# Energi

---

Energifrågor berör många dimensioner. En analys av styrmedel och åtgärder som påverkar energianvändningen och/eller energitillförseln behöver beröra alla dessa dimensioner i den mån de är relevanta, även om de inte utgör syftet med styrmedlet.

Det *övergripande målet för energipolitiken* är att skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt att underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Målet syftar till att förena försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet.

* En *trygg energiförsörjning* handlar om att förebygga och lindra negativa konsekvenser för samhälle och energianvändare som uppstår på grund av störningar och avbrott i energiförsörjningen. Försörjningstrygghet berör även energisystemets kapacitet, flexibilitet och robusthet att leverera energi i önskad omfattning i tid och rum. En del av detta är att sträva efter diversifiering och undvika ensidiga beroenden av enskilda aktörer eller anläggningar, inklusive energileveranser från instabila länder eller regioner. Energiförsörjningen är också kritisk för totalförsvaret, både för det civila och det militära försvaret. Se mer om detta under [sidan om Totalförsvaret](/konsekvensutredning/beakta-perspektiv/skydd-av-samhallet/totalforsvaret/ "Totalförsvaret").
* I ett längre perspektiv hänger näringslivets *konkurrenskraft* nära samman med deras produktivitet, dvs förmågan att skapa så stort värde som möjligt av de resurser (inklusive energi) som används i produktionen. Styrmedel som ger företagen stor frihet att själva välja lämplig lösning kan stimulera innovationer som främjar konkurrenskraft, jämfört med styrmedel som t ex föreskriver att en specifik teknik ska användas. I ett statiskt perspektiv påverkas konkurrenskraften gentemot konkurrenter i andra länder av företagets kostnader för resurser som energi, dvs kombinationen av priser och användning. Se mer om detta under [sidan om Företagande och konkurrensförhållanden.](/konsekvensutredning/beakta-perspektiv/foretagande-och-civilsamhalle/foretagande-och-konkurrensforhallanden/ "Företagande och konkurrensförhållanden")
* *Ekologisk hållbarhet* kan analyseras med utgångspunkt i de svenska miljömålen (se mer om detta under [sidan om Klimat och miljö](/konsekvensutredning/beakta-perspektiv/miljo-klimat-och-djur/miljo-och-klimat/ "Miljö och klimat")). Miljömålen påverkas framför allt av hur mycket energi vi använder och av vilken sort, men även åtgärder som är tänkta att påverka energianvändningen kan i sig ha en positiv eller negativ påverkan på miljömålen (t ex kan energirenovering bidra positivt till En god bebyggd miljö medan elbilar kräver kritiska metaller vars brytning, även om den sker utomlands, påverkar generationsmålet negativt).

Utöver de svenska energipolitiska målen är vi också enligt direktivet om energieffektivitet ålagda att tillämpa *principen om energieffektivitet först* i alla planerings-, policy- och större investeringsbeslut med energirelevans. Principen innebär enkelt uttryckt att alltid först fråga sig om energieffektivitetslösningar kan bidra till det som beslutet syftar till på ett mer samhällsekonomiskt effektivt sätt. Energieffektivitetslösningar kan här både vara mer energieffektiva alternativ för en given åtgärd/investering (t ex mer energieffektiva lösningar vid en renovering) och effektivare lösningar på systemnivå (såsom insatser för att minska och flytta energianvändning från ansträngda tidpunkter i stället för en kostsam nätförstärkning).

Därutöver kan även energirelaterade frågor aktualisera andra perspektiv som berörs i andra delar av denna vägledning. Detta gäller inte minst styrmedel som riktas mot människors användning av energi, snarare än åtgärder i energitillförseln, vilka kan tänkas påverka olika grupper på olika sätt.

Frågor att ställa sig

Den första frågan är om styrmedlet i någon högre grad påverkar användning eller tillförsel av energi, t ex vad gäller kvantitet, energislag eller fördelning i tid och rum. Om du identifierar någon sådan påverkan bör denna beskrivas, för att sedan kunna gå vidare med effekterna av denna påverkan:

* **Hur påverkas robustheten och motståndskraften i energisystemet, inklusive konsekvenserna av störningar och avbrott i energiförsörjningen?**

Exempel: Minskad användning av importerade bränslen minskar sårbarheten för olika geopolitiska händelser. Bättre isolerade hus, eller installation av energilager, kan bättre hantera störningar i energileveranser. Minskad användning av t ex ett visst drivmedel kan påverka tillgängligheten till detta drivmedel för samhälls- eller totalförsvarsviktiga användare som fortfarande är beroende av detta.

* **Hur påverkas företagens konkurrenskraft på kort respektive lång sikt?**

Exempel: Höjda energiskatter ökar företagens energikostnader (såvida det inte finns undantag eller nedsättningar). På längre sikt har företagen normalt större möjligheter att anpassa sig genom mer energieffektiva lösningar som i varierande kan motverka den initiala kostnadsökningen. Vidare påverkas konkurrenskraften inte bara av kostnader för själva energin utan också av kostnader för administration och annan efterlevnad av styrmedlet i fråga, liksom av andra aspekter som förutsebarheten i styrningen.

* **Hur påverkas miljökvalitetsmålen och generationsmålet?**

Exempel: Ökad (eller minskad) energianvändning ökar (eller minskar) miljöpåverkan från energiförsörjningen, men olika beroende på vad det är för energislag som kommer till (eller faller från) på marginalen. En generell tendens är att miljöskadan per enhet ökar ju högre samhällets totala energianvändning är, då de minst skadliga resurserna uttömts och resurser med högre påverkan behöver utnyttjas. Exempelvis finns det vissa restströmmar i samhället (spillvärme, restprodukter från jordbruk och skogsnäring osv) som kan nyttjas med låg miljöpåverkan, men när dessa resurser är uttömda behöver bränslen med högre miljöpåverkan tas i bruk. På motsvarande sätt finns det ytor som utan större konflikter kan användas för elproduktion från sol eller vind, men när dessa är ianspråktagna riskerar tillkommande produktion att medföra större målkonflikter.

* **Hur påverkas förutsättningarna för en samhällsekonomiskt effektiv energianvändning?**

Exempel: Styrmedel som korrigerar för marknadsmisslyckanden, såsom skatter som speglar energins miljökostnader eller märkningar som hanterar asymmetrisk information, kan öka den samhällsekonomiska effektiviteten. Även hinder som inte är marknadsmisslyckanden i snäv bemärkelse, såsom beteendemisslyckanden eller onödigt höga transaktionskostnader, kan minska med klokt utformade styrmedel vilket då bidrar till ökad samhällsekonomisk effektivitet. Det kan också vara samhällsekonomiskt effektivt att tillhandahålla kollektiva nyttigheter, som sådan försörjningstrygghet som en oreglerad marknad inte på egen hand förmår leverera i önskad omfattning.

Potentiella fallgropar

* **En insats som riktas mot en del av energisystemet kan få följdverkningar i andra delar av systemet.** En satsning på energislag X kan t ex minska lönsamheten för kraftslag Y. Beroende på tidsperspektiv kan det dessutom finnas större eller mindre begränsningar för tillkommande användning. Det tar tid (och kostar pengar) att bygga ut produktion och infrastruktur för fossilfria energibärare, så i ett kortsiktigt perspektiv kan tillkommande användare driva upp priset och tränga undan andra användare. Även i ett längre perspektiv finns begränsningar för hur mycket el, biomassa, kritiska metaller osv som kan utvinnas på ett hållbart sätt. En lösning som är mer resurskrävande än nödvändigt, eller som tränger undan möjligheten att använda en kritisk resurs i andra tillämpningar som saknar bättre alternativ, kan därför vara problematisk även om energin är fossilfri.
* **En alltför snäv systemgräns kan leda till suboptimering.** T ex kan ett ensidigt fokus på energianvändningen i driftsfasen leda till åtgärder som ökar energianvändningen över livscykeln om energianvändningen i tillverkningsfasen av den energibesparande produkten är hög samtidigt som besparingen i driftsfasen är låg. Ett annat exempel är viss bioenergi kan minska utsläppen från energianvändning samtidigt som den minskar kolinlagringen i skog och mark, varför båda effekter behöver analyseras för att hitta rätt balans.
* **Valet av geografisk systemgräns påverkar också analysen, inte minst när nationella styrmedel interagerar med internationella.** Länge hävdades t ex att det var meningslöst att minska användningen av fossila bränslen i de svenska verksamheter som ingår i EU ETS, eftersom utsläppen då kunde öka i motsvarande grad i någon annan del av systemet. Nu finns dock en mekanism där utsläppsrätter annulleras om överskottet blir för stort (t ex för att länder infört egna styrmedel). Dessutom är många internationella styrmedel föremål för återkommande omförhandlingar, där utfallet påverkas av hur det gått för styrmedlet hittills. Med stora överskott är lättare att enas om höga fortsatta ambitioner och vice versa. Däremot blir effekten inte lika rak som utan styrmedelsinteraktioner.
* **En statisk analys, som bortser från att konsumenter och producenter anpassar sig till förändrade förutsättningar, kan bli missvisande i synnerhet om anpassningsmöjligheterna är goda.** En högre kostnad för bränsle X behöver t ex inte få så stora konsekvenser om det är lätt att byta till andra alternativ (inklusive effektiviseringslösningar), men om det finns få alternativ annat än att betala den högre kostnaden eller dra ner på användningen genom minskad produktion (i ett företag) eller minskad komfort (i hushåll) blir konsekvenserna större.
* **Anpassat beteende kan också innebära rekyleffekter som minskar den faktiska energibesparingen.** Rekyleffekter uppstår när energieffektiviseringsåtgärder som minskar kostnaden för att köra en viss sträcka, hålla en viss inomhustemperatur osv leder till att människor kör längre sträckor, håller högre temperatur hemma osv. Ibland kan detta vara en önskad effekt, om människor som lever i s k energifattigdom (dvs tvingas hålla nere energianvändningen på en nivå som äventyrar deras hälsa, möjligheter att delta i samhället osv) kan lämna denna. För människor som redan har en hög energianvändning, där marginalnyttan av ytterligare användning understiger samhällets marginalkostnader för densamma, kan det däremot vara en oönskad effekt.

  Sannolikheten för rekyleffekter påverkas av vilket styrmedel som används för att driva fram energieffektiviseringen. Styrmedel som stimulerar energieffektivisering genom att göra energin dyrare innebär normalt inte lägre energikostnader totalt (även om de kan göra det om de t ex resulterar i tekniska genombrott som sänker energianvändningen så mycket att det kompenserar för den högre kostnaden per enhet energi) och har därmed låg sannolikhet för rekyleffekter. Styrmedel som subventionerar inköp av energibesparande teknik, såsom värmepumpar eller elbilar, har däremot högre sannolikhet för rekyleffekter.

* **Möjligheten till anpassningar är viktig för att förstå hur en omställning påverkar försörjningstryggheten i olika tidsperspektiv.** Även en omställning som på längre sikt stärker försörjningstryggheten, t ex genom ökad diversifiering och minskat beroende av enskilda bränslen, produktionsanläggningar osv, kan på kort sikt försvaga försörjningstryggheten då system som är anpassade efter dagens energiförsörjning ska ställas om. Detta är särskilt viktigt att beakta för samhällsviktiga användare såsom sjukhus, blåljusverksamhet, äldreboenden och mataffärer, där ett försörjningsavbrott kan få omfattande och oacceptabla konsekvenser.
* **På energiområdet föranleds många styrmedel av EU-krav som kan sätta snäva ramar för utformningen av styrmedlet.** Styrmedlets konsekvenser behöver då analyseras i förhållande till alternativa sätt att uppnå EU-kraven snarare än till vad som vore mest samhällsekonomiskt effektivt osv om styrmedlet kunde utformas fritt.

Senast uppdaterad:
2025-06-02