar

* **Att förbise indirekta effekter på integration.** Förslag som inte direkt handlar om integration kan ändå ha betydande konsekvenser för integrationsprocessen. Exempelvis kan förändringar inom utbildning, socialförsäkringar, bostads- eller arbetsmarknaden slå särskilt hårt mot grupper som redan har sämre förutsättningar i dessa system.
* **Att inte involvera relevanta aktörer i utredningsprocessen.** Att under utredningens gång inte ha samråd med forskare, myndigheter, civilsamhällesorganisationer, eller andra aktörer med insyn i integrationsfrågor kan leda till att viktig kunskap och betydelsefulla erfarenheter inte tas i beaktande.
* **Att anta att regler är neutrala till sin effekt.** Det är lätt att förutsätta att ett förslag påverkar alla lika, men i praktiken kan det slå olika beroende på individers bakgrund.
* **Att överskatta tillgängligheten till information och service.** Det är lätt att anta att alla nås av eller kan förstå information, men språkbarriärer eller låg digital kompetens kan göra det svårt för vissa grupper att ta del av information om rättigheter, skyldigheter eller resurser som förbättrar deras möjligheter.
* **Att förbise behovet av anpassade insatser.** En "en storlek passar alla"-strategi kan leda till att vissa grupper inte får det stöd de behöver för att etablera sig i samhället. Ett exempel är att utrikes födda kvinnor med små barn kan behöva särskilt stöd för att kunna delta i etableringsinsatser eller arbetsmarknadsåtgärder. Att inte ta hänsyn till specifika behov kan försvåra integrationen.
* **Att ha en för vag eller smal definition av integration.** Ett möjligt problem är att integration inte definieras tillräckligt väl och att man som utredare missar att förslag kan påverka andra dimensioner av integration än sådana man ofta tänker på, såsom arbetsmarknadsdeltagande.
* **Att ha en alltför kort tidshorisont.** Ett möjligt problem är att analyser kan fokusera på bara kortsiktiga effekter vilket i sin tur kan leda till att man underskattar förslagens långsiktiga positiva effekter eller överdriver höga initiala kostnader för en reform.
* **Att ha en förenklad bild av integration.** Ett vanligt problem i konsekvensanalyser är att integrationsperspektivet behandlas ytligt, normativt eller allmänt hållningsbaserat, snarare än forskningsanknutet och verklighetsförankrat. En sådan brist på analytiskt djup kan leda till felbedömningar och otillräckliga åtgärder.
* **Att underskatta eller missa samspel.** Ett möjligt problem i konsekvensanalyser är att samspelet mellan olika faktorer, eller reformer inte beaktas tillräckligt. Det kan handla om att enskilda regelförändringar kan ha eller få små effekter, men i samspel med andra regelförändringar kan effekten bli betydande.

Senast uppdaterad:
2025-03-03