Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Varför ska myndigheter samverka?

---

Det finns många goda skäl till varför myndigheter bör samverka och det är också reglerat.

## Nyttan med samverkan

Samverkan mellan myndigheter och med andra parter kan vara bra av många olika skäl:

* **För att öka effektiviteten och minska kostnader.** Genom att samverka kan statliga myndigheter dra nytta av varandras kunskaper och resurser för att åstadkomma bättre resultat.
* **För att förbättra tillgången till information och tjänster.** Genom samverkan kan statliga myndigheter effektivare tillhandahålla information och tjänster till allmänheten.
* **För att förbättra kvaliteten på offentliga tjänster och bättre möta de rättigheter och skyldigheter som enskilda har.** Genom att samverka kan statliga myndigheter exempelvis förbättra kvaliteten på de tjänster som människor kan ha behov av i en viss livssituation.
* **För att skapa nya innovationer.** Genom samverkan kan olika myndigheter kombinera sina kunskaper och resurser för att skapa nya innovativa lösningar som kan hjälpa till att lösa samhällsproblem.

## Styrning för samverkan

Att myndigheter ska samverka framgår av förvaltningslagen och myndighetsförordningen samt är en central del i regeringens förvaltningspolitiska mål:

### Förvaltningslagen (2017:900)

8 § "En myndighet ska inom sitt verksamhetsområde samverka med andra myndigheter."

### Myndighetsförordningen (2007:515)

#### Allmänna uppgifter

6 § "Myndigheten skall fortlöpande utveckla verksamheten. Myndigheten skall verka för att genom samarbete med myndigheter och andra ta till vara de fördelar som kan vinnas för enskilda samt för staten som helhet."

#### Myndighetens arbetsgivarpolitik

8 § Myndigheten skall
1. i samverkan med andra myndigheter utveckla och samordna den statliga arbetsgivarpolitiken.

### Förvaltningspolitiskt mål

Sedan 2010 gäller följande mål för förvaltningspolitiken:

Det övergripande målet för förvaltningspolitiken ska vara en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har en väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och därigenom bidrar till Sveriges utveckling och ett effektivt EU-arbete.

Målet beslutades av riksdagen genom proposition [Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175)](https://www.riksdagen.se/sv/dokument-lagar/dokument/proposition/offentlig-forvaltning-for-demokrati-delaktighet_GX03175).

Regeringen redovisar årligen målet, resultatredovisning, regeringens bedömning av måluppfyllelsen och politikens inriktning i budgetpropositionen, under utgiftsområde 2.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2024-10-01
# Vad är samverkan?

---

Samverkan mellan myndigheter eller med annan part syftar till ökad nytta för enskilda samt en bättre användning av statens resurser.

Det kan innebära att myndigheterna samarbetar för att lösa ett problem, utveckla en ny tjänst eller förbättra en befintlig tjänst. Det kan också innebära att myndigheterna delar information, kunskap och resurser för att förbättra effektiviteten och kvaliteten på de tjänster som de tillhandahåller.

Myndighetssamverkan är ett ständigt aktuellt ämne som ofta diskuteras i samhällsdebatten och ses som en lösning på många problem, vare sig det gäller specifika grupper (ungdomar, nyanlända, patienter m.fl.) eller på systemnivå (hållbar utveckling, organiserad brottslighet m.fl.). Det finns många olika typer av samverkan och den kan vara allmänt eller specifikt reglerad.

Det finns en rad utmaningar att hantera för att få till en välfungerande samverkan. Vanliga hinder är:

* Styrning och uppföljning är utformad för respektive myndighet, inte för ett samverkande system. Det kan också finnas målkonflikter.
* Bristande kommunikation mellan de som ska samarbeta och att det saknas en gemensam förståelse för det system man verkar inom samt vilken roll och vilket ansvar som respektive myndighet har.
* Oförmåga att övervinna kulturella skillnader mellan olika myndigheter. Det finns även olika rutiner, verktyg, processer inom respektive organisation.
* Svårt att övervinna juridiska begränsningar.
* Otydlighet vad gäller syftet och avsaknad av en gemensam strategi för samverkan.
* Oförmåga att identifiera och hantera risker.
* Oförmåga att hantera förändringar och att fånga upp utvecklingen.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2024-10-01
# Myndigheten ska fördela intäkter och kostnader enligt sin indelning av redovisningen

---

Myndigheten ska fördela sina totala intäkter och kostnader enligt den indelning som används för resultatredovisningen i övrigt.

Det ska framgå av resultatredovisningen vilka de totala kostnaderna och intäkterna är för verksamhetens olika områden. Intäkter och kostnader för uppbörd och transfereringar kan tas med i resultatredovisningen. Om de tas med ska de, liksom i resultaträkningen, hållas isär från verksamhetens intäkter och kostnader.

Myndigheten ska fördela sina intäkter och kostnader efter någon indelningsgrund, till exempel verksamhetsområde, målområde eller finansieringsområde. För en myndighet som bara har en uppgift behövs ingen särskild indelning av resultatredovisningen. De summor som finns angivna i resultaträkningen anger ni i så fall en gång till i resultatredovisningen.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-08
# Myndigheten ska dokumentera och hänvisa till resultatredovisningens underlag

---

Myndigheten ska, på annat ställe än i årsredovisningen, dokumentera och sammanställa grunderna på vilka resultatredovisningen vilar. I vissa fall behöver myndigheten också göra hänvisningar till metoder och data i själva årsredovisningen. Här beskriver vi utgångpunkterna för sådan dokumentation och hänvisning.

Ansvariga inom myndigheten ska kunna kontrollera att redovisade faktauppgifter är riktiga. Det är ett uttryck för ordning och reda att ha kontroll över innehållet i resultatredovisningen. Grunderna för resultatredovisningen behöver dokumenteras också för att resultatredovisningen inte ska vara beroende av en eller ett fåtal personer inom myndigheten.

Det som är tänkt att vara enhetligt över tid bör kunna tas fram av vem som helst på myndigheten som får uppdraget att göra det. Det är huvudsakligen för myndighetens egen del som en dokumentation behöver finnas, även om myndighetens revisorer brukar ställa frågor om sådant material.

## Exempel på vad som ska dokumenteras

Det som myndigheten ska dokumentera kan vara redogörelser för metoder och beräkningar, till exempel datafiler, beskrivningar av åtkomsten till data och hur dessa data ska avkodas. Det kan även vara utskrifter eller sparade filer (per den 31 december) från myndighetens ärendehanteringssystem eller diarium.

## Hänvisa till metoder och material

För att en extern läsare ska kunna tolka och förstå analyserade data fordras nästan alltid att de metoder som myndigheten använt är kända för läsaren. När det inte tydligt framgår av sammanhanget hur redovisade faktauppgifter är framtagna och bearbetade, bör de tillämpade metoderna nämnas i årsredovisningen. Det kan ni göra som ett kort referat.

I något fall kan det också vara lämpligt med en hänvisning till publicerad litteratur om metoder. Ni kan även behöva hänvisa till själva datamängderna i årsredovisningen. Ledordet är transparens.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-08
# Myndigheten ska redovisa hur resultatet har utvecklats över tid

---

Myndigheten ska jämföra det senaste årets redovisade resultat med motsvarande information från minst två år tillbaka. Trots minimikravet på treåriga tidsserier bör myndigheten helst redovisa längre tidsserier, om det bidrar till en mer rättvisande bild av utvecklingen.

Redovisningen av tidsserier bör utgå från vad myndigheten annars redovisar i resultatredovisningen, till exempel antal ärenden, kostnader och utfall. Det är dock inte möjligt att redovisa samtliga dessa data i form av tidsserier, särskilt när ni redovisar data om nya ämnen eller teman.

Skäl att inte redovisa tidsserier för minst tre år i rad kan vara att det saknas förutsättningar att få fram jämförbara data, eller att kostnaden blir oproportionerligt stor i förhållande till nyttan. Ibland finns det inga historiska data och det kanske inte heller går att rekonstruera data i efterhand. Nya tidsserier kan dessutom vara förenade med höga merkostnader, även om det bara är befintliga registerdata som behöver sammanställas.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-08
# Hur gör andra

---

Vill du få idéer eller ta kontakt med någon myndighet som redan gjort det ni ska göra? Här har vi samlat goda exempel som kan fungera som inspiration.

## Samverkan

### Goda exempel, samverkan

[Sätt större fokus på uppföljning och integration i verksamheten vid samverkan](/verksamhetsutveckling/effektivitet/goda-exempel/satt-storre-fokus-pa-uppfoljning-och-integration-i-verksamheten-vid-samverkan/)

[Statskontoret bjuder in myndigheterna till en innovativ kunskapsdelning](/verksamhetsutveckling/effektivitet/goda-exempel/esv-bjuder-in-myndigheterna-till-en-innovativ-kunskapsdelning/)

[Eldsjälsdriven samverkan ledde till användbar AI-prototyp](/verksamhetsutveckling/effektivitet/goda-exempel/eldsjalsdriven-samverkan-ledde-till-anvandbar-ai-protoyp/)

[Effektiv samverkan kan rädda liv](/verksamhetsutveckling/effektivitet/goda-exempel/effektiv-samverkan-kan-radda-liv/)

[Ett myndighetsgemensamt system för företagens uppgiftslämning ger effektivare verksamhet](/verksamhetsutveckling/effektivitet/goda-exempel/ett-myndighetsgemensamt-system-for-foretagens-uppgiftslamning-ger-effektivare-verksamhet/)

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2024-10-01
# Exempel på rutin för kontroll av dubbelfinansiering

---

Hela exempeltexten är ett ordagrant utdrag ur Myndigheten för yrkeshögskolans (MYH:s) rutin för kontroll av dubbelfinansiering. För frågor om rutinen vänder er till MYH, ange diarienummer MYH 2022/2121.

## Syfte

Rutinen syftar till att undvika dubbelfinansiering från RRF och andra unionsprogam i enlighet med artikel 9 och 22 i Europaparlamentets och Rådets förordning (EU) 2021/241 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF).

## Riskbedömning

Risken för att kostnader inom yrkeshögskolan finansieras både från RRF och från andra EU-fonder bedöms som mycket låg men inte obefintlig. Utifrån vår bedömning är det i första hand inom Europeiska Socialfonden och Erasmusprogrammet som det kan finnas verksamheter och organisationer som även bedriver yrkeshögskoleutbildning. Det är Svenska ESF-rådet som är förvaltningsmyndighet för Europeiska Socialfonden samt Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) som är nationellt programkontor för Erasmusprogrammet. Vår kontroll av dubbelfinansiering kommer därför i huvudsak att riktas mot stödmottagare som erhållit EU-medel från dessa myndigheter.

## Metod

Första steget i kontrollrutinen är att sammanställa listor på de stödmottagare som erhållit medel från Socialfonden och Erasmus under 2020 och framåt. Både ESF-rådet och MUCF lägger ut uppgifter om samtliga stödmottagare på sina respektive hemsidor så på så sätt är det möjligt att ta del av den informationen.

Utifrån de uppgifterna görs en avstämning mot ELLA för att se om någon av stödmottagarna inom Socialfonden och/eller Erasmus även bedrivit
yrkeshögskoleutbildning. När vi får träff på en sådan utbildningsanordnare blir nästa steg att kontrollera om de bedrivit utbildning och erhållit statsbidrag under det berörda räkenskapsåret. Om så är fallet behöver vi kontrollera de uppgifter som finns om projektet eller stödmottagaren på myndigheternas hemsidor. I vissa fall kan risken för dubbelfinansiering uteslutas utifrån dessa uppgifter, till exempel beroende på vilken verksamhet som bedrivits i projektet. Alla kontroller dokumenteras i en excel-fil för eventuella framtida revisioner från Statskontoret, EU-kommissionen och Europeiska Revisionsrätten.

Efter att alla kontrollsteg har genomförts så kommer det i de utbildningar som kvarstår finnas en teoretisk risk för dubbelfinansiering. Denna risk bedöms som fortfarande som mycket låg, inte minst då de projekt som finansierats med EU-medel utanför RRF bör ha ett ändamål som inte sammanfaller med att bedriva yrkeshögskoleutbildning och en bedömning gjorts i samband med det ansökningsförfarandet. För att hantera denna risk kommer myndigheten genomföra informationsinsatser till berörda utbildningsanordnare i syfte att upplysa dem om regelverken. En annan möjlig insats är att utöka granskningen i samband med tillsyn.

Senast uppdaterad:
2024-04-29

Innehållet är granskat:
2024-07-09
# Informationssäker granskning

---

Att göra rättsliga kvalitetsuppföljningar kan innebära risker när det gäller att leva upp till kraven på en säker och korrekt informationshantering enligt dataskydds­förordningen (GDPR).

För att minimera att granskningen i sig leder till en informationsincident kan ett antal åtgärder övervägas.

| Alternativ | Kommentar |
| --- | --- |
| ■ a) Ha en genomtänkt struktur för och hantering av personuppgifter och känslig information. | Detta är extra viktigt när det gäller personer med skyddade personuppgifter. Det kan handla om att säkra att statistikbeställningar har standardtexter för att undvika att känsliga uppgifter eller kategorier (som personer med skyddad identitet) inkluderas. |
| ■ b) Överväg möjligheten att få personuppgifter maskade. | Det gäller både ärendet i sig och urvalslistorna. Personnummer kan ersättas av ärendenummer eller annat löpnummer. Förutom att detta är bra ur informationssäkerhetssynpunkt bidrar det också till att risken för oönskad variabilitet (brus- och bias) minskar. |
| ■ c) Säkra att alla granskare omfattas av sekretess. | Det kan exempelvis behövas kompletterande sekretesserinran, det vill säga att den som granskar förbinder sig att följa sekretessbestämmelser. För ett exempel på hur en sekretesserinran kan utformas, se bilaga 4 i [Fältguide för myndigheters samverkan med frivilliga och frivilligorganisationer under en kris: en vägledning från MSB (msb.se)](https://rib.msb.se/filer/pdf/27989.pdf "Fältguide för myndigheters samverkan med frivilliga och frivilligorganisationer under en kris (MSB)") |
| ■ d) Säkra att urval och data kan sparas säkert. | Detta är en tom cell |
| ■ e) Ha en rutin för gallring av urval och liknande. | Detta är en tom cell |
| ■ f) Säkra att uppföljningen håller sig inom det som systembehörigheterna medger. | Detta är en tom cell |
| ■ g) Säkra att syftet med uppföljningen överensstämmer med befogenheterna att hantera personuppgifter. | Uppföljningen måste följa dataskyddsförordningen (GDPR) och eventuell myndighetsspecifik registerlagstiftning. Det innebär bland annat att personuppgifter   * bara får samlas in för specifika, särskilt angivna och berättigade ändamål * inte ska vara mer omfattande än vad som behövs för ändamålen * ska vara riktiga * ska raderas när de inte längre behövs * ska skyddas, till exempel så att inte obehöriga får tillgång till dem och så att de inte förloras eller förstörs. |

Senast uppdaterad:
2025-10-13

Innehållet är granskat:
2025-10-13
# Mottagare av kvalitetsuppföljningens resultat

---

En fråga nära sammankopplad med syftet är vem eller vilka som ska ta emot resultatet från uppföljningen.

Vilken målgruppen är spelar roll för hur processen läggs upp i övrigt. Externa målgrupper kan oftare antas vilja veta något om kvalitetens nivå eller utveckling, vilket kräver en mätande ansats.

Valet av målgrupp får också konsekvenser för hur själva rapporten bör utformas eftersom behovet av att förklara verksamhet, sammanhang, begrepp med mera ökar ju längre från verksamheten målgruppen står.

| Alternativ | Kommentar |
| --- | --- |
| ■ a) Ledningen |  |
| ■ b) Chefer med ansvar för aktuell ärendetyp (U) | Oavsett om det är en avdelning eller process. |
| ■ c) Medarbetare inom aktuell ärendetyp (U) | Detta sker oftast på aggrerad nivå. Indiviudell återkoppling till medarbetare om granskningsresultat i ärenden de handlagt verkar ovanligare. |
| ■ d) Rättsavdelningen | Eller motsvarande. |
| ■ e) Andra funktioner/avdelningar i organisationen (U) | Exempelvis verksamhetsutvecklare, systemutvecklare, controllers, internrevisorer. |
| ■ f) Allmänheten (M) |  |
| ■ g) Regeringen (M) |  |
| ■ h) Andra myndigheter |  |

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-13
# Hur ofta görs rättslig kvalitetsuppföljning?

---

En fråga att ta ställning till när man utformar sin kvalitetsuppföljningsprocess är hur ofta uppföljningarna ska göras. En del i detta är att bestämma ifall det ska vara regelbundet/förutbestämt eller styras av exempelvis risker, omvärldsfaktorer eller behov i verksamheten.

| Alternativ | Kommentar |
| --- | --- |
| ● a) Flera gånger per år | Detta är en tom cell |
| ● b) En gång per år | Detta är en tom cell |
| ● c) Regelbundet men inte årligen | Detta är en tom cell |
| ● d) Ingen beslutad/regelbunden periodicitet | Detta är en tom cell |
| ● e) Riskbaserad periodicitet | Det med större felmarginal i tidigare mätningar granskas oftare. |

En fördel med återkommande granskningar är att det kan vara ett sätt att följa upp effekter av vidtagna åtgärder. Det ger också en möjlighet till mer kontinuerligt lärande i organisationen och att löpande utveckla arbetssätten. Man bör dock vara vaksam på jämförbarheten mellan åren ifall man ändrat arbetssätt eller praxis mellan mättillfällena.

En aspekt att ha med sig i valet av periodicitet är verksamhetens kapacitet att omhänderta nya granskningsresultat i konkret förbättringsarbete.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-13
# Grundläggande förutsättningar att tänka på vid val av metod

---

Utöver syftet med den rättsliga kvalitetsuppföljningen styrs de val som är möjliga att göra under respektive rubrik i metodstödet av ett antal grundläggande förutsättningar.

När organisationen ska ta ställning till vilket eller vilka av alternativen som är lämpligt för den rättsliga kvalitetsuppföljningen på den egna myndigheten är det bra att ha organisationens förutsättningar i bakhuvudet. Statskontoret bedömer att de här förutsättningarna är de mest avgörande:

* **Vilka resurser har vi?**
  Till exempel för att granska, bedöma materialet, skriva rapport, kommunicera resultatet och att göra kvantitativa analyser av data.
* **Vilken data finns och hur tillgänglig är den?**
  Finns det dokumenterat? Är datan digital och i ett maskinläsbart format? Går informationen att samla in på ett enkelt sätt?
* **Har besluten en hög grad av bedömningsutrymme eller bygger de på tydliga kriterier?**
  Bedömningsutrymmet påverkar hur angeläget det är att minska risken för brus och bias genom exempelvis ett tydligt bedömningsstöd för granskarna, avidentifiering av uppgifter, fler granskare per ärende och hög grad av oberoende hos granskarna.
* **Vilken typ av verksamhet och vilka organisatoriska förutsättningar har vi?**
  Till exempel om man handlägger mängder av likartade ärenden eller jobbar med att ta fram kunskapsunderlag, om myndigheten är samlad på en ort eller finns spridd i landet.
* **Är det manuellt eller automatiskt fattade beslut?**
  Hur besluten har fattats kan påverka önskvärd kompetensprofil på granskarna och på dem som designar upplägget på granskningen. Det kan också påverka ifall man ska fokusera granskningen på ett urval av ärenden eller på att utvärdera själva systemet och/eller algoritmen, till exempel huruvida systemet tar hänsyn till alla relevanta faktorer.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-13
# Exempel på dubbelfinansiering på slutlig mottagarnivå

---

Här ger vi ett fiktivt exempel på dubbelfinansiering på slutlig mottagarnivå. En av de slutliga mottagarna som får finansiering under åtgärd X i RRP (programmet) får också stöd för samma kostnader från en annan EU-fond (exempelvis en individ får två överlappande subventioner för sin solpanel eller ett företag som får två gånger samma subvention för samma åtgärd).

Detta är dubbelfinansiering. Så länge medlemsstaten upptäcker och korrigerar (återkräver medel från den slutliga mottagaren) följer den artikel 22 RRF-förordningen.

Den fond som har inkluderat åtgärden i programmet/planen sist kommer att behöva återkräva beloppet från stödmottagaren/slutmottagaren och reglerna för sådan fond kommer därför att gälla.

Om återkrav måste ske enligt reglerna för en annan unionsfond, bör det senare programmet korrigera den dubbla finansieringen som har ägt rum; detta innebär att ingen dubbelfinansiering skulle ske vare sig på medlemsstatsnivå eller på slutmottagarnivå.

Om återkrav måste ske enligt RRF, gäller RRF återvinningsreglerna. För det första, med tanke på att respektive delmål eller mål uppfylldes i strid med artikel 9 RRF-förordningen, kan kommissionen återkräva det belopp som är kopplat till dubbelfinansiering från medlemsstaten i enlighet med artikel 20 finansieringsavtalet. För det andra är medlemsstaten skyldig att från den slutliga mottagaren återkräva de medel som tillhandahållits enligt den RRF-stödda nationella åtgärden, om sådana medel tillhandahölls.

Senast uppdaterad:
2024-04-29

Innehållet är granskat:
2025-08-11
# Vad är korruption?

---

Korruption i allmän betydelse är ett systematiskt missbruk i eget intresse av ansvarsfull ställning (engelsk översättning corruption).

Vid genomförandet av Sveriges återhämtningsplan används begreppet korruption i betydelsen olaglig verksamhet. Korruption avser varje avsiktlig handling som utförs av en person för att direkt eller genom tredje man, för egen räkning eller för tredje mans räkning utlova eller bevilja en förmån, oavsett art, till en tjänsteperson begära eller ta emot förmåner, oavsett art eller att acceptera löften härom.

## Korruptionsbegreppet i offentlig förvaltning

Ett utvecklat arbete mot korruption i den offentliga förvaltningen bör dock utgå från en bred definition av begreppet korruption. Det innebär att arbetet bör omfatta såväl  brottsliga beteenden, exempelvis givande eller tagande av muta, som beteenden som inte är brottsliga. Utgångspunkten bör vara att korruption i den offentliga sektorn innebär att utnyttja en offentlig ställning för att uppnå otillbörlig vinning för sig själv eller andra. Med offentlig ställning avses någon som är anställd eller på annan grund exempelvis i egenskap av styrelseledamot eller genom ett politiskt förtroendeuppdrag, utför uppgifter inom den offentliga förvaltningen.

Korruption kan omfatta kriminaliserade (enligt straffrätten att betrakta som brott) handlingar. Det kan exempelvis vara mutbrott, trolöshet mot huvudman, bedrägeri, svindleri, stöld och andra tillgreppsbrott samt annat som exempelvis är olagligt men som inte omfattas av straffrätten, exempelvis vissa avsteg från bestämmelser i lagen om offentlig upphandling. Korruption kan dock även handla om annat som kan vara lagligt men som ändå är olämpligt, exempelvis avsteg från interna regler där objektiviteten går att ifrågasätta.

## EU:s definition av korruption

Korruption definieras bland annat av artikel 4:2 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser om bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen.

> a) I detta direktiv avses med passiv korruption en handling som en offentlig tjänsteman utför för att, direkt eller genom en mellanhand, för egen eller för tredje mans räkning, begära eller erhålla förmåner, oavsett art, eller acceptera ett löfte om en sådan förmån för att i strid med sina skyldigheter utföra eller underlåta att utföra en handling i tjänsten eller vid utövandet av tjänsten på ett sätt som skadar eller kan skada unionens finansiella intressen.
>
> b) I detta direktiv avses med aktiv korruption en handling som utförs av en person för att direkt eller genom en mellanhand utlova, erbjuda eller ge en förmån, oavsett art, till en offentlig tjänsteman, för egen räkning eller för tredje mans räkning, för att denne i strid med sina skyldigheter ska utföra eller underlåta att utföra en handling i tjänsten eller vid utövandet av tjänsten på ett sätt som skadar eller kan skada unionens finansiella intressen.

Senast uppdaterad:
2024-04-29

Innehållet är granskat:
2025-08-11
# Vad är dubbelfinansiering?

---

Dubbelfinansiering (även lös förbindelse) i allmän betydelse består av eller kännetecknas av två enheters tillhandahållande av nödvändigt kapital (engelsk översättning double funding).

För genomförandet av den svenska återhämtningsplanen används begreppet  dubbelfinansiering i betydelsen att samma kostnad har finansierats från både faciliteten för återhämtning och resiliens samt från andra unionsprogram.

## EU:s definition av dubbelfinansiering inom RRF

Begreppet definieras bland annat av artikel 9 om additionalitet och kompletterande finansiering i RRF-förordningen.

> Stöd inom faciliteten ska ges utöver det stöd som ges inom andra unionsprogram och -instrument. Reformer och investeringsprojekt kan få stöd från andra unionsprogram och unionsinstrument, under förutsättning att sådant stöd inte täcker samma kostnad.

[Se även EU-kommissionens riktlinjer om dubbelfinansiering inom RRF](/styrning/skydd-av-eus-finansiella-intressen/riktlinjer-for-genomforandet/kommissionens-riktlinjer-om-dubbelfinansiering/ "Kommissionens riktlinjer om dubbelfinansiering")

Senast uppdaterad:
2024-04-29

Innehållet är granskat:
2025-08-11
# Myndigheterna är skyldiga att säkerställa skyddet av EU:s finansiella intressen

---

Myndigheter som har i uppdrag att delta i genomförandet av Sveriges återhämtningsplan är skyldiga att skydda EU:s finansiella intressen. Det är en del av myndighetsledningens verksamhetsansvar inför regeringen.

Skyldigheten att skydda EU:s finansiella intressen innebär att myndigheterna

* regelbundet ska kontrollera att den tillhandahållna finansieringen har använts korrekt i enlighet med alla tillämpliga regler
* ska vidta lämpliga åtgärder för att förebygga, upptäcka och åtgärda bedrägerier, korruption och intressekonflikter som skadar unionens ekonomiska intressen
* ska vidta rättsliga åtgärder för att återkräva medel som har använts felaktigt.

Det utgår från artikel 22 i RRF-förordningen och artikel 11 Sveriges finansieringsavtal med Europeiska kommissionen.

## En del av ansvaret för verksamheten

Att finansieringen används korrekt i enlighet med tillämpliga regler ingår i de krav som följer av myndighetsledningens ansvar inför regeringen för verksamheten enligt 3 § myndighetsförordningen.

Verksamhetsansvaret innefattar bland annat följande:

* Verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt. Myndigheten får endast vidta åtgärder som har stöd i rättsordningen enligt 5 § förvaltningslagen (2017:900).
* Myndigheten hushållar väl med statens medel.  Medlen används för sitt ändamål enligt 10 § anslagsförordningen (2011:223).
* Myndigheten skyddar förvaltade tillgångar. Organisation och rutiner utformas enligt 22 § förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring.

Myndighetsledningen ska säkerställa att det vid myndigheten finns en [intern styrning och kontroll](/styrning/intern-styrning-och-kontroll/ "Intern styrning och kontroll") som fungerar betryggande för myndighetsledningens ansvar för verksamheten.

Senast uppdaterad:
2024-04-29

Innehållet är granskat:
2024-07-09
# Kontrollera finansieringen regelbundet

---

Myndigheterna ska regelbundet kontrollera att RRF-finansieringen och åtgärderna för att genomföra den svenska återhämtningsplanen följer reglerna. Kontrollerna ingår i ärendehandläggningen och är en del av myndighetens interna styrning och kontroll.

En myndighet ska regelbundet kontrollera att den tillhandahållna RRF-finansieringen har använts korrekt i enlighet med alla tillämpliga regler. På samma sätt ska myndigheten kontrollera att alla åtgärder för att genomföra reformer och investeringsprojekt inom ramen för den svenska återhämtningsplanen har genomförts korrekt i enlighet med alla tillämpliga regler. Det gäller särskilt i fråga om att förebygga, upptäckta och korrigera bedrägerier, korruption och intressekonflikter.

## Kontroller ingår i handläggningen

Regelbundna kontroller ingår i handläggningen av ett ärende. Kontroll innebär att på något sätt verifiera att den information som ligger till grund för beslut i ärendet (utbetalning) är korrekt.

Kontrollerna kan vara både automatiska och manuella. Automatiska kontroller kan hantera stora mängder data och om möjligt verifiera den information som ligger till grund för beslut i ärendet.

Manuella kontroller kan då inriktas på de avvikelser (exempelvis fullständighet och rimlighet) som fångas upp av de automatiska kontrollerna.

Vilka kontroller handläggaren ska göra framgår av myndighetens interna föreskrifter om handläggning av ärenden enligt 4 § 2 myndighetsförordningen eller motsvarande bestämmelser i högskoleförordningen eller annan förordning.

I den utsträckning det är förenligt med gällande rätt kan myndigheten även hämta in information från andra myndigheter för att utföra kontroller.

## En del av myndigheternas interna styrning och kontroll

Kontroller i handläggningen av ett ärende är en del i myndighetens interna styrning och kontroll. Kontrollerna är till för att kunna acceptera riskerna i verksamheten.

Myndigheter som ska följa förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll ska regelbundet följa upp och bedöma att de vidtagna åtgärderna fungerar på avsett sätt enligt 5 §.

## Relaterad information

[Exempel på rutin för kontroll av dubbelfinansiering](/styrning/skydd-av-eus-finansiella-intressen/exempel-pa-arbetssatt/kontroll-av-dubbelfinansiering/ "Exempel kontroll av dubbelfinansiering")

Senast uppdaterad:
2024-04-29

Innehållet är granskat:
2024-07-09
# Vidta rättsliga åtgärder för återkrav

---

Myndigheterna ska alltid vidta rättsliga åtgärder för att återkräva medel som har använts felaktigt. Det gäller även i samband med eventuella åtgärder för genomförande av reformer och investeringsprojekt inom ramen för Sveriges återhämtningsplan.

För frågor om rättsliga åtgärder kan myndigheten vända sig till Ekobrottsmyndigheten som är kanslifunktion för Rådet för skydd av Europeiska unionens finansiella intressen (SEFI-rådet). Rådet ska främja en effektiv och korrekt användning av EU-relaterade medel och arbeta för att motverka bedrägerier, missbruk och annan oegentlig hantering av sådana medel i Sverige.

## Anmäla misstänkta brott

En myndighet som identifierat en oegentlighet som objektivt sett kan vara brottslig ska anmäla oegentligheten till Ekobrottsmyndigheten och till Olaf. För att underlätta ärendehanteringen och åklagarens bedömning bör en anmälan till Ekobrottsmyndigheten innehålla i vart fall följande uppgifter

* personuppgifter avseende den misstänkte eller motsvarande uppgifter om den organisation eller företag som anmälan avser (om en sådan person har identifierats)
* en kort redogörelse för den misstänkta händelsen samt tidpunkt och plats för det misstänkta brottet
* vilken form av stöd eller avgift som anmälan avser med hänvisning till gällande regler
* kontaktperson på den anmälande myndigheten
* kopior av handlingar, t.ex. ansökningshandlingar, villkor för stöd, fakturor, intyg m.m. som kan användas för att bevisa brottet
* kopior av myndighetens beslut
* andra handlingar av betydelse, t.ex. tjänsteanteckningar eller skriftväxling.

Se exemplen:

[Exempel på vägledning för myndighetens skyldighet att åtalsanmäla](/styrning/skydd-av-eus-finansiella-intressen/exempel-pa-arbetssatt/skyldighet-att-atalsanmala/ "Skyldighet att åtalsanmäla")

[Exempel på rutin för anmälan om misstänkta brott](/styrning/skydd-av-eus-finansiella-intressen/exempel-pa-arbetssatt/anmalan-om-misstankta-brott/ "Anmälan av misstänkta brott")

Senast uppdaterad:
2024-04-29

Innehållet är granskat:
2024-07-09
# Vad är intressekonflikter?

---

Intressekonflikt i allmän betydelse är en omöjlighet att samtidigt tillgodose flera intressen (engelsk översättning conflicts of interests).

För genomförandet av den svenska återhämtningsplanen används begreppet intressekonflikt i betydelsen olaglig verksamhet där en handläggare av familjeskäl, känslomässiga skäl, skäl som hänger samman med politisk eller nationell koppling, ekonomiskt intresse eller något annat direkt eller indirekt personligt intresse sätter en saklig (objektiv) och opartisk tjänsteutövning enligt 5 § andra stycket förvaltningslagen på spel.

Domstolar, förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter ska i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet enligt 1 kap. 9 § regeringsformen.

## EU:s definition av intressekonflikt

Intressekonflikter definieras bland annat av artikel 61:3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget.

> Vid tillämpning ... anses en intressekonflikt föreligga om en aktör i budgetförvaltningen eller en annan person ... av familjeskäl, känslomässiga skäl, skäl som hänger samman med politisk eller nationell koppling, ekonomiskt intresse eller något annat direkt eller indirekt personligt intresse sätter en opartisk och objektiv tjänsteutövning på spel.

### Svensk definition av jäv

Intressekonflikt definieras även av 16 § förvaltningslagen (2017:900) som jäv.

> Den som för en myndighets räkning tar del i handläggningen på ett sätt som kan påverka myndighetens beslut i ärendet är jävig om
>
> 1. han eller hon eller någon närstående är part i ärendet eller annars kan antas bli påverkad av beslutet i en inte oväsentlig utsträckning,
>
> 2. han eller hon eller någon närstående är eller har varit ställföreträdare eller ombud för en part i ärendet eller för någon annan som kan antas bli påverkad av beslutet i en inte oväsentlig utsträckning,
>
> 3. han eller hon har medverkat i den slutliga handläggningen av ett ärende hos en annan myndighet och till följd av detta redan har tagit ställning till frågor som myndigheten ska pröva i egenskap av överordnad instans, eller
>
> 4. det finns någon annan särskild omständighet som gör att hans eller hennes opartiskhet i ärendet kan ifrågasättas.

[Kommissionens vägledning om intressekonflikter.](/styrning/skydd-av-eus-finansiella-intressen/riktlinjer-for-genomforandet/kommissionens-vagledning-om-intressekonflikter/ "Kommissionens riktlinjer om intressekonflikter")

Senast uppdaterad:
2024-04-29

Innehållet är granskat:
2025-08-11
# Subventionsbrott mot EU:s budget

---

Den 1 januari 2026 träder en ny lag som subventionsbrott i kraft, se prop 2024/:187.
Genom lagen får företag och andra juridiska personer som erhåller statligt stöd beslutade av svenska myndigheter och enskilda organ ett särskilt ansvar. Om de lämnar oriktiga uppgifter eller underlåter att lämna korrekta uppgifter eller underlåter att anmäla förändrade förhållanden kan de dömas för brott.
Den nya subventionslagen omfattar också EU-stöd som utbetalas till företag om EU-stödet är av sådant slag att det beslutas av svensk myndighet och belastar statens budget.

Senast uppdaterad:
2025-12-19
# Statskontorets rekommendationer för att stärka skyddet av EU:s finansiella intressen

---

Statskontoret granskar genomförandet av Sveriges återhämtningsplan och lämnar rekommendationer om åtgärder för att stärka skyddet av EU:s finansiella intressen. Här redovisar vi sådana rekommendationer som kan vara relevanta för alla myndigheter som genomför aktiviteter inom återhämtningsplanen.

Statskontorets rekommendationer om åtgärder för att stärka skyddet av EU:s finansiella intressen avser iakttagelser om brister i förvaltnings- och kontrollsystemet som kan finnas hos samtliga berörda myndigheter.

## Rekommendationer om riskanalyser för att förebygga bedrägerier

Statskontoret har lämnat rekommendationer om åtgärder när det gäller nyckelkrav 2 om riskanalys och förebyggande av bedrägerier m.m. som kan vara giltiga i varierande grad för flera av myndigheterna som genomför Sveriges återhämtningsplan.

Statskontoret rekommenderar att

* "säkerställa att samtliga fyra definitioner [bedrägeri, korruption, intressekonflikt och dubbelfinansiering] är anpassade också till aktuellt EU-regelverk samt lättillgängliga för de medarbetare som arbetar med genomförande av återhämtningsplanen"
* "när korrekta definitioner är säkerställda, utifrån dessa antingen anpassa existerande rutiner eller inrätta nya för att förebygga, upptäcka och korrigera bedrägerier, korruption, intressekonflikter och dubbelfinansiering"
* "inrätta rutiner för att rapportera misstänkta brott till EBM [Ekobrottsmyndigheten] och Olaf [Europeiska byrån för bedrägeribekämpning]"
* "uppdatera sin riskanalys utifrån korrekta definitioner av bedrägerier, korruption, intressekonflikter och dubbelfinansiering samt tillse att dessa begrepp finns med bland myndighetens bruttorisker"
* "förtydliga sin process för att utifrån konstaterade risker och inträffade incidenter förbättra sitt förvaltnings- och kontrollsystem".

## Rekommendationer om kvalitetssäkring av rapportering

Statskontoret har lämnat rekommendationer om åtgärder när det gäller nyckelkrav 4 om kvalitetssäkring av rapportering av mål och resultat som kan vara giltiga för flera myndigheter.

Rekommendationerna är att

* "säkerställa att kommissionens krav på att synliggöra EU-finansieringen efterlevs"
* "stödmottagarna lämnar in tillräckliga underlag för att kunna verifiera att medel har använts till avsett ändamål"
* "säkerställa efterlevnad av antionella regler för upphandling i genomförandet av återhämtningsplanen"
* "säkerställa att anmälan om misstänkta brott även görs till Olaf för ärenden som ingår i genomförandet av återhämtningsplanen".

Senast uppdaterad:
2024-04-29

Innehållet är granskat:
2024-07-09
# Principer för att resultatredovisningen ska bli rättvisande

---

Resultatredovisningen ska ge en rättvisande bild. Här redogör vi för principerna som den redovisade informationen bör följa för att motsvara det kravet: tillförlitlighet, relevans, jämförbarhet, begriplighet och transparens.

## Tillförlitlighet – fullständig och neutral

Med tillförlitlighet menas att resultatredovisningen i allt väsentligt är fullständig och neutral. Informationen bör vara fullständig i bemärkelsen att det inte finns väsentlig information som myndigheten utelämnar. En neutral redovisning innebär att informationen inte vinklas. Myndigheten ska exempelvis inte bara välja ut de data som talar till myndighetens fördel.

Med tillförlitlighet menas också att resultatredovisningen motsvarar de krav på noggrannhet som är vedertagna för de mät-, klassificerings- och analysmetoder som myndigheten använder. Det betyder att resultatredovisningen bör ge en så god beskrivning av fakta som det är rimligt att begära i varje enskilt fall. Noggrannheten kan alltså variera med olika metoder.

## Relevans – till nytta för regeringen

Med relevans menas att resultatredovisningen är väsentlig för regeringen. Det myndigheten väljer att redovisa ska kunna vara till nytta för regeringens styrning av myndighetens verksamhet.

Relevans innebär också att resultatredovisningen bygger på mått och klassificeringar som har god validitet. Alla undersökningar som resultatredovisningen refererar till bör i rimligaste mån undersöka det som de är avsedda att undersöka. Till exempel bör de data som myndigheten tar fram i förhållande till ett mål inte beskriva något annat än de aspekter som ryms i målet.

## Jämförbarhet – data kan jämföras över tid

Jämförbarhet innebär att de data som presenteras tillåter jämförelser över tid. Det innebär också att likadana fall behandlas på samma sätt. Om ni till exempel redovisar enkätsvar om ”förtroende” vid olika tillfällen, med olika skalor för svarsalternativen, kan det försvåra jämförbarheten.

## Begriplighet – översiktlig och pedagogisk

Begriplighet innebär att resultatredovisningen är översiktlig och pedagogisk. Informationen bör sättas i sitt sammanhang och texten bör ha hög språklig kvalitet.

Tabeller och diagram bör vara så enhetliga som möjligt, till exempel genom att kolumner för återkommande variabelvärden (exempelvis kvinnor, män) har samma ordningsföljd från vänster till höger och inte kastas om. Faktauppgifter i tabeller och diagram bör kunna läsas fristående från löptexten.

## Transparens – upprättas på ett öppet sätt

Transparens innebär att resultatredovisningen upprättas på ett öppet sätt. Myndigheten bör nämna tillämpade metoder och ange källhänvisningar. Läsaren bör ges möjlighet att självständigt värdera uppgifternas tillförlitlighet och relevans.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-08
# Myndigheten ska analysera verksamhetens resultat

---

Resultatredovisningen ska innehålla analyser av verksamhetens resultat och dess utveckling. Här beskriver vi utgångspunkterna för att i årsredovisningen redovisa analyser av effekter

Analyser ska ingå i en fullödig resultatredovisning. I det sammanhanget kan analyser vara förklarande resonemang om vad redovisade förändringar, skillnader och tillstånd kan bero på.

## Analysen ska vara relevant och enkel

Myndigheten ska analysera de resultat som är relevanta att analysera. Det kan göras från olika ingångar, till exempel

* förändringar i tidsserier
* skillnader mellan mätvärden
* oförändrade och likartade utfall, som också kan kräva förklaringar.

Att bara konstatera att något har förändrats eller är olika är en kommentar snarare än en analys.

I en årsredovisning är det inte meningen att myndigheten ska göra alltför avancerade analyser om effekter. Det finns inget krav att redovisa belägg för kausala samband. Däremot ska myndigheten redovisa resonemang om vad som hypotetiskt sett kan förklara trender och liknande i redovisade utfallsdata. Om myndigheten har utarbetat en verksamhetslogik kan den vara till stöd för de analyser som blir aktuella.

Påståenden om hypotetiska orsakssamband kan vara resonemang om

* troliga orsaker till redovisade förändringar, skillnader och tillstånd
* förväntade effekter av verksamheten, som exempelvis kan beskrivas med hjälp av en verksamhetslogik.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-08
# Tillvägagångssätt  för effektivisering

---

Myndigheter kan effektivisera sin verksamhet på olika sätt. Här beskriver vi några av de vanligaste tillvägagångssätten. Börja med att analysera vad som behöver effektiviseras och hur olika metoder kan bidra till målen. Sådana metoder inkluderar helhetsperspektiv, nyttan för dem verksamheten är till för, regelförenkling, processutveckling, samverkan och digitalisering. För att lyckas krävs kombinationer av flera metoder. Ett systemsynsätt kan hjälpa till att skapa en helhetssyn.

[Systemsynsättet](/verksamhetsutveckling/effektivitet/tillvagagangssatt/tillvagagangssatt_systemsynsattet/)

Systemsynsättet kan bidra till en helhetssyn på myndighetens verksamhetsutveckling, med fokus på verksamhetens syfte utifrån målgruppernas behov.

[Målgruppsorientering](/verksamhetsutveckling/effektivitet/tillvagagangssatt/malgruppsorientering/)

Genom målgruppens behov, förutsättningar och krav kan ni få nya perspektiv på myndighetens möjligheter till verksamhetsutveckling och effektivisering

[Regelförenkling](/verksamhetsutveckling/effektivitet/tillvagagangssatt/regelforenkling/)

Ett ändamålsenligt regelverk är en förutsättning för effektivitet. Myndighetens föreskrifter och allmänna råd bör löpande ses över och förenklas.

[Utveckla processer och arbetssätt](/verksamhetsutveckling/effektivitet/tillvagagangssatt/utveckla-processer-och-arbetssatt/)

Att utveckla processer och arbetssätt syftar till att identifiera och ta bort onödiga arbetsmoment och på så sätt effektivisera verksamheten.

[Samverkan](/verksamhetsutveckling/effektivitet/tillvagagangssatt/samverkan/)

Samverkan mellan myndigheter eller mellan myndigheter och andra aktörer skapar förutsättningar för en effektivare statsförvaltning.

[Digitalisering och artificiell intelligens](/verksamhetsutveckling/effektivitet/tillvagagangssatt/digitalisering-och-artificiell-intelligens/)

Att ta tillvara digitaliseringens möjligheter på myndigheten är också ett sätt att effektivisera verksamheten.
# Vad är digitalisering och AI?

---

Digitalisering är i grunden en beskrivning av olika former av förändringsprocesser som är kopplade till användningen av data och ny teknik.

Förenklat kan man säga att digitalisering kan hjälpa myndigheter att omvandla information till digitala format, att lagra och hantera data och att automatisera processer. Artificiell intelligens (AI) kan användas för att göra mer avancerade analyser och ta beslut baserade på data. Digitalisering är en förutsättning för AI, men de är två olika begrepp med olika användningsområden och tekniska lösningar.

Att ta tillvara på möjligheterna med digitalisering och AI på myndigheten är också ett sätt att effektivisera verksamheten. Tekniken har dock inget egenvärde, utan vinsterna uppstår i samspelet med andra tillvägagångssätt. En grundläggande utgångspunkt bör vara att den digitala verksamhetsutvecklingen ska skapa värde för dem verksamheten är till för eller för samhället i stort.

## Vilka skillnader finns mellan digitalisering och AI?

* Digitalisering är i grunden en beskrivning av olika former av förändringsprocesser som är kopplade till användningen av data och ny teknik, medan AI handlar om att använda datorer för att lösa problem som vanligtvis kräver mänsklig intelligens.
* Digitalisering används för att automatisera processer och göra information mer lättillgänglig, medan AI används för att analysera och tolka data för att dra slutsatser eller fatta beslut.
* Digitalisering involverar användning av digitala tekniker som scanning, optisk teckenigenkänning (OCR) och elektronisk arkivering, medan AI använder tekniker som maskininlärning, neurala nätverk och djupinlärning. Maskininlärning handlar om utvecklingen av program och datorsystem som kan lära sig av data och anpassa sig till variationer i data utan att följa explicita instruktioner.
* Digitalisering handlar om att strukturera och organiserade data på ett läsbart sätt, medan AI kräver större mängder data som är tillräckligt varierade och representerande för att kunna träna modeller att utföra specifika uppgifter.
* Digitalisering leder ofta till mer effektiv informationshantering, medan AI kan leda till mer avancerad dataanalys och effektiviserat beslutsfattande.
* Digitalisering kan medföra risker som säkerhetsproblem och dataintegritetsfrågor, medan AI kan medföra risker som diskriminering i data som tränar modellerna och etiska frågor som rör användning av data.

## Öppna data

Öppna data är information som finns tillgänglig för vem som helst att använda, återanvända och dela med sig av, så att andra kan utveckla den och skapa nytta för fler. Öppna data är strukturerad på ett sätt som gör det möjligt att använda den för att träna AI-modeller.

[Här hittar du Statskontorets öppna data (statskontoret.se)](https://www.esv.se/analys-och-statistik/oppna-data/ "Ekonomistyrningsverkets öppna data")

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-14