# Avräkning med statsverket

---

Avräkning med statsverket är en post i balansräkningen som är unik för den statliga redovisningen. Här beskriver vi övergripande vad balansposten Avräkning med statsverket är, vilka transaktioner som påverkar posten och hur de påverkar myndighetens balansräkning.

Den grundläggande innebörden av balansposten Avräkning med statsverket är att den visar de skulder och fordringar som myndigheten har mot statens budget och statens centralkonto (SCR) som förs i Riksbanken. Dessa uppkommer nästan uteslutande som en följd av myndighetens utfall på anslag och inkomsttitlar och tillhörande betalningar.

I detta avsnitt beskriver vi översiktlig hur transaktioner och händelser i myndighetens verksamhet påverkar balansposten Avräkning med statsverket.

Statskontoret har tagit fram en webbutbildning om avräkning med statsverket. Utbildningen är uppbyggd utifrån de fem avsnitt som posten är uppdelad på och varje avsnitt avslutas med övningsuppgifter. I utbildningen ingår även ett kunskapstest.

## Myndighetens relation till staten visas under avräkning med statsverket

Posten är komplex för att den består av flera typer av transaktioner och händelser. För att förstå posten är det till hjälp att tänka på att trots att myndigheterna juridiskt sett är en del av staten, är de samtidigt egna redovisningsenheter som har en skyldighet att redovisa transaktioner och händelser mot statens budget. Det är detta som synliggörs i redovisningen och  som summeras i posten Avräkning med statsverket.

### Anslagsfinansierad verksamhet

De flesta myndigheter bedriver verksamhet på regeringens uppdrag och får för detta disponera anslag. Regeringen styr verksamhetens innehåll i myndighetens instruktion, regleringsbrev och eventuella andra regeringsbeslut. Regeringen tilldelar anslag i form av ekonomiska ramar för de utgifter som får finansieras av anslagen, och likviditet för att klara de betalningar som verksamheten ger upphov till.

### Inkomster som redovisas på inkomsttitel

Inkomster som myndigheter inte får disponera ska redovisas mot inkomsttitel. Myndigheten har då även en skyldighet att betala in medel motsvarande inkomsten till icke räntebärande flöde.

Om myndigheten redovisar en inkomst mot inkomsttitel uppstår en skuld till staten, som redovisas under balansposten Avräkning med statsverket. Det är först när betalningen som är hänförbar till inkomsten betalas in till icke räntebärande flöde som myndigheter inte längre har någon skuld under Avräkning med statsverket.

### Betalningar som påverkar avräkning med statsverket

Alla betalningar i statliga betalningsmodellen ingår i statens centralkonto (SCR) som förs i Riksbanken. Det finns två betalningsflöden kopplade till SCR, räntebärande och icke räntebärande flöde. Det framgår av myndighetens regleringsbrev vilka anslag som är kopplade till räntekontot (räntebärande konto) respektive icke räntebärande konto. Det finns även en utbetalningsplan i regleringsbrevet där det framgår vilka belopp som kommer att betalas ut till myndighetens räntekonto och vid vilka tillfällen. Vissa betalningar i räntebärande flöde och alla betalningarna i icke räntebärande flöde påverkar Avräkning med statsverket.

#### Betalningar i räntebärande flöde

För anslag i räntebärande flöde får myndigheten anslagsmedel genom att Riksgälden sätter in pengar på ett räntekonto som myndigheten använder när de gör betalningar i den löpande verksamheten. En sådan överföring som vanligtvis sker varje månad innebär samtidigt att myndigheten får en skuld till staten, som redovisas under balansposten Avräkning med statsverket. I takt med att myndigheten redovisar utfall på anslag för verksamheten minskar skulden under Avräkning med statsverket. Betalningarna som myndigheten gör löpande under året från räntekontot påverkar inte posten Avräkning med statsverket.

#### Betalningar i icke räntebärande flöde

Riksgälden betalar i vissa fall inte ut några medel till myndighetens räntekonto för anslag som myndigheten disponerar. Myndigheter har i stället rätt att använda ett konto i icke räntebärande flöde för betalningar. Anslag som ska användas för transfereringar hanteras normalt i icke räntebärande flöde. Därutöver ska myndigheter även betala in inkomster som de inte disponeras till icke räntebärande flöde.

I vissa fall finns även en bankfunktion i icke räntebärande flöde. Det gäller exempelvis för bidrag och avgifter som betalas in till icke räntebärande flöde för att senare användas för att finansiera exempelvis lämnade bidrag. I dessa fall har myndigheter en fordran på staten, som redovisas under Avräkning med statsverket.  Detsamma gäller även för ingående mervärdesskatt som myndigheten betalar i icke räntebärande flöde och senare rekvirerar av Skatteverket.

Myndigheterna redovisar inga behållningar och får inte heller någon ränta på bankkonton i icke räntebärande flöde. En utbetalning från icke räntebärande flöde innebär att myndigheten får en skuld till staten, som redovisas under Avräkning med statsverket. Om myndigheter redovisar utgifter på anslag utan att det sker någon utbetalning uppstår en fordran på staten, som redovisas under balansposten Avräkning med statsverket.

### Annat som påverkar posten Avräkning med statsverket

Några myndigheter redovisar även andra fordringar och skulder till staten under Avräkning med statsverket. Det gäller exempelvis om regeringen har beslutat att en myndighet nästföljande år ska redovisa ett avkastningskrav eller ett överskott från verksamheten till en inkomsttitel på statens budget. I sådana fall har myndigheter en skuld till staten vid bokslut, som redovisas under Avräkning med statsverket.

Andra exempel är Riksgälden och Statens tjänstepensionsverk (SPV) som har fordringar på statens hänförbara till statsskuldsförvaltningen respektive pensionsverksamheten.

## Myndigheternas transaktioner med staten i myndigheternas redovisning

De transaktioner som myndigheten har mot statens budget redovisas alltså i posten Avräkning med statsverket i myndighetens balansräkning. Men även om det är fråga om en ömsesidig relation förekommer ingen motsvarande redovisning för staten, det vill säga en redovisningsenhet som redovisar vilka fordringar och skulder staten har till myndigheter. Denna redovisning kan i stället härledas från myndigheternas balansräkning.

Det är viktigt att myndigheten tydligt redovisar de olika relationer som myndigheten och staten (statsverket) har med varandra. Det är numera också en utgångspunkt för den specifikation av posten som myndigheten ska göra enligt ESV:s allmänna råd till 7 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag i Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA 2022:1) om årsredovisning och budgetunderlag.

Posten Avräkning med statsverket är alltså som benämningen säger en avräkning. Det innebär generellt att skulder och fordringar kvittas mot varandra i respektive avsnitt. I not till balansposten finns en specifikation i årsredovisningen där läsaren kan utläsa om det finns en nettoskuld/nettofordran och hur saldot har påverkats i respektive avsnitt, till exempel anslag i räntebärande flöde och uppbörd.

### Avräkning med statsverket kan sammanfattas i tre punkter:

**1. Posten innehåller redovisningen mot anslag och inkomsttitlar på statens budget och tillhörande betalningar.**

Bokföring på konton som bygger upp Avräkning med statsverket är en förutsättning för att samla in information om hur mycket av anslagen som myndigheten har använt och vilka inkomster som myndigheten har redovisat på statens budget. Därutöver finns även vissa transaktioner och betalningar som inte är hänförbara till statens budget som påverkar Avräkning med statsverket.

**2. Skuld eller fordran uppkommer när tidpunkten för betalning och redovisning mot statens budget inte bokförs vid samma tillfälle.**

För att kunna förstå och analysera posten behöver man veta varför ett saldo (som inte är noll) uppkommer. Saldon uppkommer när tidpunkten för betalningar och transaktioner som ska redovisas mot statens budget inte sker vid samma tidpunkt, eller om myndigheten inte bokför transaktionerna vid samma tillfälle. En del utgifter och inkomster ska myndigheten redovisa mot statens budget när kostnaden eller intäkten uppkommit medan andra ska redovisas kassamässigt.

**3. Saldot blir över tid noll.**

Myndigheten belastar anslag med utgifter och redovisar inkomster enligt de grunder som finns fastlagda i 12 och 13 §§ anslagsförordningen (2011:223) och redovisar utfall mot  konton som ingår i posten Avräkning med statsverket. Där redovisas också betalningar som myndigheten har i förhållande till statsverket. Sammantaget fungerar posten som ett avräkningskonto och över tiden blir saldot noll.

Senast uppdaterad:
2024-01-26

Innehållet är granskat:
2025-10-30