# Konsekvenser utifrån regionala och lokala förhållanden

---

Förutsättningarna varierar stort på olika platser och i olika delar av Sverige.

Det handlar till exempel om faktorer som:

* Demografi och socioekonomi (befolkningens storlek och dess sammansättning i form av ålder, utbildnings- och inkomstnivå),
* det geografiska läget,
* strukturen på näringslivet,
* kapaciteten hos offentliga aktörer, med mera.

Dessa faktorer kan på ett betydande sätt påverka utfallet av olika statliga insatser, oavsett om det gäller regeländringar, investeringar, nedskärningar eller annat. Därför är det viktigt att ta ställning till om det finns behov att utreda konsekvenser utifrån regionala och lokala förhållanden i arbetet med en konsekvensutredning.

Genom att ta hänsyn till lokala och regionala förhållanden kan statliga myndigheter och utredningar bidra till mer likvärdiga och träffsäkra beslut, som möter de olika behov och förutsättningar som finns i olika delar av landet utifrån såväl kommuners, regioners, företags, civilsamhällets eller privatpersoners perspektiv. Det stärker även genomförandet av sektorspolitiken och gör den bättre anpassad till aktuella behov.

## Att beakta geografiska perspektiv

EU har länge betonat att ett territoriellt perspektiv är viktigt för att minska skillnaderna mellan medlemsländernas regioner och säkerställa en mer balanserad utveckling. Vikten av att ta hänsyn till platsers unika förutsättningar genomsyrar EU:s sammanhållningspolitik och framgår i strategiska dokument som [EU:s Territorial Agenda 2030.](https://territorialagenda.eu/ta2030/ "EU:s Territorial Agenda 2030")  Perspektivet återspeglas även på nationell nivå i form av [Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030](https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/skrivelse/2021/03/skr.-202021133 "Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030"). Båda lyfter vikten av ett territoriellt perspektiv, vilket kan innebära att hänsyn tas till olikheter i exempelvis demografi, socioekonomi och strukturen på näringslivet.

Ett sätt att bedöma konsekvenser utifrån lokala och regionala förhållanden är just att utgå ifrån ett "geografiskt", "territoriellt" eller ”platsbaserat” perspektiv (hädanefter används ”geografiskt perspektiv” i denna text). Ett geografiskt perspektiv kan hjälpa till att synliggöra platsers eller områdens olika behov, förutsättningar, utmaningar och potential. Det bidrar till att tydliggöra hur insatser kan anpassas efter platsers skiftande förutsättningar.

Att beakta konsekvenserna utifrån ett geografiskt perspektiv handlar om att med utgångspunkt i fakta, statistik och dialog:

* ta reda på hur platsers skiftande förutsättningar påverkar hur olika förslag eller insatser landar och verkar olika
* identifiera vad i ett förslag som kan behöva anpassas.

### Landsbygdsperspektiv – en form av geografiskt perspektiv

Begreppet landsbygdsperspektiv är en form av geografiskt perspektiv som fokuserar på de unika förutsättningar, behov och utmaningar som är kopplade till just landsbygder. En kommun i en del av Sverige kan ha helt andra förutsättningar än en kommun i en annan del av landet, skillnaderna mellan kust och inland varierar och skillnaderna kan variera stort inom en kommun eller ett län. Samtidigt finns det en rad gemensamma förutsättningar för landsbygder. Det gäller till exempel utmaningar som följer av glesa strukturer, begränsad tillgänglighet till service och demografisk obalans.

### Risker om konsekvensutredningen missar det geografiska perspektivet

Om en konsekvensutredning förbiser lokala och regionala skillnader riskerar beslut och insatser att gynna vissa områden samtidigt som andra halkar efter. En åtgärd som exempelvis fungerar bra i en stad kan få andra eller negativa effekter i vissa typer av landsbygder.

Ett exempel är när Naturvårdsverket skulle ta fram föreskrifter om separat insamling av bioavfall. Under arbetets gång uppmärksammades att föreskrifterna skulle få olika konsekvenser i täta respektive glesa områden. Det resulterade i att kommuner ges möjlighet att ansöka om dispens från reglerna utifrån särskilda faktorer. Detta mot bakgrund av att det eftersträvade miljömässiga resultatet inte skulle uppnås och att det inte är ekonomiskt försvarbart för vissa kommuner med särskilda omständigheter (glest befolkade eller skärgårdskommuner).

Ett annat exempel är att inledande satsningar på att introducera elbilar och laddinfrastruktur i Sverige framför allt koncentrerades till storstadsområdena och därmed kan ha bidragit till bilden av att elbilar ses som stadsbilar. Trafikanalys, RISE och Statens väg- och transportforskningsinstitut (VTI) har exempelvis framhävt behovet av fler riktade satsningar i landsbygder. För att utveckla och sprida elektromobilitet påpekar de att det vid utformning av fortsatta insatser är viktigt att studera konsekvenserna i ett bredare systemperspektiv. RISE och VTI konstaterar i rapporten “Spridning av laddbara bilar och laddinfrastruktur på landet och i mindre orter” (2021) att *"Signaler från statliga myndigheter är mycket betydelsefulla för att peka ut riktningen för teknikspridning. Stöd och insatser har i stor utsträckning riktats mot större städer, vilket har bidragit till att befästa synen på laddbara bilar som stadsbilar.*”

Frågor att ställa sig för att avgöra om ett geografiskt perspektiv är relevant att beakta

* Kan förslaget få olika utfall på olika platser, exempelvis i storstäder, förorter, småstäder eller landsbygder? Kustområden, öar, inland eller gränsregioner? Kan effekterna av förslaget se olika ut beroende på var man bor eller verkar?

Om det verkar troligt att förslaget kan få olika konsekvenser utifrån regionala och lokala förhållanden – fundera även över följande frågeställningar:

* **Tillgång till service och infrastruktur:** Olika delar av landet har olika god tillgång till service, som vård, utbildning och kollektivtrafik. Kan förslaget påverka dessa skillnader positivt eller negativt?
* **Arbetsmarknad och näringsliv:** Hur ser arbetsmarknaden och företagsstrukturen ut på olika platser? Kommer förslaget att stödja eller hämma utvecklingen av näringslivet i olika områden, exempelvis landsbygder eller områden med hög arbetslöshet?
* **Demografiska skillnader:** Finns det demografiska skillnader på olika platser att ta hänsyn till, till exempel i åldersstruktur, utbildningsnivå eller inkomstnivå, som kan påverka hur förslaget tas emot eller fungerar i praktiken?
* **Offentlig sektors närvaro och kapacitet:** Finns det skillnader i hur närvarande statliga och regionala myndigheter, offentliga organisationer och stödfunktioner som banker, universitet, innovationshubbar och företagsfrämjande organisationer (t.ex. ALMI) är i olika delar av landet? Hur påverkar dessa skillnader möjligheten att genomföra förslaget? Har berörda kommuner och regioner tillräcklig kapacitet för att hantera förslaget?
* **Ekonomiska effekter:** Kan förslaget få olika ekonomiska konsekvenser för kommuner och regioner beroende på deras specifika förutsättningar, som skattebas, befolkningsstruktur och ekonomiska resurser?
* **Resurstillgång, natur och miljö:** Påverkar förslaget områden med olika naturresurser, miljöförutsättningar eller klimatmässiga skillnader? Finns det risk att specifika naturvärden eller miljöintressen påverkas på vissa platser?
* **Social hållbarhet och integration:** Kan förslaget ha effekter på sociala faktorer, som sammanhållning, integration och jämställdhet, på olika sätt beroende på var i landet man befinner sig?
* Reflektera utifrån dessa frågor för att ta ställning till om det finns lokala och regionala förutsättningar som behöver inkluderas i konsekvensanalysen.

Potentiella fallgropar

* **“Vi har ett nationellt uppdrag”**En fallgrop kan vara att missa det geografiska perspektivet på grund av att myndigheten eller utredningen har ett nationellt uppdrag och därmed gör tolkningen att en insats behöver utformas på samma sätt i hela landet.
* **Städer och täta miljöer som självklar utgångspunkt**
  En annan fallgrop kan vara att städer och täta miljöer blir den självklara utgångspunkten. Normer påverkar hur vi ser på människor, platser och samhället omkring oss. En stark norm är just den urbana normen, som innebär att städer ofta ges tolkningsföreträde över landsbygder, utan att vi ens tänker på det. Städer kopplas gärna samman med positiva värden som modernitet, framgång och utveckling. Som en motsats till dessa värden beskrivs ibland landsbygder felaktigt som traditionella och bakåtsträvande.

Senast uppdaterad:
2025-03-03