# Förslag till högre anslagsnivå än beräknat

---

Budgetunderlaget bör ge en god grund för regeringens ställningstaganden i budgetprocessen. Här klargör vi när en myndighet kan ha anledning att föreslå en högre anslagsnivå än den som regeringen har beräknat, och ger exempel på hur sådana förslag bör utformas i budgetunderlaget.

Myndigheternas medelstilldelning bör vara väl avvägd – den ska varken vara för hög eller för låg. Denna eftersträvade balans innebär att regeringen kan behöva ompröva tidigare beräknade anslagsnivåer, bland annat med stöd av myndighetens budgetunderlag.

En myndighet ska dock i normalfallet inte föreslå en högre anslagsnivå än den regeringen har beräknat. Statskontorets riktlinjer om finansieringsförslag i budgetunderlaget avser främst de fall som avviker från det normala.

## Budgetlagen ger stöd för äskanden under vissa förutsättningar

De övergripande riktlinjerna för processen fastställs i [budgetlagen (2011:203)](https://www.riksdagen.se/sv/dokument-och-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/budgetlag-2011203_sfs-2011-203/). Enligt 1 kap. 3 § ska hög effektivitet eftersträvas och god hushållning iakttas i statens verksamhet. Det innebär bland annat att verksamheten ska vara ändamålsenligt utformad.

Bestämmelsen i budgetlagen kan tolkas som att verksamheten i staten ska bedrivas tillräckligt verkningsfullt, samt att finansiella medel ska vara återhållsamt fördelade och endast användas för avsedda syften. Däremot är det inte rimligt att tolka bestämmelsen som att statlig verksamhet konstant kan bedrivas otillräckligt verkningsfullt. I sådana fall är den inte ändamålsenligt finansierad eller utförd.

En myndighet kan därmed ha skäl att föreslå höjda anslag när en verksamhet inte kan genomföras tillräckligt verkningsfullt på längre sikt, till följd av otillräcklig finansiering. Det kan i sin tur vara ett skäl för regeringen att agera. Enligt budgetlagens intentioner bör regeringen inte bara undvika övertilldelning, utan även motverka varaktig undertilldelning som hindrar ett tillräckligt verkningsfullt genomförande.

## Om myndighetens ansvar

När en myndighet äskar om höjda anslag är det viktigt att myndigheten tydliggör för regeringen att verksamheten är eller kan komma att bli otillräckligt verkningsfullt genomförd, och att det beror på en otillräcklig finansiering.

Att en verksamhet inte kan genomföras tillräckligt verkningsfullt kan bero på andra faktorer än den externa finansieringen, till exempel svagheter i hur myndigheten har utformat och utfört sina prestationer. Otillräcklig verkningsfullhet på något område kan också bero på att myndigheten har avstått från att göra omfördelningar och omprioriteringar inom ramen för tillgängliga medel. Myndigheten kan dessutom ha missat att effektivisera ett område som det hade varit möjligt och lämpligt att frigöra resurser från. För att äska höjda anslag behöver myndigheten därför klargöra att det är den externa finansieringen som är problemet.

## Om när myndigheten kan äska höjda anslag

Myndighetens förslag att höja anslagnivån behöver ta stöd i externa beslut, interna åtgärder och påvisade händelser.

### Myndigheten behöver knyta sina förslag till politiska beslut

Myndighetens förslag till finansiering av sin verksamhet ska utgå från beslut som regeringen har fattat eller kommer att fatta. I förekommande fall kan förslagen även utgå från beslut på riksdagsnivå eller inom EU.

Myndigheten bör däremot inte lämna förslag som bygger på egna initiativ, idéer eller nya projekt utan tydlig koppling till beslut från regering, riksdag eller EU.

### Myndigheten behöver ha genomfört interna åtgärder

Myndigheten bör inte äska höjda anslag förrän den har gjort allt den kan för att anslagen ska räcka till. Först när myndigheten kan visa att alla rimliga interna alternativ är uttömda kan det finnas skäl att begära ytterligare medel.

Skrivningar som är generella och återkommer från år till år bör undvikas. Myndigheten bör i stället ge konkreta och aktuella redogörelser av vilka interna åtgärder som har genomförts eller som myndigheten planerar att genomföra.

### Myndighetens förslag behöver vara evidensbaserade

Myndigheten bör kunna visa på någon form av evidens för att regeringens beräknade anslagsnivå behöver justeras. Äskanden i budgetunderlaget bör bland annat kunna grunda sig på faktiska resultat enligt resultatredovisningen i årsredovisningen. Myndigheten bör exempelvis kunna visa att inflödet av vissa ärenden har ökat och att handläggningen av dessa inte kan upprätthållas utan långa handläggningstider och svårhanterliga ärendebalanser.

Äskanden bör även kunna kopplas till förväntade resultat, baserade på prognoser, simuleringar eller andra välgrundade uppskattningar.

## Om hur äskanden bör presenteras i budgetunderlaget

Statskontoret har tagit fram en mall för vilka delar som bör ingå i myndighetens förslag till ändring av regeringens beräknade anslagsnivå. Här går vi igenom de olika delarna och ger exempel på hur de bör redovisas i budgetunderlaget.

Redovisa interna omfördelningar, omprioriteringar och effektiviseringar

Om myndigheten bedömer att det finns behov av att äska höjda anslag ska myndigheten redovisa vilka interna omfördelningar, omprioriteringar och effektiviseringar som myndigheten har genomfört, eller planerar att genomföra.

Här ger vi exempel på hur åtgärderna kan redovisas i budgetunderlaget.

### Genomförda åtgärder (år 0 till 1)

Omfördelning av resurser mellan verksamhetsområden:

* 1,8 mnkr har omfördelats från analysenheten till tillsynsenheten, till följd av prioriteringsbeslut i myndighetsledningen.
* Två tjänster har överförts från informationsenheten till tillsynsenheten för att förstärka kommunikationen med intressenterna i samband med tillsyn, och därmed frigöra handläggningsresurser för kärnuppgifterna.

Omprioritering av tillsynsinsatser:

* Tillsynsbesök har i ökad utsträckning koncentrerats till områden med högst ekologisk känslighet (rödlistade områden), vilket har minskat fältverksamhetens spridning och restider med uppskattningsvis 15 procent.
* Proaktiv tillsyn har tillfälligt pausats i lågprioriterade områden för att fokusera på ärenden med stora rättsliga eller miljömässiga risker.

Effektivisering genom digitalisering:

* Ny digital mall för ärendedokumentation har införts i ärendehanteringssystemet, vilket minskat tiden per ärende med i snitt 9 procent.
* Intern processkartläggning och borttagning av duplicerade arbetsmoment i handläggningen har genomförts i samarbete med internrevisionen.

### Planerade åtgärder (år 1 till 3)

Utökad samverkan med länsstyrelser:

* Överenskommelse är under förhandling om att länsstyrelser i fyra regioner ska bistå med samlad dataleverans av satellit- och drönarbilder, vilket minskar behovet av egen fältverksamhet.

Vidareutbildning av befintlig personal:

* Myndigheten planerar att vidareutbilda 8 medarbetare inom naturtillsyn i ärendeprioritering och riskbaserad tillsyn, för att förbättra bedömningar och effektivisera handläggningen.

Pilotprojekt för AI-stödd ärendefördelning:

* En försöksverksamhet ska lanseras där maskininlärning används för att automatiskt kategorisera inkommande ärenden, vilket väntas frigöra cirka 0,5 årsarbetskrafter motsvarande 0,4 mnkr per år.

Använd separata rader i tabellen Översikt över verksamhetens finansiering

För varje anslag eller anslagspost som myndigheten disponerar bör tabellen Översikt över verksamhetens finansiering innehålla separata rader för:

* regeringens beräknade belopp
* myndighetens föreslagna ändringar
* summa.

Tabellen kan (i förenklat skick) utformas enligt följande exempel:

| Anslag (tkr) | Utfall 2024 | Prognos 2025 | Beräknat 2026 | Beräknat 2027 | Beräknat 2028 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beräknat belopp | 10 000 | 10 000 | 9 500 | 9 000 | 8 500 |
| Förslag till ändring av beräknat belopp |  |  | +1 000 | +2 000 | -500 |
| **Summa** |  |  | **10 500** | **11 000** | **8 000** |

Redovisa förslag till ändring av anslagsnivån med begärt belopp per område

Myndighetens förslag till finansiering bör vara indelad i verksamhetsområden. Ibland kan det vara motsvarande indelning som i årsredovisningen och ibland inte. Det bör dock framgå hur stora enskilda (uppdelade) belopp som myndigheten äskar, samt vilket anslag eller anslagspost som myndighetens äskar medel till.

Det belopp som myndigheten begär bör redovisas per område i en tabell eller ruta.

Om myndigheten har äskanden inom flera delområden inom ett huvudområde (till exempel inom ”Digitalisering”) bör avsnittet inledas med en tabell under rubriken ”Digitalisering”

| Äskande förvaltningsanslag (tkr) | 2025 | 2026 | 2027 |
| --- | --- | --- | --- |
| Förvaltning och utveckling av register | 9 600 | 9 600 | 9 600 |
| Integrera AI i myndighetens arbete | 5 400 | 5 400 | 5 400 |
| **Summa** | **15 000** | **15 000** | **15 000** |

Om myndigheten äskar medel för bara en sak i ett område (till exempel inom ”Civilt försvar”) kanske det passar bättre med en förslagsruta under rubriken ”Civilt försvar”.

### Myndigheten föreslår:

Att förvaltningsanslaget utökas med 10 000 tkr årligen för förmågehöjning av det civila försvaret.

Redogör för motiven till förslaget att ändra anslagsnivån

Myndighetens motiv till varför anslagsnivån behöver ändras, efter att alla rimliga interna alternativ är uttömda, bör i möjligaste mån vara evidensbaserad. Det kan exempelvis vara i form av en referens till årsredovisningens resultatredovisning.

### Exempel på motivering

Myndigheten har under 2024 och 2025 genomfört omfattande omprioriteringar och effektiviseringar. Trots detta har myndigheten inte kunnat motverka effekterna av ett kraftigt ökat ärendeinflöde. Antalet tillsynsärenden i skyddade naturområden har ökat med 28 procent mellan 2023 och 2025, främst till följd av ökad mänsklig aktivitet inom dessa områden.

Handläggningstiderna har ökat från i genomsnitt 42 dagar (2023) till 67 dagar (2025). Simuleringar av ärendeutvecklingen visar att inflödet under 2026 kan nå upp till 4 100 ärenden (jämfört med 3 200 år 2025), vilket innebär ett ökat behov av tillsynspersonal för att undvika fortsatt försämrad måluppfyllelse.

Förklara beloppets storlek

Myndigheten bör förklara hur den har kommit fram till storleken på beloppet i sitt förslag till höjt anslag.

### Exempel på redogörelse för beräkningen av beloppets storlek

Det begärda beloppet på 6,5 mnkr grundar sig på följande beräkning:

* 5,5 mnkr: rekrytering och utbildning av 6 nya tillsynshandläggare (lön, arbetsplatskostnader, utrustning).
* 1,0 mnkr: resor och fältverksamhet i särskilt belastade områden.

Beräkningarna baseras på faktisk kostnadsnivå för liknande insatser 2024 och 2025.

### Det kan vara svårt att redogöra för beräkningarna

I praktiken kan det emellertid vara svårt att vara fullt transparent med hur beloppet har beräknats. Storleken på äskade belopp är inte alltid demonstrativt beräkningsbara, eftersom det kan behöva ingå uppskattningar, antaganden, bedömningar och gissningar. Myndigheten bör ändå redogöra för hur den har kommit fram till det föreslagna beloppet. Statskontoret menar att det är bättre att myndigheten på något sätt försöker vara transparent än att den inte är det alls.

Följande checklista kan vara till hjälp när myndigheten ska redogöra för storleken på ett äskat belopp:

1. Ange vad som ligger till grund för beloppet (till exempel antal personer, enhetskostnad, volym, tid).
2. Specificera eventuella schabloner eller standardkostnader som använts.
3. Redovisa källor eller metoder bakom beräkningarna (egna analyser, historiska data, externa riktvärden et cetera).
4. Tydliggör vilka delar av beräkningen som bygger på uppskattningar snarare än fasta data.
5. Ange vilka antaganden som har gjorts och varför de är rimliga.
6. Redogör för om osäkerhetsintervall har beaktats, och i så fall hur.
7. Ange i vilken grad beloppet kan komma att justeras i efterhand vid ny information.
8. Ange eventuella känslighetsanalyser (hur påverkas kostnaden av förändrade förutsättningar?).
9. Gör jämförelser med liknande insatser eller tidigare anslagsnivåer.
10. Säkerställ att det finns underlag som gör det möjligt att följa hur beloppet tagits fram.

Redogör för konsekvenserna av om anslagsnivån bibehålls

Myndigheten bör i budgetunderlaget redogöra för väsentliga konsekvenser av om anslaget behålls på oförändrad nivå.

### Exempel på redovisning av myndighetens konsekvensanalys

Om anslaget inte höjs riskerar myndigheten att

* inte uppfylla målen för tillsyn av skyddade områden enligt regeringens regleringsbrev
* försämra skyddet för känsliga ekosystem på grund av långsam handläggning
* drabbas av ytterligare snedfördelning i ärendebalansen, med ökande ärendeköer i områden med redan hög belastning
* tappa kompetens då nuvarande personal rapporterar hög arbetsbelastning och ökad stress

Myndigheten anser att en höjning av anslaget är nödvändig för att säkerställa att tillsynen fungerar enligt de krav som ställs i miljöbalken och tillhörande förordningar.

## Om förslag att flytta medel mellan olika anslag

En myndighet som disponerar anslagsmedel på flera anslag eller anslagsposter på ett anslag kan ha anledning att föreslå att medel omförs mellan olika anslag eller anslagsposter. Även sådana förslag ska lämnas och motiveras i budgetunderlaget.

Myndigheten skulle exempelvis kunna ha anledning att föreslå att medel omförs från ett sakanslag till myndighetens förvaltningsanslag. Huvudregeln är att myndighetens förvaltningskostnader ska bekostas av förvaltningsanslaget. Men i vissa fall kan det hända att myndigheten får en tillfällig uppgift som finansieras från ett sakanslag. Om den uppgiften blir permanent kan myndigheten ha skäl att föreslå att beloppet på sakanslaget för uppgiften flyttas till förvaltningsanslaget.

Det kan finnas minst två skäl för en sådan överflyttning: dels skapas utrymme för myndigheten att omprioritera och omfördela i den större ram som förvaltningsanslaget utgör, dels är det endast förvaltningsanslag som pris- och löneomräknas. Myndigheten bör emellertid vara medveten om att beloppet som överförs från ett sakanslag till ett förvaltningsanslag ofta minskas för att kompensera för de kommande pris- och löneomräkningarna.

Senast uppdaterad:
2025-10-09

Innehållet är granskat:
2025-10-17