# Andra ersättningar som en myndighet kan ta emot

---

En myndighet får under vissa förutsättningar ta emot andra ersättningar än avgifter. Här beskriver vi vad som räknas som andra ersättningar och under vilka förutsättningar en myndighet får disponera sådana medel.

Andra ersättningar är ett begrepp i den statliga redovisningen. Begreppet används för sådana medel som en myndighet tar emot som varken är avgifter, bidrag, anslag, skatter eller finansiella intäkter.

Exempel  på andra ersättningar som statliga myndigheter kan ta emot:

* Kostnadsersättningar, exempelvis ersättning för rättegångskostnader eller skadestånd
* Inkomster från ekonomiska påföljder, exempelvis böter och sanktionsavgifter
* Inkomster från försäljning av egendom
* Inkomster av sponsring

## Ta ställning till om ersättningen får disponeras

För att veta hur en ersättning ska redovisas behöver myndigheten ta ställning till om ersättningen får eller inte får disponeras av myndigheten. En myndighet behöver stöd i regelverket för att disponera medel.

Regler om så kallade andra icke-statliga medel som statliga myndigheter får ta emot och disponera i verksamheten finns i 6 kap. kapitalförsörjningsförordningen (2011:210) och Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA 2022:4) om kapitalförsörjning.

Stödet för att disponera andra ersättningar kan även finnas i ett områdesspecifikt regelverk eller i ett regeringsbeslut. Bestämmelserna i kapitalförsörjningsförordningen gäller inte för medel från andra statliga myndigheter eller från mellanstatliga organisationer som Sverige är anslutet till, som till exempel EU, FN och Nordiska ministerrådet.

Det är i första hand inkomster av [sponsring](/redovisning-och-finansiering/avgifter-och-andra-ersattningar/andra-ersattningar/sponsring/ "sponsring") och olika typer av [kostnadsersättningar](/redovisning-och-finansiering/avgifter-och-andra-ersattningar/andra-ersattningar/kostnadsersattningar/ "kostnadsersättningar") som omfattas av regelverket. Delar av regelverket gäller specifikt för respektive inkomsttyp.

Generellt gäller att en myndighet får ta emot och disponera icke-statliga medel om inkomsterna

* är av tillfällig natur eller mindre omfattning
* [inte rubbar förtroendet för myndighetens opartiskhet](/redovisning-och-finansiering/avgifter-och-andra-ersattningar/andra-ersattningar/sponsring/#:~:text=Inkomsterna%20f%C3%A5r%20inte%20rubba%20f%C3%B6rtroendet%20f%C3%B6r%20myndigheten "inte rubbar förtroendet för myndighetens opartiskhet") i dess myndighetsutövning eller annars skadar dess anseende
* [inte medför ett ökat behov av medel](/redovisning-och-finansiering/avgifter-och-andra-ersattningar/andra-ersattningar/sponsring/#:~:text=Inkomsterna%20f%C3%A5r%20inte%20medf%C3%B6ra%20%C3%B6kat%20finansieringsbehov "inte medför ett ökat behov av medel") från statens budget eller att högre avgifter måste tas ut i avgiftsfinansierad verksamhet.

Stöd för att bedöma om inkomsterna är av mindre omfattning eller tillfällig natur

Börja med att bedöma om inkomsterna är av mindre omfattning. Det gör ni genom att ställa inkomsterna mot myndighetens totala förvaltningskostnader. Gör beräkningen per budgetår. Ta med alla inkomster som myndigheten disponerar med stöd av 6 kap. 1 § kapitalförsörjningsförordningen.

Förvaltningskostnaderna är normalt de kostnader som redovisas under avsnittet Verksamhetens kostnader i myndighetens resultaträkning. Inkomsterna är av mindre omfattning om de motsvarar högst 5 procent av de totala förvaltningskostnaderna.

### Bedöm om inkomsterna är av tillfällig natur

Myndigheten får inte överskrida femprocentsgränsen under mer än två år i rad. Om ni ser en risk för att myndigheten kommer att överskrida gränsen bör ni bedöma om en del av inkomsterna är av tillfällig natur. Det kan till exempel handla om sponsring av en enstaka händelse, som en konferens.

Det finns ingen fastställd gräns för hur höga inkomster av tillfällig natur får vara. Ni kan därför räkna bort dessa när ni bedömer om inkomsterna är av mindre omfattning.

### Begär prövning för rätten att ta emot övriga inkomster

Om ni bedömer att myndigheten behöver ta emot inkomster som varken är av tillfällig natur eller mindre omfattning bör ni vända er till Regeringskansliet. Myndigheten kan begära att regeringen prövar om myndighetens rätt att ta emot och disponera inkomsterna bör regleras i särskild ordning.

Regeringen kan besluta att myndigheten får ett undantag från begränsningen för mindre omfattning, eller ge myndigheten ett särskilt bemyndigande att ta emot och disponera inkomsterna.

## Särredovisa ersättningar som får disponeras

En myndighet som tar emot icke-statliga medel enligt definitionen i 6 kap. kapitalförsörjningsförordningen ska särredovisa medlen i en not till resultaträkningen i årsredovisningen. Det framgår av 7 kap. 7 § Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA 2022:1) om årsredovisning och budgetunderlag.

Det finns även andra ersättningar som faller utanför reglerna i 6 kap. 1 § kapitalförsörjningsförordningen som ändå får disponeras, oavsett om det handlar om icke-statliga medel eller inte. Exempel på det finns i kontoundergrupp 342-344 Intäkter av andra ersättningar som inte omfattas av 6 kap. 1 § kapitalförsörjningsförordningen i [Statskontorets baskontoplan för statliga myndigheter](/redovisning-och-finansiering/bokforing-och-rapportering/baskontoplan/publikation-baskontoplanen/ "Statskontorets baskontoplan för statliga myndigheter").

## Redovisa ersättningar som inte får disponeras mot inkomsttitel

Vissa typer av andra ersättningar får myndigheterna ta emot men inte disponera. Det handlar främst om medel som inte har något närmare samband med verksamhetens kostnader och som en myndighet tar emot med stöd av ett regeringsbeslut eller en bestämmelse som är specifik för verksamheten.

Olika typer av [ekonomiska påföljder](/redovisning-och-finansiering/avgifter-och-andra-ersattningar/andra-ersattningar/ekonomiska-pafoljder/ "ekonomiska påföljder") som böter, sanktionsavgifter och viten får normalt inte disponeras. Vissa [kostnadsersättningar](/redovisning-och-finansiering/avgifter-och-andra-ersattningar/andra-ersattningar/kostnadsersattningar/ "kostnadsersättningar") får inte heller disponeras. Det handlar i första hand om skadestånd och försäkringsersättningar som inte avser myndighetens verksamhet eller som innebär en överkompensation för myndighetens kostnader.

Medel som myndigheten inte får disponera ska inlevereras till statens centralkonto (ett konto i icke räntebärande flöde) och [redovisas mot inkomsttitel](/redovisning-och-finansiering/anslag-och-inkomsttitlar/inkomster-pa-statens-budget/inkomster-som-redovisas-mot-inkomsttitlar/ "redovisas mot inkomsttitel").

Senast uppdaterad:
2026-03-05