# Olika prissättningssituationer

---

Här beskriver vi ett antal prissättningssituationer och vanliga problem som kan uppstå vid prissättning. Vi ger också förslag till hur en myndighet kan hantera de specifika problemen.

Prissättningssituationer specifikt kopplade till avgiftsuttag med stöd av det generella bemyndigandet i 4 § avgiftsförordningen hittar du under respektive punkt på sidan [Avgifter med stöd av 4 § avgiftsförordningen](/redovisning-och-finansiering/avgifter-och-andra-ersattningar/avgifter-med-stod-av-generella-avgiftsbemyndiganden/avgifter-med-stod-av-4--avgiftsforordningen/ "Avgifter med stöd av 4 § avgiftsförordningen").

Ska avgiften justeras om volymen tillfälligt förändras?

**Beskrivning av tjänsten:** Bakteriologisk undersökning.

**Ekonomiskt mål:** Full kostnadstäckning för verksamheten.

**Avgiftskonstruktion:** Avgift per analys.

**Problem:** Ska avgiften justeras om volymen tillfälligt förändras?

**Statskontorets förslag:** Nej, följ huvudregeln. Det innebär att avgiften beräknas så att den täcker den långsiktiga självkostnaden för analysen. Det gäller oberoende av om det rör sig om offentligrättslig verksamhet eller uppdragsverksamhet.

**Motivering:** Myndigheten bör sätta avgiften utifrån det antal analyser per år som motsvarar en normal produktionsmängd. Tjänsten går således med överskott/underskott under de perioder volymen är högre/lägre än den normala. Storleken på överskottet/underskottet beror på andelen fasta och rörliga kostnader. Myndigheten bör eftersträva en så jämn avgiftsutveckling som möjligt, vilket innebär att språngvisa höjningar och sänkningar av avgiften bör undvikas.

Hur bör en myndighet sätta avgiften när det finns en systematisk variation i efterfrågan?

**Beskrivning av tjänsten:** Kvalitetskontroll av vissa produkter.

**Ekonomiskt mål:** Full kostnadstäckning för kontrollverksamheten.

**Avgiftskonstruktion:** Avgift per kontroll.

**Problem:** Det finns en systematisk variation i efterfrågan. Vår och sommar är det till exempel alltid högre beläggning än höst och vinter. I detta fall är det ett problem eftersom produktionskostnaderna ändras med beläggningen. När det är hög efterfrågan blir lönekostnaderna högre på grund av övertidsarbete. Låg efterfrågan medför att produktionsresurserna inte nyttjas fullt ut.

Är det tillåtet att ta ut olika avgifter beroende på säsong för att få jämnare beläggning?

**Statskontorets förslag:** Ja, en myndighet kan införa differentierade avgifter om det går att styra kundens beteende med dem. Vilka avgifter som gäller vid olika tidpunkter ska tydligt framgå av prislistan.

Förslaget gäller oavsett om det rör sig om offentligrättslig verksamhet eller uppdragsverksamhet. Men om det är fråga om en offentligrättslig verksamhet gäller det under förutsättning att differentierade avgifter inte kan uppfattas som orättvisa.

**Motivering:** Säsongsdifferentierad avgiftssättning innebär att en högre avgift tas ut vid högsäsong och en lägre vid lågsäsong, för att över tiden uppnå full kostnadstäckning. Avsikten med en sådan avgiftssättning är att styra efterfrågan mot lågsäsong. På så sätt kan myndigheten åstadkomma ett jämnare utnyttjande av produktionskapaciteten och därmed få en lägre genomsnittskostnad.

Har formuleringen i bemyndigandet någon betydelse för hur kostnaderna ska avgränsas?

**Beskrivning av tjänsten:** Prövning av en ansökan om tillstånd att bedriva en viss verksamhet.

**Bemyndigande att ta ut avgift:** Avgiften ska täcka kostnaderna för prövningen.

**Ekonomiskt mål:** Full kostnadstäckning för prövningen.

**Avgiftskonstruktion:** Fast avgift tas ut för prövningen.

**Problem:** Hur ska kostnaderna avgränsas?

**Statskontorets förslag:** Om det i bemyndigandet står att avgift ska tas ut för prövning av ärenden, bör kostnadsunderlaget normalt sett inte omfatta kostnader för föreskriftsarbete, rådgivning eller dylikt.

**Motivering:** Begreppet prövning är ett snävare begrepp än verksamhet och begränsar sig till de arbetsuppgifter som förekommer vid själva prövningen. Föreskriftsarbete, rådgivning och dylikt utgör inte moment i själva prövningen och kostnaderna för dessa arbetsuppgifter bör därför inte täckas av ansökningsavgiften.

Hur ska en produkt som är konkurrensutsatt prissättas om full kostnadstäckning gäller?

**Beskrivning av tjänsten:** En bakteriologisk undersökning bestående av mikrobiologisk analys av dricksvatten.

**Ekonomiskt mål:** Full kostnadstäckning för verksamheten.

**Omvärldsfaktorer:** Ett antal privata företag tillhandahåller motsvarande analyser. En förutsättning är att verksamheten ska bedrivas trots att den är konkurrensutsatt. Ett skäl är att myndigheten behöver upprätthålla kompetens inom analysområdet för att ha beredskap vid eventuella utbrott.

**Avgiftskonstruktion:** Avgift per analys.

**Problem:** Vilket pris ska myndigheten ta ut om den långsiktiga självkostnaden är högre eller lägre än det pris som konkurrenterna tar ut?

**Statskontorets förslag:** Sätt priset så att det täcker den långsiktiga självkostnaden för analysen.

**Motivering:** En självkostnadskalkyl bör vara utgångspunkt för en diskussion kring prissättningen. När självkostnadspriset är lägre än marknadspriset, det vill säga det pris som kunderna är villiga att betala, bör myndigheten kontrollera om samtliga med verksamheten förenade kostnader har beaktats. Det inkluderar en rättvisande andel av kostnaderna för bland annat eventuellt utvecklingsarbete, administration på olika nivåer, lokaler och kapitalkostnader. Om så är fallet bör ni ta ut ett pris som täcker självkostnaden.

Är självkostnadspriset högre än marknadspriset bör myndigheten försöka minska kostnaderna så att myndigheten har möjlighet att konkurrera samtidigt som kostnaderna täcks. Om ni inte kan påverka kostnaderna i tillräckligt hög grad bör myndigheten överväga att lägga ned verksamheten. Det gäller förutsatt att det inte är nödvändigt att säkerställa att myndigheten har nödvändig kompetens inom analysområdet, och att det finns andra producenter som kan tillgodose marknadens behov.

Myndigheten måste också ta ställning till eventuella konsekvenser av att verksamheten läggs ned. Vad händer med efterfrågan på övriga tjänster och hur påverkas priserna på dessa tjänster? Kanske måste priserna kortsiktigt höjas eftersom de övriga tjänsterna får bära en större andel av myndighetens gemensamma kostnader. Myndigheten måste också överväga hur myndighetens kompetens påverkas genom att en viss tjänst läggs ned, och hur marknaden där verksamheten bedrivs påverkas.

Hur bör en produkt som är konkurrensutsatt prissättas om inte full kostnadstäckning gäller?

**Beskrivning av tjänsten:** Varor och tjänster av olika slag, till exempel snickerier och monteringsarbeten som utförs inom en vårdverksamhet.

**Bemyndigande att ta ut avgift:** Myndigheten ska ta betalt för de varor och tjänster som den tillhandahåller.

**Ekonomiskt mål:** Inget krav på full kostnadstäckning.

**Omvärldsfaktorer:** Verksamheten är konkurrensutsatt. Kostnaderna är högre än hos konkurrerande företag beroende på att vårdverksamheten eller motsvarande är mer personalintensiv.

**Styreffekter:** Syftet med verksamheten är att tillgodose de sociala och sysselsättningsskapande målen inom vården.

**Avgiftskonstruktion:** Pris per styck eller timpris.

**Problem:** För höga priser medför låg orderingång med brist på sysselsättning och lågt kapacitetsutnyttjande av maskinella resurser. För låga priser kan dock strida mot gällande konkurrenslagstiftning.

**Statskontorets förslag:** Myndigheten bör sätta ned priset med hänsyn till rådande konkurrenssituation men bör samtidigt inte underskrida konkurrenternas priser. Det gäller om inte lägre priser än konkurrenterna kan motiveras av väsentliga skillnader som påverkar priset, till exempel skillnader i kvalitet eller försäljningsvillkor.

Myndigheten bör utarbeta tydliga riktlinjer för prissättningen i syfte att undvika att konkurrensen med andra företag begränsas. Det bör också säkerställas att omfattningen av verksamheten inte blir så stor att myndigheten uppnår en prisledande ställning på något område.

**Motivering:** Syftet med verksamheten är att erbjuda meningsfull sysselsättning. Detta syfte skulle motverkas av för höga priser. Å andra sidan är det viktigt att priserna inte leder till att konkurrensen begränsas.

Kan en offentligrättslig avgift sättas ned vid tillfällig överkapacitet?

**Beskrivning av tjänsten:** Avstyckning av tomt – standardförrättning.

**Ekonomiskt mål:** Full kostnadstäckning för verksamheten.

**Styreffekter:** Önskvärt att tillfällig överkapacitet utnyttjas.

**Avgiftskonstruktion:** Avgift per avstyckning.

**Problem:** Myndigheten har tillfällig överkapacitet. Ett sätt att minska överkapaciteten är att stimulera efterfrågan genom att tillfälligt sänka den ordinarie avgiften. Är detta tillåtet?

**Statskontorets förslag:** Nej, myndigheten ska ta ut den ordinarie avgiften. Det gäller om det är fråga om en offentligrättslig verksamhet, vilket det är i det här fallet.

**Motivering:** Den som vill få en tomt avstyckad ska i förväg vara informerad om hur stor avgiften kommer att bli, det vill säga att storleken på avgiften ska framgå av en taxa eller fast offert. Rabatter eller motsvarande som lämnas på grund av tillfällig överkapacitet ska därför inte förekomma.

Kan en myndighet sätta ned ett pris vid tillfällig överkapacitet?

**Beskrivning av tjänsten:** En bakteriologisk undersökning.

**Ekonomiskt mål:** Full kostnadstäckning för verksamheten.

**Styreffekter:** Önskvärt att tillfällig överkapacitet utnyttjas.

**Avgiftskonstruktion:** Avgift per analys.

**Problem:** Myndigheten har tillfällig överkapacitet. Det kan gälla såväl person- som maskinresurser. Överkapaciteten kan till exempel ha uppstått genom att ett inplanerat större uppdrag inte har kommit till stånd. Ett sätt att minska den tillfälliga överkapaciteten är att stimulera efterfrågan genom att erbjuda ett lägre pris än det ordinarie. Är detta tillåtet?

**Statskontorets förslag:** Ja, myndigheten kan ta ut ett pris som understiger självkostnaden. Priset ska dock minst täcka särkostnaden. Men Statskontorets förslag gäller endast om det rör sig om uppdragsverksamhet, det vill säga en frivilligt efterfrågad vara eller tjänst, och förutsatt att verksamheten inte är konkurrensutsatt.

**Motivering:** Överkapaciteten kan minskas genom att myndigheten tar ut ett pris som understiger den beräknade självkostnaden. Även om detta endast ger ett mindre bidrag till att täcka de gemensamma kostnaderna är ett lägre pris företagsekonomiskt motiverat genom att sysselsättningen och kompetensen upprätthålls över svackan.
Observera att typfallet förutsätter att överkapaciteten är tillfällig. Har myndigheten överkapacitet som är stadigvarande krävs andra åtgärder för att komma till rätta med problemet.

Kan en myndighet differentiera ett pris vid begäran om extra snabb service?

**Beskrivning av tjänsten:** En laboratorieanalys.

**Ekonomiskt mål:** Full kostnadstäckning för verksamheten.

**Avgiftskonstruktion:** Avgift per analys.

**Problem:** Ska kunden kunna få extra snabb service genom att betala ett högre pris än det ordinarie?

**Statskontorets förslag:** Ja, myndigheten kan ta ut ett högre pris för en akut insats som sker på kundens begäran. Vilka priser som i så fall gäller ska tydligt framgå av en prislista. Det gäller dock endast om varan eller tjänsten är frivilligt efterfrågad, vilket innebär att den ingår i uppdragsverksamhet.

**Motivering:** Priserna ska motsvara kostnaderna för analysen. Merkostnaden i form av till exempel övertid för att klara akuta insatser som sker på kundens begäran motiverar att dessa kunder betalar ett högre pris.

Bör en offentligrättslig avgift påverkas av regionala kostnadsskillnader?

**Beskrivning av tjänsten:** Prövning av ansökan om pass.

**Ekonomiskt mål:** Full kostnadstäckning för verksamheten.

**Avgiftskonstruktion:** Fast avgift per ansökan.

**Problem:** Kostnaderna för att pröva ansökan om pass varierar mellan olika regioner. Kan myndigheten ta ut olika avgifter på grund av dessa regionala kostnadsskillnader?

**Statskontorets förslag:** Nej, huvudprincipen är att den långsiktiga genomsnittliga självkostnaden i landet för prövning av ansökan om pass ligger till grund för avgiftssättningen.

**Motivering:** Det är här fråga om offentligrättslig verksamhet. Praxis vid statlig avgiftssättning av sådan verksamhet är att samma tjänst ska kosta lika mycket i hela landet oavsett regionala kostnadsskillnader. Det skulle uppfattas som orättvist om medborgaren får betala olika avgifter för ett vanligt pass beroende på bostadsort.

Hur hanteras regionala kostnadsskillnader vid prissättning av en produkt?

**Beskrivning av tjänsten:** Upprättande av en skogsbruksplan.

**Ekonomiskt mål:** Full kostnadstäckning för verksamheten.

**Avgiftskonstruktion:** Fast offert.

**Problem:** Kostnaderna för att upprätta en skogsbruksplan varierar mellan olika regioner. Kan myndigheten ta ut olika pris för uppdraget att utveckla en skogsbruksplan på grund av dessa regionala kostnadsskillnader?

**Statskontorets förslag:** Ja, myndigheten bör basera offerten på den beräknade kostnaden för uppdraget med hänsyn till den regionala kostnadsnivån. Det gäller varor och tjänster som tillhandahålls i uppdragsverksamhet.

**Motivering:** Verksamheten är konkurrensutsatt. Det finns privata företag som utför samma slags tjänst. När det gäller frivilligt efterfrågade tjänster är det inget som hindrar att en myndighet tillämpar olika priser i olika regioner.

Om en och samma prislista tillämpades i hela landet skulle regioner med en lägre kostnadsnivå än genomsnittet subventionera de regioner som har en högre kostnadsnivå. I en region där ett överuttag måste göras i förhållande till kostnaderna riskerar myndigheten att bli utkonkurrerad, medan myndigheten i regioner med en högre kostnadsnivå riskerar att bli kritiserad för underprissättning.

Kan olika avgifter tas ut av olika kunder om kostnaden är densamma?

**Beskrivning av tjänsten:** Att utveckla en viss analysteknik.

**Ekonomiskt mål:** Full kostnadstäckning för verksamheten.

**Omvärldsfaktorer:** Tjänsten efterfrågas både av privata och statliga kunder. De privata kunderna antas ha en högre betalningsförmåga och betalningsvilja än de statliga kunderna. Kostnaden för tjänsten är densamma oavsett kundkategori.

**Avgiftskonstruktion:** Fast pris.

**Problem:** Får myndigheten ta mer betalt av de privata kunderna än av de statliga?

**Statskontorets förslag:** Myndigheten ska sätta priset så att det täcker självkostnaden för tjänsten i fråga oavsett vilken kundkategori som efterfrågar tjänsten. Förslaget gäller oberoende av om det rör sig om offentligrättslig verksamhet eller uppdragsverksamhet.

Prisdifferentiering som motiveras av kostnadsskillnader är däremot godtagbara.

**Motivering:** Förslaget baseras på att det annars finns stor risk för att subventioner till en kundkategori medför att en annan kategori får betala ett högre pris än vad som motsvarar självkostnaden (prisdiskriminering).

Avgifter bör också sättas utifrån myndighetens kostnader och inte på andra grunder, till exempel kundens betalningsförmåga eller betalningsvilja. Alla kunder bör därmed betala samma avgift för samma produkt, givet att kostnaden är densamma. Kostnadsbaserade avgifter medför mindre risk för rättvise- och konkurrensrelaterade problem.

Kan olika avgifter tas ut av olika kunder om full kostnadstäckning inte gäller?

**Beskrivning av tjänsten:** Bearbeta och sammanställa information.

**Ekonomiskt mål:** Myndigheten får ta betalt i lämplig omfattning, det vill säga upp till full kostnadstäckning.

**Styreffekter:** Myndigheten ska enligt sin instruktion eller annat regeringsbeslut främja forskningsinsatser.

**Omvärldsfaktorer:** Tjänsten efterfrågas av både forskare och privata företag.

**Avgiftskonstruktion:** Timpris.

**Problem:** Får myndigheten ta ut ett lägre pris av forskare än av övriga kunder?

**Statskontorets förslag:** Ja, information till forskare för forskningsändamål får i detta fall lämnas till reducerat pris. Myndigheten kan ta ut ett högre pris av övriga kunder, men det får inte överstiga myndighetens självkostnad för den begärda tjänsten.

**Motivering:** Bemyndigandet är formulerat så att det inte finns något krav på full kostnadstäckning för verksamheten. Vidare är ett syfte med verksamheten att främja forskning inom området. Detta innebär att myndigheten kan ta ut ett lägre pris av den kundkategori som den ska främja.

Men myndigheten får inte kompensera underuttaget i förhållande till självkostnaden med överuttag av övriga kunder. Myndigheten ska i stället använda anslag för att subventionera beställningar från forskare.

Om det finns företag som bearbetar och säljer myndighetens information är det viktigt att notera att konkurrerande aktörer naturligtvis ska ha tillgång till samma information på samma villkor. I detta exempel är utgångspunkten att det inte förekommer någon konkurrens mellan forskare och kommersiella användare av informationen.

Hur bör en myndighet hantera initiala kostnader?

**Beskrivning av tjänsten:** Utbildning i prissättning och kalkylering i staten.

**Ekonomiskt mål:** Full kostnadstäckning för kursverksamheten.

**Avgiftskonstruktion:** Fast avgift som betalas av varje kursdeltagare.

**Problem:** Hur bör kostnaderna för att utveckla kursinnehållet hanteras i kalkylen?

**Statskontorets förslag:** Myndigheten bör i kalkylen fördela utvecklingskostnaderna på det beräknade antalet kurstillfällen. I exemplet är utgångspunkten att kursinnehållet kommer att användas vid minst två tillfällen per år under tre år. Då bör utvecklingskostnaderna fördelas på sex kurstillfällen.

Kursavgiften bestäms på årsbasis eller inför varje kurstillfälle med utgångspunkt i summa kostnader för kursen, inklusive en del av utvecklingskostnaderna, dividerat med förväntat antal kursdeltagare.

**Motivering:** Det vore inte rimligt att kostnaderna bara skulle slå igenom i prissättningen av de avgifter som tas ut under det år som utvecklingskostnaderna uppstår för just den produkten. En så jämn avgiftsutveckling som möjligt bör eftersträvas.

I exemplet kommer utvecklingskostnaderna för kursen att täckas först efter tre år. Det är dock möjligt att fördela kostnaderna på färre kurstillfällen om det är osäkert om kursinnehållet verkligen kommer att användas vid sex tillfällen.

En nystartad verksamhet med initiala kostnader som det inte är lämpligt eller tillåtet att periodisera kommer sannolikt att uppvisa underskott de första åren. Myndigheten kan då behöva ha en tillräckligt stor kredit på sitt räntekonto. Men om myndigheten i exemplet har bedrivit kursverksamhet under flera år kan andra, äldre produkter ge ungefär motsvarande överskott.

Hur bestämmer en myndighet priset vid samutnyttjande av en så kallad odelbar resurs?

**Beskrivning av tjänsten:** Ett fartyg som anskaffats i beredskapssyfte används i en utbildning med externa deltagare.

**Bemyndigande att ta ut avgift:** Myndigheten ska mot avgift erbjuda utbildning inom sitt område.

**Ekonomiskt mål:** Full kostnadstäckning för kursverksamheten.

**Avgiftskonstruktion:** Avgift per kursdag och deltagare.

**Problem:** Fartyget används i både anslags- och avgiftsfinansierad verksamhet. Hur ska de fasta kostnaderna fördelas?

**Statskontorets förslag:** De fasta kostnaderna fördelas utifrån ett antagande om fullt kapacitetsutnyttjande under året. Dividera därför kapitalkostnaderna (avskrivningar och ränta) samt övriga fasta kostnader med det antal dagar per år då fartyget är möjligt att nyttja i någon av myndighetens verksamheter.

Kostnaderna för underhåll och drift bör däremot fördelas enligt det faktiska utnyttjandet i anslags- respektive avgiftsfinansierad verksamhet.

**Motivering:** Fartyget har anskaffats för att vid behov finnas tillgängligt för omedelbart bruk i anslagsfinansierad verksamhet. Utgångspunkten för en beräkning av kostnaden per dag kan vara att kostnaden för den tid då fartyget är outnyttjat finansieras med anslag.

Om i stället det faktiska utnyttjandet låg till grund för fördelningen skulle kostnader som rätteligen borde belasta den anslagsfinansierade verksamheten föras till den avgiftsbelagda verksamheten. Detta skulle leda till en orimligt hög avgift per kursdag.

Hur sätts priset för sammanställning av uppgifter ur databas?

**Beskrivning av tjänsten:** Uppgifter sammanställs på uppdrag genom uttag ur olika databaser. Uppgifterna levereras i digital form.

**Bemyndigande att ta ut avgift:** Myndigheten får mot avgift bearbeta och sammanställa uppgifter ur databaser.

**Ekonomiskt mål:** Full kostnadstäckning för att bearbeta, sammanställa och distribuera uppgifterna

**Avgiftskonstruktion:** Fast pris som kan vara enhetligt eller differentierat

**Problem:** Vilka kostnader bör ingå i kostnadsunderlaget och vilken avgiftskonstruktion bör användas?

**Statskontorets förslag:** Ni bör beräkna ett timpris så att det täcker de direkta lönekostnaderna och en rättvisande andel av de gemensamma kostnaderna för lokaler, datorer, programvara, ledning, administration etc. Däremot ska ingen andel av kostnaderna för att samla in och registrera uppgifterna i databaserna ingå i kalkylen om inte regeringen särskilt bestämt det.

Det är enkelt att administrera och följa upp ett enhetligt fast pris, baserat på timpriset och en genomsnittligt beräknad tidsåtgång för att bearbeta, sammanställa och distribuera uppgifter ur databaserna. En förutsättning för att tillämpa en sådan avgiftskonstruktion är dock att kostnaderna för att utföra beställningarna inte varierar för mycket.

Om kostnaderna varierar kraftigt bör detta återspeglas i priset. Myndigheten kan antingen offerera ett fast pris beräknat på förväntad tidsåtgång för att utföra beställningen eller, om beställaren går med på det, ta ut ett pris enligt löpande räkning, det vill säga baserat på den tid som gått åt för att bearbeta, sammanställa och distribuera de begärda uppgifterna.

**Motivering:** Om kostnaderna för en informationstjänst avgränsas enligt förslaget är prissättningssituationen egentligen densamma oavsett vilket slags tjänst det handlar om, förutsatt att det ekonomiska målet är full kostnadstäckning för att hantera beställningen. Avgifter för sammanställningar, bearbetningar etc. av uppgifter i elektronisk form bör normalt beräknas så att de täcker de kostnader som direkt eller indirekt orsakas av den externa efterfrågan. Och den principen är ju giltig även för annan uppdragsverksamhet.

Det är viktigt att myndigheten tydligt avgränsar de kostnader som inte får ingå i avgiftsunderlaget. I det här fallet ska inga kostnader tas med som kan hänföras till själva databasen. Det innebär att kostnader för exempelvis datainsamling, kvalitetssäkring, hård- eller mjukvara inte ska ingå i kostnadsunderlaget.

Om en användare begär uttag av obearbetade uppgifter från en databas behöver myndigheten även förhålla sig till de regler som finns för avgiftsuttag gällande öppna data och utlämnande av allmän handling i digital form.

[Hur påverkas myndighetens möjligheter att ta ut avgifter för information av lagen om den offentliga sektorns tillgängliggörande av data?](/vanliga-fragor/avgifter/#faq-accordion-10611)

[Kan en myndighet ta ut avgifter med stöd av 15-23 §§ avgiftsförordningen för utlämnande av allmänna handlingar i elektronisk form?](/vanliga-fragor/avgifter/#faq-accordion-14493)

Hur ska ni sätta avgiften om efterfrågan är cyklisk?

**Beskrivning av tjänsten:** Tillståndsprövning med krav på förnyelse vart tredje år

**Ekonomiskt mål:** Full kostnadstäckning för verksamheten

**Avgiftskonstruktion:** Avgift per prövning

**Problem:** Införandet av krav på tillstånd innebär att ett stort antal ansökningar inkommer till myndigheten det första året. Därefter sjunker volymen kraftigt för att sedan öka i samband med att tillstånden behöver förnyas efter tre år. Efterfrågan och därmed inflödet av avgiftsintäkter, är alltså cykliskt. Myndigheten har samtidigt årliga kostnader för verksamheten för bland annat avskrivningar och lokalkostnader. På grund av att efterfrågan är cyklisk uppstår därför periodvis underskott i verksamheten. Hur bör avgiften sättas?

**Statskontorets förslag:** Avgiften bör sättas med sikte på att full kostnadstäckning ska uppnås i slutet av tillståndsperioden, det vill säga vart tredje år.

**Motivering:** En fördel med att beräkna avgiften så att den motsvarar den genomsnittliga självkostnaden under hela tillståndsperioden är att avgiften blir mer rättvis och inte ändras så ofta, åtminstone inte på grund av de förväntade svängningarna i efterfrågan.

Senast uppdaterad:
2025-09-26

Innehållet är granskat:
2025-09-26