# Konsekvenserna för brottslighet och brottsförebyggande arbete

---

Nivån och karaktären på brottsligheten påverkas av många olika saker. Förenklat kan detta sammanfattas som att brottsligheten påverkas av tillfällighetsstrukturen för brott. Dessutom påverkar kriminalisering och avkriminalisering vad som utgör straffbara händelser.

Tillfällesstrukturen bygger på tre förutsättningar som sammanfaller i tid och rum. För att ett brott ska ske krävs enligt den kriminologiska rutinaktivitetsteorin att det finns:

* Motiverad gärningsperson
* Lämpligt brottsobjekt
* Frånvaro av kapabel väktare

I konsekvensutredningen kan det handla om att bedöma hur dessa förutsättningar för brott kan påverkas av olika insatser. Påverkar förslagen gärningspersonens motivation till att genomföra ett brott, sårbarheten hos brottsobjekt eller risken för upptäckt? Tillfällena till brott kan minskas genom exempelvis brottsförebyggande arbete eller utformning av lagstiftning. I arbetet med nya lagförslag behöver därför säkerställas att möjligheterna till brott minimeras – eller genom kompletterande förslag hanteras. Det kan exempelvis handla om att stärka offentliga aktörers möjlighet till kontroller och utredningar.

Förutom att brottslighet skadar individer, företag och innebär stora kostnader för samhället, skapar den också otrygghet i samhället. Det är mer lönsamt att förebygga brott än att utreda och reparera skadorna när de väl har skett. Ni behöver därför fundera över om förslagen har konsekvenser för brottsligheten.

Brottsförebyggande rådet (Brå) har mycket material som är användbart både för att förstå brottslighetens omfattning och struktur (se avsnitt Länkar för fördjupning).

### Crime proofing

Det finns en metod för att ”brottssäkra” regelverk, så kallad crime proofing.  Analysmetoden går i korthet ut på att förebygga att ny lagstiftning eller andra åtgärder inte skapar nya marknader för ekonomisk och organiserad brottslighet. Metoden bör användas när förslagen påverkar skatter, avgifter, utbetalningar, tillgången till vissa varor och tjänster, kontroll av dessa aspekter etc. Kort sagt sådant som kan skapa brottstillfällen och kriminella marknader. Brå har i samverkan med ett tjugotal myndigheter tagit fram [en mall för crime proofing](http://bra.se/crimeproofing) för regelverk om utbetalningar från välfärdssystemen i vid mening.

Crime proofing i detta sammanhang är en analysmodell som kan användas när en verksamhet identifierat risker för brott eller överutnyttjande kopplat till ett regelverk. Ett regelverk kan vara en lag, en riktlinje, en intern skriftlig rutin, ett rättsligt ställningstagande eller andra styrdokument. Genom att analysera hur regelverket kan missbrukas kan utredningar och den berörda verksamheten vidta förebyggande åtgärder som direkt påverkar identifierade risker. Genom att göra en crime proofing-analys kan ni:

* identifiera risker i regelverken och värdera om riskerna är så allvarliga att de bör åtgärdas
* omformulera förslag till eller föreslå ändringar av regler som antingen minskar möjligheterna till brott eller stärker möjligheterna till kontroll.

Frågor att ställa sig

* **Påverkar förslagen tillfällena till brott?** T.ex. gärningspersoners motivation att begå ett brott, sårbarheten hos brottsobjekt eller risken för upptäckt?
* **Påverkar förslagen demografiska, strukturella, bakomliggande orsaker till brott på befolkningsnivå?**Det kan handla om socioekonomiska faktorer, missbruk av alkohol och droger, utbildningsnivåer, bidragstagande etc.
* **Påverkar förslagen någon av de aktörer som också jobbar med brottsförebyggande arbete och brottsbekämpning?** Får de mer eller mindre arbetsuppgifter, mandat, uppdrag eller påverkar det deras förutsättningar på något annat sätt? Detta innefattar en bred grupp aktörer, från socialtjänst och skola, via utbetalande myndigheter, till rättsväsendet.
* Påverkar förslagen **särskilt utsatta bostadsområden** (grova våldsbrott och narkotikahantering)? **Familjebildning eller familjers förutsättningar** (brott i nära relationer)? **Penninghantering** (ekobrott, kriminell ekonomi, bedrägerier)? Möjligheten att få **utbetalningar från det offentliga** (välfärdsbrott, skattebrott, upphandlingsrelaterade överträdelser osv.)? Skapar de **sätt att felaktigt minska sina kostnader/avgifter** (skattebrott, tullbrott, kriminell ekonomi)?
* **Finns det risk för överflyttningseffekter,** att en lucka täpps till som gör att brottsligheten letar sig vidare någon annanstans?

Vanliga fallgropar

En fallgrop vid konsekvensbedömningar kan vara att områden som vid första anblick inte handlar om brottslighet ändå kan påverka den. Det innebär att din utredning kan behöva beakta risken för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet i konsekvensutredningen. Det är viktigt att lyfta blicken från sitt eget specialistområde eller uppdrag och ta hjälp av aktörer inom rättsväsendet för att bedöma risker för brottsligheten.

Här är några exempel på teman för vanliga fallgropar:

* **Målkonflikter:** Till exempel behovet av att ha ett öppet samhälle, att det ska vara enkelt att starta företag, föreningar etc. i relation till förutsättningar för kontroll och myndigheters/kommuners närvaro. Förekomst av narkotikamarknader och våld i förhållande till att ha en levande stadskärna.
* **Demografiska skillnader:** Att man missar att beakta att Sverige har skilda lokala förutsättningar vilket kan påverka effekterna av nationella insatser.
* **Otydliga regler:** Osäkerheter om gällande regelverk eller otydligheter i regelverk kan skapa utrymme för både missförstånd och brott. När man tydliggör och underlättar tillämpningen av lagstiftningen kan man alltså således samtidigt minska utrymmet för brott.
* **Indirekta konsekvenser:** Svarta marknader kan uppstå och smugglingsbrott öka när varor regleras hårdare, förbjuds eller blir mycket dyrare genom skatter och avgifter. Höjda straff för grova brott, ökad effektivitet hos rättsväsendet eller minskade möjligheter till strafflindring kan öka fängelsepopulationen på ett sätt som påverkar risken för gängbildning på anstalter.
* **Överföring till andra tillfällesstrukturer:** Om en bransch, en vara eller ett system regleras tydligare eller transparens och kontrollmöjligheter ökar på området kan brottslighet flytta till närliggande, sämre reglerade områden. Det gäller så olika brottstyper som narkotikabrott, stöldbrott, penningtvätt och ekonomisk brottslighet.
* **Att man glömmer att beakta förändringar i brottsligheten:** Åtgärder för att åstadkomma säker identifiering kan minska eller i vart fall förändra bedrägeribrottsligheten. Förbättrade kontroller och granskning inom myndigheter, kommuner och regioner kan minska risken för exempelvis ekonomisk brottslighet, men samtidigt öka risken för annan brottslighet som hot och våld (och andra former av otillåten påverkan) mot tjänstepersonerna som genomför arbetet.

Senast uppdaterad:
2025-03-03