# Myndighetsledningens ansvar

---

Myndighetens ledning är ansvarig för verksamheten inför regeringen. Här ger vi en övergripande bild av hur myndigheternas ansvarsområden regleras, samt vilka områden som myndighetsledningen själv behöver utföra och vilka uppgifter den kan delegera.

Regeringen utser myndighetens ledning, och i  myndighetsförordningen (2007:515) framgår att myndighetsledningen är ansvarig för verksamheten inför regeringen. Verksamheten ska i sin tur bedrivas utifrån de uppgifter som myndigheten ska fullgöra och de mål som regeringen anger att den ska uppnå.

Vem eller vilka som utgör en myndighets ledning kan variera. Myndighetsförordningen reglerar i 3 § tre olika ledningsformer. Där framgår att en myndighet kan ledas av en:

* myndighetschef
* styrelse eller
* nämnd.

Vilken ledningsform en myndighet har framgår normalt av myndighetens instruktion, men kan också framgå i en annan författning. På en styrelsemyndighet finns en myndighetschef som ansvar inför styrelsen och ska sköta den löpande verksamheten enligt de direktiv och riktlinjer som styrelsen beslutar. Om regeringen beslutat att en nämndmyndighet ska ha ett kansli ska det ledas av en chef som ska följa de direktiv och riktlinjer som nämnden beslutar.

Varje myndighet är ansvarig för att skaffa sig kunskap om vad myndigheten är ansvarig för. Utöver de specifika uppgifter som regeringen ger en enskild myndighet, huvudsakligen i myndighetens instruktion, finns också generella uppgifter som flertalet myndigheter ska hantera.

För förvaltningsmyndigheter under regeringen är myndighetsförordningen en central förordning som reglerar ansvarsfördelning och myndigheternas interna arbete. För de flesta av lärosätena finns motsvarande reglering i högskoleförordningen (1993:100). Reglering om myndigheters ansvar finns även i andra förordningar.

## Uppgifter som myndighetsledningen inte får delegera

Enligt myndighetsförordningen ska myndighetens ledning se till att verksamheten bedrivs i enlighet med de så kallade [verksamhetskraven](/styrning/intern-styrning-och-kontroll/sakerstalla-intern-styrning-och-kontroll/kraven-som-foljer-av-ansvaret-for-verksamheten/). Denna reglering gäller också lärosäten.

I 4 § myndighetsförordningen lyfter regeringen fram följande uppgifter som så viktiga att de ska ingå i myndighetsledningens arbete som inte får delegeras:

* besluta om en arbetsordning
* besluta en verksamhetsplan för myndigheten
* [säkerställa](/styrning/intern-styrning-och-kontroll/sakerstalla-intern-styrning-och-kontroll/) att det finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt, i vilken det ingår att förebygga att verksamheten utsätts för korruption, otillbörlig påverkan, bedrägeri och andra oegentligheter
* avgöra andra ärenden som har principiell karaktär eller större betydelse eller som avser föreskrifter.

I förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag har regeringen därutöver reglerat att myndighetsledningen ska skriva under myndighetens årsredovisning.

Enligt högskoleförordningen (1993:100) omfattas inte universitet och högskolor av regleringen i 4 § myndighetsförordningen. De omfattas i stället av en liknande reglering i högskoleförordningen. Där framgår vad styrelsen, som är myndighetsledning på lärosäten, själv ska besluta eller ansvara för.

Ansvar för lärosätenas ledning

* Besluta i viktigare frågor om verksamhetens övergripande inriktning och högskolans organisation.
* Besluta om årsredovisningar, delårsrapporter, budgetunderlag och viktigare framställningar i övrigt.
* Säkerställa att det vid högskolan finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt, i vilken det ingår att förebygga att verksamheten utsätts för korruption, otillbörlig påverkan, bedrägeri och andra oegentligheter.
* Besluta om åtgärder med anledning av Riksrevisionens revisionsberättelser och revisionsrapporter.
* Besluta om riktlinjer och revisionsplan för internrevisionen och åtgärder med anledning av internrevisionens iakttagelser och rekommendationer.
* Besluta i viktigare frågor om den interna resursfördelningen och uppföljningen av denna.
* Besluta i viktigare frågor om verksamhetens säkerhet.
* Besluta i frågor som ska avgöras av en personalansvarsnämnd, om det inte har inrättats en personalansvarsnämnd vid högskolan eller om Statens ansvarsnämnd inte ska besluta om frågan.
* Besluta om en antagningsordning, som innehåller de föreskrifter som högskolan tillämpar i fråga om ansökan, behörighet, urval och antagning och om hur beslut fattas och kan överklagas.
* Besluta om en arbetsordning med viktigare föreskrifter om högskolans övergripande organisation, delegering av beslutanderätt, handläggning av ärenden och formerna i övrigt för verksamheten, om inte annat är föreskrivet i lag eller förordning.
* Besluta om en anställningsordning.
* Besluta om viktigare föreskrifter i övrigt.
* Besluta i övriga frågor som är av principiell vikt.
* Besluta om förslag på rektor, utse rektors ställföreträdare och besluta om inrättande av en personalansvarsnämnd.

### För ledningar för internrevisionsmyndigheter finns kompletterande ansvar

För de myndigheter som ska [inrätta internrevision](/styrning/internrevision/den-statliga-internrevisionen/) har myndighetens ledning också tydliga uppgifter kopplade till [intern styrning och kontroll](/styrning/intern-styrning-och-kontroll/) och [internrevision](/styrning/internrevision/). I dessa myndigheter ska ledningen även

* säkerställa att det inom myndigheten finns en god [intern miljö](/styrning/intern-styrning-och-kontroll/intern-miljo/) som skapar förutsättningar för en väl fungerande process för intern styrning och kontroll
* i årsredovisningen [lämna en bedömning](/styrning/intern-styrning-och-kontroll/lamna-en-bedomning/) av om den interna styrningen och kontrollen har varit betryggande
* besluta om [riktlinjer för internrevisionen](/styrning/internrevision/styra-och-planera-internrevision/besluta-riktlinjer/)
* besluta om [revisionsplan för internrevisionen](/styrning/internrevision/styra-och-planera-internrevision/ta-fram-revisionsplanen/)
* besluta om [åtgärder](/styrning/internrevision/genomfora-och-folja-upp-internrevisionen/besluta-och-folja-upp-atgarder/) med anledning av internrevisionens iakttagelser och rekommendationer
* se till att internrevisionen, om det inte möter hinder av sekretess, får tillgång till de uppgifter och upplysningar som den behöver för att fullgöra sitt uppdrag.

## Uppgifter som myndighetsledningen får delegera

De uppgifter som inte är förbehållet myndighetens ledning får, enligt myndighetsförordningen, delegeras till andra i myndigheten att utföra. På myndigheter som leds av en styrelse ska denna delegering göras till myndighetens chef som i sin tur kan delegera uppgifter vidare, om styrelsen inte bestämt någonting annat.

Universitet och högskolor omfattas inte av regleringen om delegering i myndighetsförordningen. I stället framgår i högskoleförordningen att rektor ska avgöra andra frågor än de som har föreskrivits att styrelsen ska besluta eller ansvar för, om inte annat är föreskrivet i lag eller förordning eller om styrelsen har beslutat något annat. Där framgår också att om det i förordningen har föreskrivits att en viss uppgift ankommer på rektor får styrelsen inte ta över den uppgiften.

I myndighetsförordningen framgår vissa av de uppgifter som får delegeras vidare. Där framgår att myndigheten är ansvarig för att

* fortlöpande utveckla verksamheten
* verka för att genom [samarbete](/verksamhetsutveckling/samverkan/) med myndigheter och andra ta till vara de fördelar som kan vinnas för enskilda samt för staten som helhet
* tillhandahålla information om myndighetens verksamhet
* följa sådana förhållanden utanför myndigheten som har betydelse för verksamheten
* ge stöd till regeringen vid Sveriges deltagande i verksamheten inom Europeiska unionen och i annat internationellt samarbete, samt ställa den personal till förfogande för deltagandet som regeringen begär och fortlöpande hålla regeringen informerad om förhållandet av betydelse för samarbetet
* i [samverkan](/verksamhetsutveckling/samverkan/) med andra myndigheter utveckla och samordna den statliga arbetsgivarpolitiken
* se till att de anställda är väl förtrogna med [målen](/styrning/resultatstyrning/mal/) för verksamheten
* skapa goda arbetsförhållanden och ta till vara och utveckla de anställdas kompetens och erfarenhet
* se till att de kostnadsmässiga konsekvenserna begränsas när den begär in uppgifter eller utöver tillsyn
* redovisa om vilka åtgärder myndigheten har vidtagit till regeringen om Riksrevisionens revisionsberättelse över myndighetens årsredovisning innehåller någon invändning
* senast den 1 mars varje år till Justitiekanslern lämna en förteckning över de ärenden som har kommit in före den 1 juli föregående år men som inte hade avgjorts vid årets utgång.

### Ytterligare reglering av uppgifter som myndighetsledningen får delegera

Reglering om vad myndigheter ansvarar för finns också i andra förordningar. Exempel på sådan reglering finns i följande förordningar:

* Förordning (2017:170) om statliga myndigheters betalningar och medelsförvaltning, där det framgår att en myndighet ska analysera de risker som är förknippande med myndigheternas betalningar.
* Förordning (1995:300) om statliga myndigheters riskhantering, där det framgår att varje myndighet ska identifiera vilka risker för skador eller förluster som finns i myndighetens verksamhet samt värdera dessa risker och beräkna vilka kostnader som staten har eller kan få med hänsyn till dessa risker och sammanställa dessa i en riskanalys.
* Förordning (2000:606) om myndigheters bokföring, där framgår att den bokföringsskyldiga, det vill säga myndigheten, ansvarar för att organisation och rutiner utformas så att en tillförlitlig redovisning främjas och förvaltade tillgångar skyddas.

Senast uppdaterad:
2025-06-17

Innehållet är granskat:
2025-06-17