# Anpassa omfattningen på konsekvensutredningen

---

En konsekvensutredning ska inte vara mer omfattande än nödvändigt. Omfattningen bör anpassas efter sakfrågan som utreds, utformningen av förslagen och dess förväntade konsekvenser.

En konsekvensutredning kan aldrig, och bör inte heller, redogöra för alla tänkbara konsekvenser av en åtgärd. Omfattningen och detaljeringsgraden ska därför anpassas så att den står i proportion till den sakfråga som utreds. En konsekvensutredning av en oåterkallelig reform eller en större förändring som omfattar hela eller stora delar av samhället bör vara mer gedigen än en utredning av en förändring som är begränsad till mindre delar av samhället eller där effekterna är reversibla.

## Kravet på effektivitet i staten

Enligt 5 § förordningen om konsekvensutredning ska utredningen stå i proportion till förslagets eller beslutets omfattning och effekter. Det innebär att utredningen inte bör vara större än nödvändigt. Ytterligare stöd för det kan hittas i 1 kap 3 § budgetlagen som anger att staten ska eftersträva hög effektivitet och iakta god hushållning i sin verksamhet. Även i myndighetsförordningen (2007:515) kan stöd finnas för kravet på effektivitet i verksamheten.

### Ett systemperspektiv

För att ta ställning till hur omfattande en konsekvensutredning bör vara kan det vara bra att beakta utredningens insats ur ett systemperspektiv. En mer omfattande insats hos den som genomför utredningen kan balanseras av att det medför en mindre insats för dem som ska lämna synpunkter på förslaget (remissinstanserna) och för dem som slutligen ska avgöra frågan (ofta regeringen). En mer omfattande konsekvensutredning kan också bidra till en mer effektiv lösning på problemet.

## Bedöm hur omfattande konsekvenserna av en åtgärd väntas vara

En konsekvensutredning ska inte vara mer omfattande än nödvändigt. Hur omfattande den ska vara måste bedömas i det enskilda fallet. Utgångspunkter i den bedömningen kan vara om konsekvenserna av en åtgärd kan väntas vara oåterkalleliga, om de väntas vara stora, eller särskilt påverka vissa delar av samhället. För att avgöra hur omfattande en konsekvensutredning behöver vara kan exempelvis dessa frågor besvaras:

* Kan åtgärden innebära oåterkalleliga konsekvenser?
* Påverkas staten, kommunerna eller regionerna i stor omfattning?
* Berör förslaget många individer, hushåll eller företag?
* Påverkas särskilt individer med större sårbarhet, t.ex. barn, äldre, personer mer funktionsnedsättning eller liknande?
* Påverkas någon sektor, bransch eller annan grupp i särskilt stor utsträckning?
* Innebär förslaget stor påverkan på miljö och/eller klimat?
* Kan förslaget få betydande effekter för konkurrensen?
* Är kostnaden stor eller är skillnaden i kostnad mellan olika alternativa förslag stor?
* Påverkas några andra stora eller väsentliga samhällsvärden?
* Är de system som berörs av förslagen komplexa?

Om svaret bedöms vara ja på någon eller flera av dessa frågor är det ett tecken på att en mer omfattande konsekvensutredning behöver göras.

## Finns det en överordnad bestämmelse?

En konsekvensutredning ska bara göras av förslaget i sig. Om det finns överordnade bestämmelser som ska implementeras, exempelvis i förordning, lag eller EU-förordningar ska konsekvenserna av dessa normalt inte utredas. Om den överordnade regleringen innehåller en bristfällig konsekvensutredning kan det dock finnas ett behov av att komplettera den.

När det finns större möjligheter att tolka en överordnad bestämmelse krävs en mer omfattande konsekvensutredning. Det finns då större möjligheter att påverka det slutgiltiga förslagets innehåll och därmed också konsekvenserna av det.

Inför beslut om en föreskrift som enbart är ett förtydligande av en överordnad reglering är en enklare utredning förmodligen fullt tillräcklig. Vid mindre redaktionella ändringar av en befintlig föreskrift kan det t.o.m. vara onödigt att göra en ny konsekvensutredning.

Senast uppdaterad:
2025-06-03

Innehållet är granskat:
2025-06-03