# Syftet med den rättsliga kvalitetsuppföljningen

---

Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) konstaterar [i en rapport](https://isf.se/publikationer/rapporter/2018/2018-01-31-svart-att-kombinera-kvalitetsutveckling-och-resultatuppfoljning "Svårt att kombinera kvalitetsutveckling och resultatuppföljning") att det är svårt att kombinera kvalitetsutveckling och resultatuppföljning i en och samma process. Även Statskontorets bedömning är att processen för rättslig kvalitetsuppföljning bör se olika ut beroende på om det huvudsakliga syftet är att mäta resultat eller att få underlag för utveckling. (Se kapitel 3.4 i [rapporten om rättslig kvalitetsuppföljning (statskontoret.se)](https://www.statskontoret.se/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/myndigheternas-arbete-med-rattsliga-kvalitetsuppfoljningar--oversikt-och-utvecklingsmojligheter/ "Myndigheternas arbete med rättsliga kvalitetsuppföljningar - översikt och utvecklingsmöjligheter") för en sammanfattning av detta resonemang)

Syftena är inte varandra uteslutande, eftersom ett mätande syfte kommer att generera lärande/utveckling, och ett utvecklande syfte kommer generera någon typ av kvantitativ eller kvalitativ data. För att lägga upp sin process på bästa sätt behöver organisationen dock ta ställning till vilket av dessa syften man vill prioritera för den aktuella kvalitetsuppföljningen.

Sannolikt behöver man i sitt arbete med rättslig kvalitetsuppföljning varva båda typerna av syfte för att få ut mest värde. Om man aldrig har en mätande utgångspunkt, med de slumpurval och större krav på oberoende som det kräver, får man ingen helhetsbild av läget, kan missa nya tendenser och riskerar att basera riskurvalet på en inaktuell eller biased bild av verkligheten. Och om man aldrig arbetar utifrån en mer lärande och djupdykande ansats riskerar man att missa kunskap som är svår att hämta tillräckligt mycket information om baserat på det slumpmässiga urval som en mätande ansats bör ha.

| Alternativ | Kommentar |
| --- | --- |
| ● a) Mäta (M) | Med mäta menar vi att man vill ha ut ett sorts mått för att kunna uttala sig om en viss nivå, till exempel för att kunna beskriva resultat för uppdragsgivaren eller ha underlag för myndighetens intygande om intern styrning och kontroll. Mätande kan också bidra till lärande och utveckling. |
| ● b) Lära och utveckla (U) | Det kan vara både individuellt lärande (att enskilda handläggare ska lära sig, möjlighet för chefer att få inblick i medarbetares skicklighet och utvecklingsbehov) och organisatoriskt lärande till exempel att identifiera brister i processer/rutiner, identifiera gråzoner med stort bedömningsutrymme, och/eller att hitta områden som kan utvecklas för att förbättra processen för beslutsfattandet i sig genom till exempel förbättrad rättslig styrning eller rättsligt stöd till handläggarna. Se vidare på sidan [Åtgärd med anledning av uppföljningens resultat](/verksamhetsutveckling/kvalitet/rattslig-kvalitetsuppfoljning/atgard-med-anledning-av-uppfoljningens-resultat/). |
| ■ c) Se om tidigare vidtagna åtgärder/förbättringar har fått effekt | Se vidare under rubriken [Följs åtgärderna upp](/verksamhetsutveckling/kvalitet/rattslig-kvalitetsuppfoljning/atgard-med-anledning-av-uppfoljningens-resultat/ "Åtgärd med anledning av uppföljningens resultat"). |

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-13