Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Inkomster från försäljning av egendom

---

Inkomster från försäljning av annan egendom än anläggningstillgångar och reavinster från försäljning av anläggningstillgångar klassificeras som annan ersättning. Här beskriver vi hur myndigheter ska redovisa sådana inkomster.

Myndigheter får disponera hela inkomsten från försäljning av tillgångar som inte har redovisats som anläggningstillgångar. Ett exempel är korttidsinventarier. I redovisningen klassificeras försäljningsinkomsten som en annan ersättning.

Även reavinster från försäljning av anläggningstillgångar klassificeras i bokföringen som andra ersättningar.

I vissa fall får myndigheter disponera inkomster från försäljning av egendom som en myndighet förvaltar och som i redovisningen klassificeras som andra ersättningar. I vilka fall myndigheten får disponera inkomsterna framgår av 5 kap. kapitalförsörjningsförordningen (2011:210) och 5 kap. Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA 2022:4) om kapitalförsörjning.

[Mer om avyttring av anläggningstillgångar i staten](/redovisning-och-finansiering/anlaggningstillgangar/avyttring/ "Mer om avyttring av anläggningstillgångar i staten")

Bokföringsexempel: Försäljning av egendom

I samband med en flytt har Myndighet A bedömt att den kan sälja diverse kontorsmöbler som den inte längre har behov av. Möblerna som myndigheten säljer har tidigare kostnadsförts som korttidsinvesteringar och har alltså inte tagits upp som anläggningstillgångar. Myndighet A får därmed disponera hela försäljningsinkomsten. Möblerna säljs till en utomstatlig motpart.

Myndighet A redovisar försäljningen på följande sätt.

|  | **Konto** | **S-kod** | **Debet** | **Kredit** |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ränteflöde, inbetalningar | 19311 | S1931-XX | 100 |  |
| Utomstatliga  intäkter av andra ersättningar, inkomster | 3442 | S3182 |  | 100 |
| Överföring till/från räntekonto | 19331 | S1933-XX |  | 100 |
| Behållning räntekonto i Riksgäldskontoret | 1910 | S1910 | 100 |  |
| Återföring av intäkter av anslag | 3012 | S3011 | 100 |  |
| Redovisning mot anslag, räntebärande flöde | 1751 | S1751 |  | 100 |

Om motparten i exemplet hade varit inomstatlig skulle försäljningsinkomsten i stället ha bokförts på konto 3441 Övriga andra ersättningar, inomstatliga och S-kod S3181 Inomstatliga intäkter av andra ersättningar, inkomster.

Senast uppdaterad:
2026-03-05
# För- och nackdelar med att ta ut en avgift

---

Att en statlig verksamhet är avgiftsbelagd har oftast två huvudsakliga syften. Att ersätta en annan finansieringskälla och/eller påverka efterfrågan. Det finns både för- och nackdelar med att införa en avgift för en verksamhet.

Det kan finnas flera fördelar med att avgiftsbelägga en statlig verksamhet. De vanligaste argumenten för att införa en avgift för en verksamhet är:

* Det är rimligt att den som nyttjar en verksamhet också betalar för den. Men det förutsätter att både produkten och målgruppen kan identifieras.
* En avgift kan öka kostnadsmedvetandet hos både producenten och den som betalar. Det kan även höja produktiviteten.
* En avgift kan ge en statsfinansiell effekt.
* Ett kund-leverantörsförhållande upprättas. Detta leder ofta till att myndigheten uppträder mer ”kommersiellt”, till exempel genom att medvetenheten ökar om att olika användare kan kräva olika ambitionsnivåer, att produktens värde för användaren blir tydligare och att servicen förbättras.
* Det är önskvärt att minska efterfrågan på en vara eller tjänst.
* Det finns en överkapacitet i myndigheten som tillfälligt kan nyttjas till att bedriva avgiftsfinansierad verksamhet.

## Att en avgift tas ut kan även leda till att negativa effekter uppstår

De vanligaste argumenten mot att införa en avgift:

* Avgiften kan leda till oacceptabla fördelningspolitiska effekter.
* Det finns risk för en oönskad minskning av efterfrågan.
* Avgiften kan innebära att syftet med myndighetens verksamhet inte uppnås eftersom det ligger i samhällets intresse att så många som möjligt får del av tjänsten.
* De administrativa kostnaderna för att ta ut avgiften kan bli så höga att det inte lönar sig att ta ut någon avgift.

Senast uppdaterad:
2024-06-04

Innehållet är granskat:
2025-09-26
# Motprestation kan likställas med statlig resursförbrukning

---

En avgift ska helt eller delvis täcka statens kostnader för en motprestation, vilket kan likställas med den statliga resursförbrukningen. Ibland kan det vara svårt att avgöra när det faktiskt finns en motprestation, särskilt vid tillsyns- och kontrollverksamheter.

En avgift i statsrättslig betydelse definieras som en ersättning som helt eller delvis ska täcka statens kostnader för en motprestation. Det innebär att statliga kostnader i princip måste uppstå för att ersättningen ska betraktas som en avgift.

Om någon får en motprestation som inte kräver några statliga resurser kan det vara en indikation på att ersättningens karaktär bör övervägas noggrannare. Kanske ska det då inte klassificeras som en avgift utan som en annan form av inkomst eller ersättning, till exempel en skatt eller ett bidrag.

## Kostnaderna är utgångspunkt för avgiftssättning i staten

Avgiftens storlek bör stå i rimlig överensstämmelse med statens kostnader för motprestationen. Med andra ord innebär det att avgiftens storlek inte ska innebära ett nämnvärt överuttag jämfört med statens kostnader. Om avgiftssättningen för frivilliga avgifter syftar till att generera intäkter som klart överstiger statens kostnader bör avgiftssättningen anses falla inom riksdagens kompetensområde. Men om syftet är att ersättningen ska vara större än självkostnaden bör det vara en indikation på att det inte rör sig om en avgift.

[Mer om erhållna bidrag och donationer](/redovisning-och-finansiering/bidrag-och-transfereringar/erhallna-bidrag-och-donationer/ "Mer om erhållna bidrag och donationer")

[Mer om andra ersättningar](/redovisning-och-finansiering/avgifter-och-andra-ersattningar/andra-ersattningar/ "Mer om andra ersättningar")

## Sambandet mellan avgift och motprestation kan ibland vara otydligt

Det finns inte alltid ett tydligt samband mellan en enskild avgift och den motprestation som staten svarar för. Detta är särskilt påtagligt vid tillsyns- och kontrollverksamheter.

Vid ett litet antal tillsynsobjekt finns ett tydligt samband mellan myndighetens prestation och avgiften som det enskilda tillsynsobjektet får betala. Men om antalet tillsynsobjekt stiger blir sambandet svagare. Om man i stället betraktar hela avgiftskollektivet som en enhet och ställer de samlade avgifterna i relation till tillsynsverksamheten som helhet, blir sambandet tydligare.

För att avgöra vad som kan anses vara skatt eller avgift måste en bedömning göras i varje enskilt fall. Om det råder osäkerhet om det ska betraktas som en avgift eller skatt bör det regleras i lag.

Senast uppdaterad:
2024-06-04

Innehållet är granskat:
2025-09-26
# Förordningen (1996:1191) om överlåtelse av statens lösa egendom

---

## Inledande bestämmelser

**1 §** I denna förordning finns bestämmelser i anslutning till 8 kap. 4, 6 och 7 §§ budgetlagen (2011:203). Förordning (2011:220).

**2 §** Förordningen gäller för myndigheter under regeringen. Förordning (1998:1427).

**3 §** Denna förordning gäller försäljning av statens lösa egendom. Vad som sägs om försäljning gäller även byte.

**4 §** Förordningen gäller inte försäljning av frivilligt efterfrågade varor som staten tillhandahåller som ett led i en avgiftsbelagd verksamhet. Bestämmelser om detta finns i avgiftsförordningen (1992:191).

Förordningen gäller inte heller försäljning som är förenad med rätt till hyra och återköp eller liknande förfarande. Bestämmelser om detta finns i 2 kap. 5 § kapitalförsörjningsförordningen (2011:210).

I förordningen (1996:1190) om överlåtelse av statens fasta egendom, m.m. finns bestämmelser om upplåtelse av tomträtt samt överlåtelse av tomträtt och sådan byggnad som är lös egendom. Förordning (2011:220).

## Aktier

**5 §** Försäljning av aktier och andelar får endast ske efter särskilt medgivande från regeringen.

Ett sådant medgivande krävs inte vid försäljning av aktier som är upptagna till handel på en reglerad marknad eller föremål för handel på någon annan organiserad marknadsplats, om en myndighet har tagit emot dem som gåva eller förvärvat dem genom förordnande i testamente. Förordning (2011:220).

## Övrig lös egendom

**6 §** Försäljning av övrig lös egendom får ske om egendomen inte längre behövs för statens verksamhet eller blivit obrukbar.

## Affärsmässighet

**7 §** Försäljning skall genomföras affärsmässigt.

**8 §** I kapitalförsörjningsförordningen (2011:210) finns bestämmelser om dispositionen av försäljningsinkomster. Förordning (2011:220).

**9 §** Statskontoret får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning. Förordning (2025:1195).

Senast uppdaterad:
2026-01-02
# Systemtänkande i styrning och policyutformning

---

För att använda systemtänkande i styrning och policyutformning finns det flera steg man kan följa:

## 1. Förstå systemets syfte och sammanhang

Ett system är en grupp av komponenter som tillsammans skapar ett sammanhang och en funktion. För att förstå systemet behöver man förstå dess syfte och hur det samverkar med andra system. När man arbetar med systemtänkande så är det viktigt att ha en helhetssyn på problemet, att se det i sitt sammanhang och förstå hur olika faktorer påverkar varandra. Exempel på frågor att ställa:

* Vilket syfte har systemet och hur påverkar det samhället och dess invånare?
* Vilka är de främsta komponenterna i systemet och hur påverkar de varandra?
* Hur har systemet utvecklats över tid och vilka är de underliggande orsakerna till dess nuvarande tillstånd?
* Vilka är de mest betydande utmaningarna för systemet och hur påverkar de sammanhanget?

## 2. Identifiera samband och återkopplingsloopar

Ett viktigt steg i systemtänkande är att identifiera sambanden mellan olika komponenter i systemet och deras inverkan på varandra. Detta inkluderar också återkopplingsloopar, där en handling i ett system påverkar systemet i sin helhet och leder till ytterligare åtgärder. Exempel på frågor att ställa:

* Vilka är de viktigaste sambanden mellan komponenterna i systemet?
* Hur påverkar varje komponent andra delar av systemet och hur påverkas den själv av andra komponenter?
* Hur kan återkopplingsloopar påverka systemet i sin helhet och leda till oönskade effekter?
* Vilka är de viktigaste återkopplingslooparna i systemet och hur påverkar de systemets syfte och sammanhang?

## 3. Förutse oavsiktliga konsekvenser

En grundläggande strävan inom systemtänkande är att försöka förstå och förutsäga potentiella konsekvenser av beslut och åtgärder i hela systemet, inklusive oavsiktliga konsekvenser som kan uppstå. Detta hjälper beslutsfattare att fatta mer informerade beslut och undvika oönskade effekter. Exempel på frågor att ställa:

* Vilka är de potentiella konsekvenserna av beslut och åtgärder i hela systemet?
* Hur påverkar beslut och åtgärder i en del av systemet hela systemet och dess sammanhang?
* Vilka oavsiktliga konsekvenser kan uppstå och hur påverkar de systemets syfte och sammanhang?
* Hur kan man minimera oavsiktliga konsekvenser genom att förstå hela systemet och dess sammanhang, och genom att ha en helhetssyn på problemet? Det är viktigt att ha en förmåga att identifiera och förutse potentiella konsekvenser, så att beslut och åtgärder kan utformas på ett sätt som minimerar oavsiktliga konsekvenser.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2024-08-20
# Förordningen (1983:737) om avgift för administration av vissa statliga lån

---

**1 §** Låntagaren skall betala uppläggningsavgift och aviseringsavgift för lån som beviljats eller som tidigare har beviljats och övertas enligt

1. 1. förordningen (1977:395) om försöksverksamhet med statligt kreditstöd till bokhandel,
   2. förordningen (1977:523) om stöd till tidningar på andra språk än svenska,
   3. förordningen (1981:409) om statligt stöd till dagstidningar,
   4. förordningen (1978:250) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering,
   5. förordningen (1978:516) om statligt stöd till fiskets rationalisering, m. m.,
   6. förordningarna (1977:174, 1979:1141) om statligt stöd till trädgårdsföretag,
   7. förordningen (1979:638) om statligt stöd till glesbygder,
   8. §§ 57--70 arbetsmarknadskungörelsen (1966:368),
   9. kungörelsen (1964:411) om statslån till sjukhem,
   10. kungörelsen (1966:173) om statsbidrag och lån till barnstugor,
   11. förordningen om ändring av reglementet för utdelning av lån till utländska läkare för viss efterutbildning (N 1977:158),
   12. förordningen (1985:439) om statligt stöd till yrkesfisket m. m.,
   13. förordningen (1977:1123) om statligt stöd till strukturåtgärder inom specialstålindustrin m. m.
   14. förordningen (1971:324) om lån till den mindre skeppsfarten och
   15. förordningen (1985:325) om statligt stöd till bokhandeln.

Detsamma skall gälla för lån som beviljas personal inom utrikesförvaltningen m. m. och biståndsförvaltningen m. m. enligt särskilda regeringsbeslut. Förordning (1988:773).

**2 §** Uppläggningsavgiften är 200 kr. per lån och skall betalas när lånet eller första delposten av lånet betalas ut.

**3 §** Aviseringsavgiften är 15 kr. per lån och avisering och skall betalas varje gång låntagaren aviseras att betala ränta eller kapitalbelopp.

**4 §** Inkomster av uppläggningsavgiften och aviseringsavgiften enligt denna förordning skall redovisas under den inkomsttitel där ränteinkomsterna för resp. lån redovisas eller, om ränta inte utgår för lånet, under inkomsttiteln Övriga ränteinkomster. Avgifterna skall särredovisas på ett konto i myndigheternas räkenskaper.

**5 §** Statskontoret får meddela de föreskrifter som behövs för tillämpningen av denna förordning. Förordning (2025:1187).

## Övergångsbestämmelser

### 1983:737

Denna förordning träder i kraft den 1 september 1983.

Bestämmelserna om uppläggningsavgift tillämpas för lån som beviljas fr. o. m. den 1 september 1983. Bestämmelserna om aviseringsavgift tillämpas för avisering som görs fr. o. m. den 1 september 1983.

### 1988:773

1. 1. Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1988.
   2. Bestämmelserna om uppläggningsavgift tillämpas för lån som beviljas efter ikraftträdandet. Bestämmelserna om aviseringsavgift tillämpas för avisering som görs efter ikraftträdandet.

Senast uppdaterad:
2026-01-02
# Särskilda anläggningstillgångar i staten

---

Vissa myndigheter förvaltar beredskapstillgångar, natur- och kulturtillgångar eller forskningsanläggningar för statens räkning. Här beskriver vi övergripande hur myndigheten ska hantera dessa tillgångar.

Staten har vissa uppgifter som ställer krav på innehav av särskilda tillgångar i form av beredskapstillgångar, natur- och kulturtillgångar och forskningsanläggningar. Dessa tillgångar ska inte primärt användas i en myndighets löpande verksamhet, utan myndigheten förvaltar dem för statens räkning. De kan till exempel vara kopplade till rikets säkerhet, landets kulturarv eller forskning.

Eftersom de redovisningstekniskt utgör tillgångar ska de också behandlas som sådana i redovisningen. Särarten gör emellertid att de omfattas av vissa speciella regler.

Senast uppdaterad:
2025-05-15

Innehållet är granskat:
2025-10-15
# Belastande avgifter i offentligrättslig verksamhet

---

En belastande avgift är en avgift som privatpersoner eller företag är tvingade att betala till en myndighet för någon form av myndighetsutövning. Detta kallas ofta för offentligrättslig verksamhet.

Enligt regeringsformen är det riksdagen som har rätt att fatta beslut om att införa avgifter som innebär ingrepp i enskildas ekonomiska förhållanden. Sådana avgifter brukar kallas belastande, tvingande eller offentligrättsliga avgifter.

Riksdagen har även rätt att bestämma storleken på belastande avgifter, men delegerar i regel detta till regeringen. Om riksdagen medger det kan regeringen i sin tur överlåta till en myndighet att besluta om avgiftens storlek.

## Belastande avgifter innebär ingrepp i enskildas ekonomiska förhållanden

Kännetecknande för belastande avgifter är att de finansierar någon form av myndighetsutövning, till exempel prövning av tillstånd eller tillsyn. I regel finns det ingen annan än myndigheten att vända sig till, då det oftast framgår av lag eller förordning att myndigheten har ensamrätt inom landet på att bedriva den avgiftsbelagda verksamheten. Det placerar den enskilde, ett företag eller en privatperson, i en beroendeställning gentemot myndigheten.

I praktiken har den enskilde begränsade möjligheter att avstå från motprestationen till avgiften. Därmed innebär denna typ av avgift ett ingrepp i den enskildes ekonomiska och personliga förhållanden.

### Exempel på belastande avgifter

Exempel på belastande avgifter i offentligrättslig verksamhet är avgifter för:

* pass
* körkort
* avgifter av prövning av ärenden
* tillsyn av miljöfarlig verksamhet.

## Det finns riktlinjer för när en myndighet får disponera belastande avgifter

Inkomster från belastande avgifter ska som regel budgeteras brutto på statens budget, och därmed redovisas mot inkomsttitlar av myndigheterna. Huvudregeln är alltså att myndigheter inte får disponera intäkter från belastande avgifter.

Riksdagen har dock antagit följande riktlinjer för under vilka omständigheter det kan vara aktuellt för myndigheter att få disponera avgiftsinkomster i offentligrättslig verksamhet (så kallad specialdestination):

* Det är avgifter i en verksamhet vars omfattning styrs av efterfrågan, även om denna föranleds av ett rättsligt tvång.
* Verksamhetens intäkter, kostnader och resultat särredovisas och framgår av myndighetens årsredovisning.
* Det främjar möjligheterna till hög effektivitet och service i verksamheten.
* En god styrning och kontroll av verksamheten kan säkerställas.
* Utgiftstaket justeras så att det behåller den avsedda finansiella stramheten.

Om inte riksdagen har beslutat om specialdestination ska inkomsterna redovisas mot inkomsttitel enligt huvudregeln. Myndighetens behov av likvida medel i den avgiftsbelagda verksamheten tillgodoses då genom att myndigheten tilldelas anslagsmedel för förvaltningskostnader.

[Mer om inkomster på statens budget](/redovisning-och-finansiering/anslag-och-inkomsttitlar/inkomster-pa-statens-budget/ "Mer om inkomster på statens budget")

Senast uppdaterad:
2024-06-04

Innehållet är granskat:
2025-09-26
# Avgifter i uppdragsverksamhet

---

Avgifter som inte definieras som belastande avgifter i offentligrättslig verksamhet redovisas som avgifter i myndighetens uppdragsverksamhet. Ofta handlar det om varor och tjänster som är frivilligt efterfrågade, men det kan även handla om avgifter som statliga myndigheter är tvingade att betala.

Uppdragsverksamhet omfattar de avgifter som inte räknas som belastande, det vill säga att de inte är tvingande för privatpersoner eller företag att betala. Sådana avgifter har regeringen rätt att införa på egen hand, utan riksdagens medgivande.

Regeringen har också rätt att bestämma storleken på avgifterna, men har i regel delegerat denna rätt till den myndighet som ska ta ut avgiften.

## Avgifter i uppdragsverksamhet är oftast frivilliga

Uppdragsverksamhet är i regel försäljning av varor och tjänster som är frivilligt efterfrågade och där det kan finnas mer än en producent. Köparen kan alltså välja mellan produkter från olika säljare. Exempel på uppdragsverksamhet är olika typer av konsult- och utbildningstjänster.

Myndigheter får i regel disponera avgifterna i sina uppdragsverksamheter.

## Även helt inomstatliga avgifter hanteras som uppdragsverksamhet

Inomstatliga avgifter är avgifter som betalas av en statlig myndighet till en annan. Eftersom sådana avgifter inte betalas av privatpersoner eller företag behöver de inte beslutas av riksdagen. När en myndighet säljer en vara eller tjänst enbart till en annan myndighet räknas det därför som uppdragsverksamhet oavsett om efterfrågan är frivillig eller tvingande.

De avgifter som Statens servicecenter tar ut av andra statliga myndigheter för lönerelaterade tjänster är ett exempel på inomstatliga avgifter. Ett stort antal myndigheter är skyldiga att använda sig av dessa tjänster enligt förordningen (2015:665) om statliga myndigheters användning av Statens servicecenters tjänster.

Avgifter som tas ut mellan en myndighet och andra statliga organ, till exempel statliga bolag, är inte att betrakta som inomstatliga avgifter. Exempel på statliga bolag är Vattenfall och Systembolaget.

## Inom- och utomstatliga avgifter behandlas på samma sätt

Inomstatliga avgifter har i princip behandlats på samma sätt som avgifter i utomstatlig verksamhet, trots att avgifter inom staten inte är reglerade i regeringsformen. Enligt den praxis som har utvecklats anses avgiftsförordningens bestämmelser gälla även för inomstatliga avgifter.

Det innebär till exempel att det ekonomiska målet full kostnadstäckning som huvudregel gäller för både inomstatliga och utomstatliga avgifter.

Senast uppdaterad:
2024-06-04

Innehållet är granskat:
2025-09-26
# Avgifter med stöd av generella avgiftsbemyndiganden

---

I avgiftsförordningen finns bemyndiganden för att ta ut vissa typer av avgifter som gäller för de flesta myndigheter under regeringen. Här går vi igenom förutsättningarna för att ta ut avgifter med dessa generella bemyndiganden.

I 4 § avgiftsförordningen finns ett antal varor och tjänster uppräknade som de flesta myndigheter under regeringen har rätt att tillfälligt eller i mindre omfattning tillhandahålla mot avgift. Det handlar till största delen om sådant som kan ses som biprodukter till myndighetens ordinarie verksamhet.

Ett särskilt bemyndigande gäller före det generella bemyndigandet i 4 §. Om regeringen har gett en myndighet ett särskilt bemyndigande att mot avgift tillhandahålla någon vara eller tjänst gäller alltså det bemyndigandet och inte det generella bemyndigandet i 4 §, även om varan eller tjänsten är av samma slag som någon av dem som räknas upp i paragrafen. Om myndigheten har fått ett särskilt bemyndigande framgår det ofta av myndighetens instruktion.

## Avgift för kopia av allmänna handlingar

För avgift för kopia av allmän handling gäller särskilda regler. Om någon vill ha en kopia på papper av en allmän handling ska myndigheten ta ut avgift enligt 15–24 §§ avgiftsförordningen.

Om beställaren i stället vill ha en kopia i elektronisk form, har myndigheten möjlighet att ta ut en avgift enligt 4 §. En myndighet har dock i allmänhet ingen skyldighet att lämna ut kopior av allmänna handlingar i elektronisk form.

[Mer om kopior i elektronisk form](/vanliga-fragor/#faq-accordion-14493 "Mer om kopior i elektronisk form")

[Mer om kopior enligt 15-24 §§ avgiftsförordningen](/redovisning-och-finansiering/avgifter-och-andra-ersattningar/avgifter-med-stod-av-generella-avgiftsbemyndiganden/avgift-for-kopia-av-allman-handling/ "Mer om kopior enligt 15-24 §§ avgiftsförordningen")

Senast uppdaterad:
2024-06-04

Innehållet är granskat:
2025-09-26
# Fakturor

---

Den som säljer en momspliktig vara eller tjänst ska utfärda en faktura. Det finns dock vissa undantag. Läs mer om när ni är skyldiga att fakturera i [avsnittet Skyldighet att fakturera](/redovisning-och-finansiering/moms/fakturor/skyldighet-att-fakturera/).

Fakturan måste innehålla vissa uppgifter för att köparen ska ha rätt att dra av den ingående momsen. Här kan ni läsa om vad en faktura ska innehålla, samt vad ni ska tänka på när ni fakturerar en annan myndighet, när ni gör samköp med andra myndigheter eller när ni gör utlägg för annans räkning.

Senast uppdaterad:
2023-11-13

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Om likviditetsstyrning i staten

---

En del i den finansiella styrningen är att de statliga myndigheterna har en effektiv likviditetsanvändning. De främsta instrumenten för regeringens styrning av myndigheternas likviditetsanvändning är lånemodellen för finansiering av verksamhetsinvesteringar och räntekontot med beviljat kreditutrymme för löpande in- och utbetalningar i verksamheten.

Den statliga styrningen av betalningar och rörelsekapital regleras i

* budgetlagen (2011:203),
* förordningen (2017:170) om statliga myndigheters betalningar och medelsförvaltning (betalningsförordningen), som [Riksgälden utfärdar föreskrifter](https://www.riksgalden.se/sv/press-och-publicerat/foreskrifter/ "Riksgälden utfärdar föreskrifter") till,
* kapitalförsörjningsförordningen (2011:210), som [Statskontoret utfärdar föreskrifter](/ea-regelverket/finansiering/kapitalforsorjningsforordning/ "ESV utfärdar föreskrifter") till.

## Reglering av statens likviditetsstyrning

Kapitalförsörjningsförordningen reglerar delar av statens likviditetsstyrning. Förordningen fastställer att myndigheterna ska ta upp lån hos Riksgälden för verksamhetsinvesteringar och att behov av rörelsekapital finansieras via räntekontokrediter. Där finns även regler för hur räntekonton och anslagsutbetalningar ska hanteras.

## Riksgälden är statens internbank

Riksgälden är statens centrala finansförvaltning och sorterar under Finansdepartementet. Riksgäldens uppdrag är på det här området att

* vara statens internbank
* förvalta statsskulden
* ge statliga myndigheter garantier och lån.

I sin roll som statens internbank hjälper Riksgälden de statliga myndigheterna att hantera betalningsflöden hänförbara till anslag och andra medel samt ger lån för att finansiera investeringar.

[Riksgälden](https://www.riksgalden.se/sv/var-verksamhet/statens-internbank/ "Riksgälden") besvarar frågor om betalningar i staten och om lånevillkor.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-09-01
# Räntekonto med beviljat kreditutrymme

---

De flesta myndigheter har ett räntekonto hos Riksgälden, med ett kreditutrymme som beslutas av regeringen. Här beskriver vi hur myndigheterna ska använda räntekontot och kreditutrymmet.

Räntekontot ska användas för de medel som myndigheten disponerar i den egna verksamheten, till exempel anslag för att finansiera förvaltningsutgifter. Medel för transfereringar eller liknande ska normalt inte föras till räntekontot.

Bestämmelser om räntekonto finns i kapitalförsörjningsförordningen.

## Räntekontokrediten syftar till flexibilitet och god likviditetsanvändning

Eftersom utgifter och inkomster varierar över tid har de flesta myndigheter ett kreditutrymme kopplat till sitt räntekonto. Det gör att räntekontot ibland visar ett överskott och ibland ett underskott.

Kreditutrymmet är gränsen för vad myndigheten maximalt får låna under året om likvida medel saknas på kontot. Kreditutrymmet är alltså den maximala belastning som myndigheten vid varje given tidpunkt får utnyttja på räntekontot.

Myndigheten betalar eller erhåller ränta på den behållning eller skuld som finns på räntekontot. Räntan styrs av Riksbankens styrränta.

Syftet med att myndigheter får betala kostnadsränta när de utnyttjar räntekontokrediten är att ge incitament till en god likviditetsanvändning. Ett annat syfte är att föra ut kapitalkostnader till den verksamhet där de uppstår.

## Regeringen beslutar om kreditutrymmet

Ett fåtal myndigheter har även övriga kontokrediter som är kopplade till en viss avgränsad verksamhet. Vad dessa får användas till framgår av respektive myndighets regleringsbrev.

Regeringen beslutar årligen om storleken på myndighetens kreditutrymme. Hur stort kreditutrymme en myndighet har framgår av regleringsbrevet. Om myndigheten förutser att en tilldelad kreditram inte kommer att räcka bör den lämna en begäran om en höjd kreditram till regeringen. Det kan myndigheten exempelvis göra i sitt budgetunderlag.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-09-01
# Utgående moms

---

Ni ska normalt sett ta ut moms när ni säljer varor eller tjänster, om ni är betalningsskyldig säljare. Dessutom ska ni i vissa fall av omvänd betalningsskyldighet bokföra och betala in utgående moms på förvärvet av varan eller tjänsten.

Läs mer om de möjliga situationer då ni ska hantera utgående moms i [avsnittet Då ska ni hantera utgående moms](/redovisning-och-finansiering/moms/utgaende-moms/da-ska-ni-hantera-utgaende-moms/).

Läs mer om betalningsskyldigheten i [avsnittet Förutsättningar för betalningsskyldighet](/redovisning-och-finansiering/moms/utgaende-moms/da-ska-ni-hantera-utgaende-moms/forutsattningar-for-skattskyldighet/).

## Skatteverket ansvarar för den utgående momsen

Det är [Skatteverket](http://www.skatteverket.se) (inte Statskontoret) som ansvarar för frågor om utgående moms, även när det gäller statliga myndigheter. I den här handledningen finns därför endast en kort översikt över den utgående momsen för att peka på vissa bestämmelser som kan vara av särskilt intresse för er som statlig myndighet.

Ni som har generella frågor om mervärdesskattelagen eller frågor om ifyllande och inlämnande av skattedeklarationer, blanketter och liknande ska vända er till Skatteverket.

Senast uppdaterad:
2023-11-13

Innehållet är granskat:
2025-10-28
# Redovisning av forskningsanläggningar

---

Vissa universitet och högskolor (lärosäten) förvaltar forskningsanläggningar för statens räkning. Här beskriver vi hur forskningsanläggningar ska redovisas.

Vissa lärosäten anskaffar utrustning (eller material att bygga utrustning av) där avsikten med anskaffningen är forskning, och inte nyttjande av utrustningen i sig. Syftet kan exempelvis vara att bygga en forskningsanläggning enligt någon ny princip och sedan testa anläggningen och bygga om den inom ramen för forskningsverksamheten.

När ett sådant projekt avslutas finns det ofta inte någon användning för forskningsanläggningen. Avsikten med innehavet behöver alltså inte vara för stadigvarande bruk.

## Utgifterna kostnadsförs eller redovisas som en anläggningstillgång

Om ett lärosäte bedömer att det inte längre finns någon användning av forskningsanläggningen och anläggningen används under kortare tid än tre år, kan utgifter för forskning kostnadsföras. Om anskaffningsutgiften uppgår till väsentliga belopp och anläggningen ska användas nära tre år kan det vara lämpligt att skriva av den under nyttjandeperioden, även om den är kortare än tre år.

Om lärosätet däremot bedömer att anläggningen sannolikt skulle kunna användas för forskningsprojekt i framtiden kan lärosätet redovisa forskningsanläggningen som en anläggningstillgång i balansräkningen. Det gäller under förutsättning att de nedlagda utgifterna är väsentliga.

Maskiner och inventarier m.m. som är en del av forskningsanläggningen och som kan användas inom andra projekt bör aktiveras om anskaffningsutgiften överstiger myndighetens beloppsgräns för aktivering av anläggningstillgångar.

## Redovisa forskningsbidrag som ska finansiera avskrivningar

Ibland får lärosätena forskningsbidrag som ska användas till att finansiera en anläggningstillgång i forskningsverksamheten. I avtalet kan det exempelvis stå att lärosätet ska använda bidraget för att finansiera avskrivningar och att bidrag kommer betalas ut i tre år, och att projektet därefter avslutas. Om myndigheten bedömer att nyttjandeperioden för tillgången är fem år bör avskrivningarna fördelas på fem år. I detta fall behöver myndigheten då finansiera avskrivningarna med andra medel än forskningsbidraget år 4 och 5.

Senast uppdaterad:
2025-05-15

Innehållet är granskat:
2025-10-15
# Ingående moms

---

Ingående moms är moms som har med inköp av varor och tjänster att göra. Statliga myndigheter har inte avdragsrätt för ingående moms, utan kompensationsrätt.

Reglerna för statliga myndigheters rätt till kompensation för ingående moms finns i [förordningen (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt.](/ea-regelverket/finansiering/myndigheters-ratt-till-kompensation-for-ingaende-moms/)

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Omvänd betalningsskyldighet

---

Omvänd betalningsskyldighet innebär att det är köparen stället för säljaren som är skyldig att redovisa och betala moms till staten. Omvänd betalningsskyldighet kan bara komma ifråga vid handel mellan beskattningsbara personer (näringsidkare).

Två fall då omvänd betalningsskyldighet kan bli aktuellt:

1. Vid handel med utlandet.
2. Vid handel med vissa varor och tjänster inom Sverige. Mobiltelefoner, bärbara datorer och de flesta byggtjänster är exempel på varor och tjänster som under vissa förutsättningar omfattas av omvänd betalningsskyldighet.

Det finns ett [gränsvärde](https://www4.skatteverket.se/rattsligvagledning/393633.html#h-Forvarvstroskelvardet-i-EU-landerna) för omvänd betalningsskyldighet för inköp av skattepliktiga varor från en säljare som är momsregistrerad i ett annat EU-land. Enligt Skatteverket gäller detta gränsvärde alla myndigheter i staten tillsammans. Det här betyder att ni alltid är omvänt betalningsskyldiga om ni köper en vara från ett annat EU-land. För tjänster från en säljare som är momsregistrerad i ett annat EU-land finns inte något gränsvärde alls utan där gäller alltid omvänd betalningsskyldighet för de tjänster som omfattas av huvudregeln eller undantagsregeln.

Senast uppdaterad:
2023-12-01

Innehållet är granskat:
2025-10-21
# Samköp, vidarefakturering och utlägg

---

Ni som myndighet kan göra inköp tillsammans med andra myndigheter eller med andra juridiska personer. Här kan ni läsa om hur faktureringen och den ingående momsen då ska hanteras.

Det förekommer också att utlägg görs för annans räkning, men det är ovanligt. Här kan ni läsa om vad som avses med utlägg i mervärdesskattelagens mening och hur ni ska hantera den ingående momsen vid utlägg.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Valuta i fakturan

---

Om ni har ställt ut en faktura i utländsk valuta ska momsbeloppet anges i båda valutorna. Läs mer om utländsk moms i fakturor i avsnittet [Utländsk moms i fakturan](/redovisning-och-finansiering/moms/omvand-betalningsskyldighet/handel-med-utlandet/utlandsk-moms-i-fakturan/).

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Elektronisk fakturering

---

Bestämmelser om elektroniska fakturor finns bland annat i [lagen (2018:1277) om elektroniska fakturor till följd av offentlig upphandling](https://www.riksdagen.se/sv/dokument-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/lag-20181277-om-elektroniska-fakturor-till_sfs-2018-1277). De fakturor som en leverantör utfärdar till en upphandlande myndighet eller enhet ska vara elektroniska fakturor som överensstämmer med den europeiska standard för elektronisk fakturering som Europeiska kommissionen har hänvisat till i Europeiska unionens officiella tidning.

Lagen gäller även om en myndighet ska fakturera en köpare utanför staten och köpet faller inom den nya e-fakturalagen. Då ska fakturan vara elektronisk och följa den europeiska standarden.

## Elektronisk fakturering följer samma regler

Samma krav ställs dock på en elektroniskt utfärdad faktura som på en pappersfaktura. Om ni sänder flera elektroniska fakturor samtidigt till samma kund behöver ni bara ange gemensamma uppgifter på dessa fakturor en gång. Det finns inga hinder för att en ofullständig pappersfaktura kompletteras med elektroniska uppgifter så att handlingarna tillsammans kan utgöra en fullständig faktura som uppfyller kraven i [17 kap mervärdesskattelagen](https://www.riksdagen.se/sv/dokument-och-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/mervardesskattelag-2023200_sfs-2023-200/#K17). Sambandet mellan uppgifterna måste dock framgå tydligt.

## Kontrollera vad som gäller för andra länder

Om ni säljer varor och tjänster till andra länder ska ni kontrollera vilka regler om elektronisk fakturering som gäller i det aktuella landet.

Senast uppdaterad:
2023-11-30

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Ändringsfaktura

---

Om ni krediterar en tidigare faktura ska ni ställa ut en ändringsfaktura. En ändringsfaktura ska innehålla de uppgifter som krävs för en fullständig faktura eller en förenklad faktura. Men utöver det ska ändringsfakturan även innehålla:

* En otvetydig hänvisning till den ursprungliga fakturan.
* Ändringen av momsen.
* Att omvänd betalningsskyldighet tillämpats, om den ursprungliga fakturan gäller en försäljning där detta är aktuellt.

En ändringsfaktura får vara en förenklad faktura.

Senast uppdaterad:
2023-11-30

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Utlägg

---

Utlägg för annans räkning är ovanligt. Ofta ska affärshändelsen istället räknas som ett inköp och en vidareförsäljning och då ska moms tas ut i varje led. Utlägg är utgifter som en säljare bekostar för en köpares räkning i dennes namn, och som ligger utanför säljarens egna kostnader. Ett utlägg anses inte som ett inköp i den egna verksamheten. Reglerna för detta är dock komplicerade.

## Debiteringen för ett utlägg ska motsvara merutgiften

När ni som säljare debiterar ett utlägg krävs det att debiteringen motsvarar er merutgift, och inte inkluderar ersättning för ert arbete. Dessutom ska ni behandla beloppet som ett utlägg i er bokföring, till exempel genom att bokföra det på ett avräkningskonto i stället för på ett resultatpåverkande konto.

## Ingen rätt till kompensation för ingående moms

Ni har inte rätt till kompensation för ingående moms på en utgift som betraktas som ett utlägg. Det är i stället köparen som har avdragsrätt eller kompensationsrätt för den ingående momsen. Ni bör skicka med en kopia av fakturan för utlägget tillsammans med er faktura för att den slutliga köparen ska kunna verifiera avdragsrätt eller kompensationsrätt för ingående moms.

Redovisningsexempel: Redovisning av moms i samband med utlägg för utomstatlig part

Ni gör vissa utlägg för en kunds räkning. Utgiften är helt hänförlig till kunden och ska därför inte tas upp som en kostnad i er verksamhet. Ni bokför kostnaderna inklusive moms på ett avräkningskonto eller liknade konto som inte är resultatpåverkande. Därefter fakturerar ni kunden för det utlägg ni har gjort för dennes räkning.

1. Vid mottagandet av leverantörsfakturan krediterar ni S258x Leverantörsskulder med 12 500 kronor (10 000 kostnad + 2 500 moms) och debiterar S1563 Övriga kortfristiga fordringar.
2. När kundfakturan skapas debiterar ni S1510 Kundfordringar med 12 500 kronor och krediterar S1563 Övriga kortfristiga fordringar. Ni bifogar en kopia av ursprungsfakturan med er faktura till kunden, som underlag för kundens momsredovisning.

| Detta är en tom cell | **Konto** | **S-kod** | **Debet** | **Kredit** |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Leverantörsskulder | 258X | S2581 | Detta är en tom cell | 12 500 |
| Övriga kortfristiga fordringar | 1565 | S1563 | 12 500 | Detta är en tom cell |
| Kundfordringar | 1511/1512 | S1510 | 12 500 | Detta är en tom cell |
| Övriga kortfristiga fordringar | 1565 | S1563 | Detta är en tom cell | 12 500 |

Senast uppdaterad:
2023-11-30

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Fakturering mellan myndigheter

---

## Ingen moms mellan myndigheter

Staten som helhet utgör en juridisk person och är alltså ett enda skattesubjekt. Moms ska därför inte debiteras inom staten. Enligt mervärdesskattelagens definition ingår både myndigheter under regeringen och riksdagens myndigheter i staten. Ni ska alltså fakturera exklusive moms när ni säljer varor eller tjänster till andra statliga myndigheter.

## Moms till statliga affärsverk, bolag och stiftelser

Enligt mervärdesskattelagen ingår dock inte de statliga affärsverken i staten. Vid försäljning till de statliga affärsverken, statliga bolag och statliga stiftelser kan det därför bli aktuellt att lägga på utgående moms enligt de regler som gäller för redovisning och betalning av utgående moms.

**Statliga affärsverk:**

* Luftfarstverket
* Sjöfartsverket
* Svenska Kraftnät

Senast uppdaterad:
2023-11-30

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Förenklad faktura

---

I vissa fall räcker det enligt [mervärdesskattelagen](https://www.riksdagen.se/sv/dokument-och-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/mervardesskattelag-2023200_sfs-2023-200/#K17) med att utfärda en förenklad faktura.

## En förenklad faktura får användas vid dessa olika situationer

* Om fakturans totalbelopp inte överstiger 4 000 kronor, inklusive mervärdesskatt
* Om handelsbruket i den berörda branschen, administrativ praxis eller de tekniska förutsättningarna för utfärdandet av fakturan gör det svårt att följa de krav som ställs på en fullständig faktura
* Om fakturan är en ändringsfaktura

Förenklade fakturor får aldrig användas vid gränsöverskridande transaktioner inom EU.

Värdet av fakturans samtliga leveranser och tillhandahållanden, för vilka ni har fakturerings­skyldighet, ska räknas in i totalbeloppet, oavsett om betalningsskyldighet för mervärdesskatt föreligger eller inte för den enskilda transaktionen. Detta gäller också för samlingsfakturor.

## Handelsbruk, praxis och tekniska förutsättningar

Skatteverket fastställer när en förenklad faktura på grund av handelsbruk, administrativ praxis eller tekniska förutsättningar kan användas. Exempel på detta kan vara försäljning av bensin i automat eller betalning i parkeringsautomat samt försäljning av tåg- eller bussbiljetter.

## En förenklad faktura ska alltid innehålla

1. datum för utfärdandet
2. identifiering av säljaren
3. identifiering av typ av varor som levererats eller tjänster som tillhandahållits
4. den moms som ska betalas eller uppgift som gör det möjligt att räkna ut momsbeloppet

Om fakturan är en ändringsfaktura ska den utöver ovan uppgifter även innehålla en hänvisning till den ursprungliga fakturan.

Senast uppdaterad:
2024-09-12

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Samlingsfaktura

---

Om ni säljer varor med separata leveranser eller tillhandahåller flera tjänster får ni fakturera dessa tillsammans i en samlingsfaktura.

## Samma krav ställs på samlingsfakturor

Samma krav ställs på samlingsfakturor som på andra fakturor. Skatteverket anser att det inte räcker med att bara ange datum för den sista leveransen i en samlingsfaktura. Anledningen till det är att syftet med bestämmelsen om samlingsfaktura inte är att befria den faktureringsskyldige från att lämna vissa uppgifter i fakturan. Det innebär att det i en samlingsfaktura ska finnas uppgift om leveransdatum för varje enskild leverans.

Senast uppdaterad:
2023-11-30

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Skyldighet att fakturera

---

När ni som statlig myndighet har sålt varor eller tjänster till kunder som är beskattningsbara personer (näringsidkare) eller juridiska personer ska ni utfärda en faktura. I vissa fall finns dock inget faktureringskrav, se [17 kap. 12 § mervärdesskattelagen](https://www.riksdagen.se/sv/dokument-och-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/mervardesskattelag-2023200_sfs-2023-200/#K17).

Ni ska även fakturera privatpersoner om ni säljer

* nya transportmedel till annat EU-land
* varor via postorderhandel eller på distans till privatpersoner i annat EU-land, i det fall säljaren är registrerad till moms i det andra EU-landet
* bygg- eller anläggningstjänster och av varor som omsätts i samband med dessa tjänster

## Undantag från faktureringskrav till privatpersoner

Utöver exemplen ovan finns det inget krav på att myndigheter ska utfärda en faktura vid försäljning till privatpersoner, om försäljningen är undan­tagen från skatteplikt enligt mervärdesskattelagen. Detsamma gäller vid persontransport till eller från utlandet som är tillhandahållen utomlands.

Naturligtvis finns det inget som hindrar att ni som myndighet ställer ut en faktura även om det inte krävs enligt mervärdesskattelagen. Om ni inte utfärdar en faktura vid försäljning av varor eller tjänster, är ni ändå skyldiga att se till att det finns en verifikation för försäljningen som underlag för bokföringen.

## Säljaren ansvarar för att fakturan är korrekt

Det är säljaren, i det här fallet den myndighet som sålt en vara eller tjänst, som ansvarar för att en korrekt faktura ställs ut. Säljaren behöver dock inte själv ställa ut fakturan. Istället kan ni uppdra åt köparen eller någon annan att för er räkning och i ert namn utfärda fakturan. En faktura som köparen har utfärdat ska innehålla uppgiften ”självfakturering”.

Så kallad självfakturering, det vill säga då köparen ställer ut fakturan för säljarens räkning, kan dock endast tillämpas om:

* säljare och köpare i förväg träffat avtal om detta
* det finns ett förfarande för säljarens godkännande av varje faktura

## Senaste tidpunkt för fakturering vid EU-handel

Ni ska utfärda fakturor avseende försäljning till beskattningsbara personer (näringsidkare) av varor i ett annat EU-land senast den 15:e i månaden efter att varan har levererats.

Ni ska utfärda fakturor avseende försäljning av tjänster till beskattningsbara personer (näringsidkare) i ett annat EU-land enligt huvudregeln senast den 15:e i månaden efter att ni har tillhandahållit tjänsten. Om ni har fått betalning i förskott ska ni istället utfärda fakturan senast den 15:e i månaden efter den månad som ni har fått förskottsbetalningen.

Senast uppdaterad:
2023-11-13

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Inköp av vissa varor

---

Om ni har köpt vissa varor inom Sverige som omfattas av omvänd betalningsskyldighet blir ni som köpare skyldiga att redovisa och betala utgående moms på den inköpta varan.

Exempel på vissa varor är mobiltelefoner, integrerade kretsanordningar, spelkonsoler, pekdatorer och bärbara datorer. Dessa inköp kan under vissa förutsättningar omfattas av omvänd betalningsskyldighet. Det gäller om beskattningsunderlaget sammantaget överstiger 100 000 kr i fakturan och om det inte endast är förvärvet av dessa varor som gör att ni är skyldig att registrera er för moms

Syftet med omvänd betalningsskyldighet vid handel med mobiltelefoner m.m. är bland annat att förhindra mervärdesskattebedrägerier (prop. 2020/21:20)

## Ni är betalningsskyldiga oavsett verksamhet

Bestämmelserna om omvänd betalningsskyldighet vid inköp av mobiltelefoner, integrerade kretsanordningar, spelkonsoler, pekdatorer och bärbara datorer gäller oavsett till vilken del av myndighetens verksamhet som inköpet görs. Det spelar alltså ingen roll om inköpet görs till den del av verksamhet som kan anses vara ekonomisk eller er myndighetsutövning.

## Ni ska själva räkna ut momsen och betala in den

När ni är omvänt betalningsskyldiga lägger säljaren inte på någon moms i fakturan. I stället anger säljaren ert VAT-nummer, och lämnar en upplysning om att omvänd betalningsskyldighet tillämpas. Ni ska sedan beräkna och redovisa den utgående momsen till Skatteverket. I normalfallet ska momsen vara 25 procent av summan för inköpet.

## Ni har vanligtvis kompensationsrätt för momsen

I de allra flesta fall har ni rätt till kompensation för ingående moms med samma belopp. Läs mer om kompensationsrätt i [avsnittet Kompensationrätt, inte avdragsrätt](/redovisning-och-finansiering/moms/ingaende-moms/kompensationsratt-inte-avdragsratt/).

Senast uppdaterad:
2023-12-01

Innehållet är granskat:
2025-10-21