# Beräkna de kostnadsmässiga konsekvenserna för offentliga och enskilda aktörer som påverkas

---

I den fördjupade analysen ska ni beskriva och beräkna de kostnader och intäkter som det aktuella förslaget eller beslutet innebär för offentliga och enskilda aktörer. Här ger vi några utgångspunkter för analysen.

Den som ska fatta ett beslut behöver få en uppfattning om vilka kostnader och intäkter eller besparingar ett förslag ger upphov till. Analysen av det förslag som lämnas eller ett beslut som ska fattas bör därför innehålla en beskrivning av dessa kostnader och intäkter. Era bedömningar och beräkningar bör utgå från empiriskt underlag och vara så realistiska och välgrundade som möjligt.

Utgångspunkten är att konsekvenserna av ett förslag är kvantifierbara och att det därför är möjligt att beräkna dem. Det kan emellertid inte uteslutas att konsekvenserna i vissa fall inte går att beräkna. I sådana fall bör ni motivera varför.

## Gör hellre uppskattningar än inga beräkningar

Vissa relevanta konsekvenser kan vara svåra att kvantifiera eller värdera. Men de bör ändå beräknas i den mån det är möjligt, gärna med uppskattningar av övre och nedre gränser för nyttor och kostnader.

En tumregel är att det alltid är bättre att göra kvalificerade uppskattningar av kostnaderna utifrån olika antaganden än att inte göra några kostnadsberäkningar alls. Då kan beslutsfattaren göra en egen bedömning utifrån ert beslutsunderlag.

Om konsekvenserna är så osäkra att det är svårt att avgöra om den totala lönsamheten blir positiv eller negativ är det fråga om en bedömning snarare än en beräkning. Var tydlig med att [redogöra för vilka osäkerheter som finns i analysen.](/konsekvensutredning/analysera-forslagen/fordjupad-analys/redogor-for-osakerheter-i-analysen/ "Redogöra för osäkerheter som finns i analysen.")

## Beräkna kostnaderna på olika tidsperioder

När ni väger kostnader mot nyttor kan ett förslag mycket väl vara olönsamt på kort sikt men lönsamt på längre sikt, eller tvärt om. Tänk också på att nyttor inte bara behöver handla om minskade kostnader eller ökade intäkter. Det kan även vara andra sorters samhällsnyttor, exempelvis förbättringar för barnets rättigheter, folkhälsa och jämställdhet m.m. Det är något ni ska analysera i era beräkningar eller bedömningar.

Gör gärna beräkningar för olika tidsperioder när det är relevant. Vad händer direkt när förändringen införs och vad händer längre fram i tiden i lämpliga intervall? Eventuella ekonomiska belopp behöver ni diskontera för att räkna om dem till ett nuvärde. Diskonteringsränta, kalkylränta eller avkastningskrav, är den ränta som används för att nuvärdesberäkna framtida avkastningar.

## Beräkna kostnader och intäkter för staten, kommuner och regioner

Beräkningar av de finansiella konsekvenserna för staten och kommunsektorn är en viktig del av det samlade beslutsunderlaget. De behövs för det ska gå att ställa nyttorna och kostnaderna av förslaget mot varandra. Därutöver används de för att klargöra om det krävs finansiering för att åtgärderna ska gå att genomföra. I 7 § 1 förordningen om konsekvensutredningar ställs krav på sådana beräkningar.

I vissa fall ställs även krav på att hantera identifierade kostnadsökningar och intäktsminskningar i förslaget som lämnas. Kommittéer och särskilda utredare ska lämna sådana förslag till finansiering enligt 15 § kommittéförordningen. Förvaltningsmyndigheter ska å sin sida [inhämta regeringens medgivande för myndighetsföreskrifter som leder till inte oväsentligt ökade kostnader för staten, kommuner eller regioner](/konsekvensutredning/analysera-forslagen/fa-regeringens-medgivande/ "Få regeringens medgivande för föreskrifter som leder till inte oväsentligt ökade kostnader").

## Beräkna kostnaderna för företag

Företag är inte en homogen grupp. De verkar inom olika branscher och på olika marknader med olika regelverk för de varor och tjänster som de säljer eller producerar. De är också olika stora och har olika förutsättningar att anpassa sig till förändringar och hantera regulatoriska krav.

Konsekvensutredningar i statsförvaltningen bör bidra till att värna det svenska näringslivets konkurrenskraft. För att uppnå detta bör ni beakta om ert förslag får särskilt stor påverkan på kostnaderna för småföretag eller en viss typ av företag eller bransch. Det kan handla om administrativa kostnader, inköpskostnader, personalkostnader och finansiella kostnader i form av skatter och avgifter.

Regeringen har som mål att minska antalet regler för företag samt minska reglernas omfattning, och har även satt andra mål för förenklingspolitiken i övrigt (skr. 2021/22:3). För att kunna följa upp och efterleva dessa mål bör ni även bedöma hur många företag som berörs av ert förslag och hur många arbetstimmar detta medför för ett genomsnittligt sådant företag.

Ni bör också beräkna kostnaden som uppstår för företagens ökade arbetstidsåtgång för att efterleva ert förslag. För att göra beräkningar om administrativa kostnader för företag kan ni använda [Tillväxtverkets stöd Regelräknaren.](https://regelraknaren.tillvaxtverket.se/regelraknaren/#/ " Tillväxtverkets stöd Regelräknaren. ") Om företag berörs ta också gärna del av [Regelrådets vägledning om företagskonsekvense](https://www.regelradet.se/vagledning.1236.html)r.

## Beräkna kostnader för andra enskilda aktörer

Andra enskilda aktörer än företag kan vara både juridiska personer i form av till exempel organisationer som är verksamma i civilsamhället och fysiska personer. Kostnaderna för enskilda aktörer som individer, konsumenter, hushåll eller andra organisationer än företag kan exempelvis bestå av fördelningseffekter eller förändringar i tidsåtgång.

Ni behöver också beräkna eller bedöma vilka kostnader era förslag har för dessa aktörer. Är det organisationer i civilsamhället är det också relevant att göra bedömningar eller beräkningar av vilka administrativa kostnader förslagen kan ge för dem.

Senast uppdaterad:
2024-05-28

Innehållet är granskat:
2025-06-03