# Konsekvenser för korruption i staten

---

Även enkla regelförändringar kan skapa oönskade effekter och medföra risker för korruption. Varje utredning behöver därför bedöma behov och därefter analysera om förslagen för med sig några risker för korruption, inom vilka områden och vilka skador som kan uppstå.

Korruption inom statlig sektor innebär att någon utnyttjar en offentlig ställning för att uppnå otillbörlig vinning för sig själv eller annan (bet. 2013/14:KU4, rskr. 2013/14:53). Genom att leva upp till regeringsformens krav på saklighet och opartiskhet kan varje myndighet eller verksamhet bidra till att motverka korruption i den offentliga förvaltningen.

## Situationer som kan vara korruption

Korruption omfattar olika situationer där en offentlig ställning missbrukas. Det kan handla om att en tjänsteperson nyttjar sin ställning. Det kan även handla om att en extern person påverkar eller drar nytta av en tjänstepersons ställning på ett otillåtet eller olämpligt sätt. Korruption kan medföra straffansvar, exempelvis mutbrott, bedrägeri, svindleri, stöld, samt i vissa fall tjänstefel. Korruption kan även vara sådant som strider mot objektivitetskraven i annan lagstiftning men som inte omfattas av straffrättens bestämmelser. Korruption omfattar även andra handlingar som inte direkt omfattas av lag men som ändå innebär ett missbruk av makt och ställning.

## Korruption skadar tilliten, förtroendet och effektiviteten

I förlängningen riskerar korruption att skada tilliten i allmänhet. Samhällsekonomin gynnas på flera sätt av hög tillit. Ett samhälle med hög tillit präglas i mindre grad av formaliteter, konflikter och rättsprocesser.

Korruption kan också leda till att förtroendet för staten skadas. Sådana förtroendeskador kan utgöra ett problem för vissa myndigheter i deras kontakter med brukare och organisationer. Enskilda händelser kan leda till begränsade skador som ofta kan repareras över tid. Det kan också uppstå skador internt i en myndighet som drabbas av korruption, till exempel genom att medarbetare tappar förtroendet för ledningen eller tvärtom. Det kan medföra att det blir mindre effektivt att genomföra verksamheten och svårare att styra och leda myndigheten.

## Korruption drabbar både det offentliga och det privata

Korruption kan leda till att försämra marknaden när konkurrensen sätts ur spel. Varor och tjänster som en myndighet upphandlar på ett felaktigt sätt kan innebära högre kostnader för myndigheten och för samhället som helhet. Korruption kan också påverka möjligheterna att uppnå politiska mål, till exempel kan korruption i tillståndsprövning leda till att övergripande miljömål inte nås.

Korruption kan leda till skador för enskilda individer eller företag då ett fel begås på grund av korruption i en myndighet. Till exempel kan en person bli utan en förmån som hen har rätt till eller ett företag förlora ett kontrakt på grund av att en aktör har gynnats i en upphandling. För myndigheter som har kontakt med enskilda är det viktigt att vara medveten om dessa risker. Den myndighet där korruptionen förekommer kan också drabbas av skador. Det kan handla om att de inte får rätt kvalitet vid upphandling eller att den mest meriterade person inte får en utannonserad tjänst.

Frågor att ställa sig för att avgöra om det är relevant att analysera konsekvenser för korruption

För att analysera konsekvenserna för korruption kan man utgå från att det finns vissa situationer som är särskilt förknippade med korruption.

Ett sådant exempel är gränssnittet mellan offentligt och privat där olika logiker och regelverk möter varandra. Upphandling och inköp är hårt reglerat men är trots det förenat med stora risker. Möjligheterna till insyn och granskning av privat verksamhet är också kraftigt begränsat vilket förvårar upptäckten av korruption. Integrationen av privata utförare i offentligt finansierad verksamhet medför alltid vissa risker i detta avseende.

En annan situation uppstår när beslut måste fattas under stor tidspress. Då kan det uppstå behov av genvägar och alternativa lösningar.

Ytterligare en typsituation är delegering av ansvar där enskilda beslut fattas självständigt med mycket begränsad insyn från andra, kollegor eller granskande funktioner. Det kan både handla om delegering inom en organisation, exempelvis myndighetsbeslut gällande enskilda eller tilldelning av kontrakt. Det kan också handla om personer i privata organisationer som fattar myndighetsbeslut över enskilda, exempelvis skolor som fattar beslut om betyg. I dessa situationer kan det både finnas ett intresse att fatta beslut som gynnar den egna organisationen eller någon enskild på ett otillbörligt sätt.

För att konkretisera sådana situationer följer exempel på ett antal frågeställningar som kan användas som stöd i analysen av förslagens konsekvenser för korruption.

**Innebär förslagen ett ökat behov av upphandling och inköp av tjänster från privata organisationer?**

Upphandling och inköp innebär ofta omfattande ekonomiska transfereringar och kan därför locka personer eller företag som inte är helt seriösa i sin verksamhet. Enskilda leverantörer kan gynnas på grund av befintliga vänskapsband eller på grund av att vänskapliga relationer uppstår mellan tjänstepersoner och leverantörer. Det finns gott om exempel på hur förmåner och erbjudanden förekommer för att en leverantör ska gynnas.

**Innebär förslagen ett ökat behov av rekrytering i staten?**

Kvalifikationsbedömningar vid rekrytering till statliga jobb ska baseras på förtjänst och skicklighet, inte på personliga kontakter. Trots det är jäv ett känt problem när det gäller rekrytering. Om den som rekryterar utnyttjar sin ställning för att uppnå otillbörlig vinning för sig själv, den som rekryteras eller annan person så är det korruption. Om antalet anställda i den offentliga förvaltningen behöver ökas för det därför med sig nya risker för korruption.

Ett väsentligt ökat behov av rekrytering kan medföra en omfattande och snabb process som kan öka riskerna för korruption.

Ny och tillfällig personal skapar också behov av kompetenshöjande insatser för att säkerställa att de har en förståelse för regler i staten, exempelvis regler som syftar till att undvika risker för korruption i någon form.

**Leder förslagen till att ny och känslig information ska sparas och hanteras av anställda vid myndighet?**

Information om enskilda och företag kan vara åtråvärd för personer utanför förvaltningen. Sådan information kan betinga ett högt värde för vissa aktörer och kan exempelvis användas i kriminella syften. Det innebär att personal med åtkomst till exempelvis sekretessbelagd informationen på eget eller någon annans initiativ utnyttjar sina möjligheter och delar med sig av informationen. Tjänstepersoner kan dessutom bli utsatta för påverkan (hot eller våld) eller olika former av erbjudanden för att dela känslig information till en person utanför den egna situationen.

 Uttrycken insider eller möjliggörare används ibland för att beskriva tjänstepersoner med möjligheter att exempelvis dela med sig av sekretessbelagd information.

**Innebär förslagen ett ökat behov av tillsyn, tillståndsgivning och certifiering?**

Tillsyn och tillståndsverksamhet är viktiga för att säkerställa att verksamheter lever upp till grundläggande krav och regler. Gör man inte det föreligger det risk att verksamheten kanske måste stängas. Det kan därför finnas starka intressen av att påverka tjänstepersoner som arbetar med tillsynen eller tillståndsgivningen. Genom olika former av erbjudanden, påverkan eller hot kan en näringsidkare exempelvis skydda sig från att behöva avsluta verksamheten.

**Innebär förslagen ett utökat arbete med brottsbekämpning?**

Det finns mycket starka incitament för den som begår brott att inte bli upptäckt, anmäld eller åtalad. Det föreligger därför stora risker att tjänstepersoner som arbetar med brottsbekämpning eller brottsutredning utsätts för olika former av påverkansförsök. Att övertyga någon att blunda för ett brott eller låta sig vilseledas innebär i praktiken att man blir en möjliggörare för kriminella aktiviteter.

**Innebär förslagen en ökning av utbetalningar eller inbetalningar?**

Transfereringar av olika slag lockar enskilda och företag och kan missbrukas. Handläggningen av dessa ärenden kan vara sådana att de är möjliga att påverka på ett otillbörligt sätt. Tjänstepersoner kan på eget initiativ missbruka sin ställning för att gynna personer eller organisationer. De kan också utsättas för påverkar i syfte att fatta vissa typer av beslut.

Potentiella fallgropar

Det är vanligt att korruption ses som synonymt med mutbrott eller att det alltid handlar om tjänster i utbyte mot ekonomisk ersättning. Ett sådant snävt perspektiv innebär att en stor del av problematiken missas eftersom mutbrotten utgör en relativt liten del av korruptionen. Perspektivet riskerar också att ensidigt fokusera på situationer och sektorer där denna form av korruption är vanlig. Det finns inget som talar för att skadorna är större för att det handlar om pengar.

Risker för korruption behöver inte alltid uppkomma genom överlagd handling där någon medvetet gör ett avsteg från reglerna för att gynna sig själv eller någon annan. Det kan också handla om misstag eller okunskap. Handlingar som genererar risker för korruption kan även vara uttryck för en organisationskultur eller sociala normer som förminskar betydelsen av formella regler.

Senast uppdaterad:
2025-03-03