# Miljö och klimat

---

I detta avsnitt beskriver vi hur du kan utreda miljökonsekvenser av förslag som syftar till att uppnå andra samhällsmål än miljömålen. Om du utreder förslag som har som sitt huvudsyfte att uppnå ett miljömål eller miljöförbättringar kräver det en fullständig konsekvensutredning i sig.

Påverkan på miljön kan få betydande konsekvenser för samhället och behöver därför vägas in vid beslut av förslag. Det är inte alltid som hushåll och företag beaktar miljökonsekvenser när de tar beslut och det kan i sin tur, ofta oavsiktligt, få miljökonsekvenser. Vikten av att minska miljöpåverkan från nya förslag framgår av det av Riksdagen beslutade generationsmålet att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Det ska ske genom att uppnå [de 16 svenska miljökvalitetsmålen](https://www.sverigesmiljomal.se/miljomalen/ "Sveriges miljömål") som definierar vad som utgör en god miljö inom sina respektive miljöområden.

Begreppet miljö är ett brett begrepp och miljöpåverkan kan ske på många olika sätt. En bra utgångspunkt för att skapa sig en överblick är just de svenska miljökvalitetsmålen. Eftersom de omfattar ett så stort antal miljöområden ger de en god bild av vad de olika sorters miljöpåverkan som du kan behöva beakta i din utredning.

Sveriges miljömål

## Sveriges miljömål

* Begränsad klimatpåverkan
* Frisk luft
* Bara naturlig försurning
* Giftfri miljö
* Skyddande ozonskikt
* Säker strålmiljö
* Ingen övergödning
* Levande sjöar och vattendrag
* Grundvatten av god kvalitet
* Hav i balans samt levande kust och skärgård
* Myllrande våtmarker
* Levande skogar
* Ett rikt odlingslandskap
* Storslagen fjällmiljö
* God bebyggd miljö
* Ett rikt växt- och djurliv

## Analys av miljökonsekvenser

En miljökonsekvens uppstår när ett förslag leder till en förändring i miljön som i sin tur påverkar samhället och de mål samhället har satt upp. Analysen kan på så vis delas in i två steg: hur ditt förslag påverkar tillståndet i miljön och hur tillståndsförändringen påverkar samhället, dess samhällsmål och dess aktörer.

Det första steget i din analys är av naturvetenskaplig karaktär där du undersöker vilka förändringar i miljön ditt förslag kan ge upphov till. Utgå från de aktörer du redan studerat i din konsekvensanalys och fundera på om deras beteenden ändras så att miljön påverkas, exempelvis avseende:

* produktion,
* konsumtion,
* nyttjande av naturresurser,
* val av teknik och insatsmedel,
* resmönster,
* hantering av avfall.

Miljöpåverkan kan vara fysisk, biologisk, kemisk och ekologisk. Exempelvis kan utsläppen från en fabrik förändras om produktionen ökar eller slitaget på naturmiljön öka om fler väljer att turista i fjällen. Här är det bra att ta stöd av naturvetenskaplig kompetens för att fånga alla relevanta samband. Exempelvis kan utsläppen från fabriken orsaka surt regn som skadar gamla byggnader.

I det andra steget utreder du hur betydelsefulla de naturvetenskapligt utredda miljökonsekvenserna är för samhället, det vill säga deras samhällsekonomiska effekt genom sin påverkan på till exempel hälsa, olika ekonomiska verksamheter och tillgångar som mark och fastigheter. De samhällsekonomiska effekterna kan uttryckas antingen monetärt, kvantitativt eller kvalitativt. Om data eller resurser finns görs bedömningen med fördel kvantitativt, exempelvis kilo svaveldioxid. Ibland finns även värderingar för olika former av miljöpåverkan som då nyttjas för att uttrycka effekten monetärt, exempelvis kostnaden för ytterligare ett kilo svaveldioxid i atmosfären.  Ofta saknas data eller är allt för osäker för att kunna kvantifiera och/eller monetarisera miljöpåverkan. I dessa situationer behöver påverkan istället beskrivas kvalitativt.

Ett förslag ger ofta upphov till fler än en förändring i miljön. Du behöver göra en bedömning av vilka konsekvenser som är av betydande omfattning för samhället och fokusera dina utredningsresurser på dessa. Om exempelvis spridning av gifter bedöms ha försumbara effekter på människor och miljö behöver kanske inte dessa utredas vidare.

En utmaning i beskrivningen av miljökonsekvenser är att det ofta är mer än ett steg från miljöpåverkan till dess slutliga påverkan på individer, samhället och samhällsmål. I det enklaste fallet sker påverkan i ett steg, som när utsläpp av partiklar från vägtrafiken försämrar hälsan för de som andas in dem. När påverkan sker i flera steg ställer det högre krav på utredaren och skapar större osäkerheter i bedömningarna. Ett exempel är hur ett utsläpp av en vattenförorening minskar tillgången på föda för en matfisk varpå yrkesfisket reduceras.

## Återknyt till miljömålen

Slutligen är det relevant att återknyta till miljökvalitetsmålen. Efter att du har gjort din analys av miljökonsekvenserna av det aktuella förslaget bör du därför även beskriva hur förslaget påverkar möjligheten att nå miljömålen.

Frågor att ställa sig

* Sker en beteendeförändring, exempelvis förändringar i konsumtion eller produktion, hos någon aktör så att miljön påverkas?
  Miljöpåverkan kan ske bl.a. genom utsläpp till luft och vatten, intrång i naturmiljöer och ökat buller.
* Hur påverkas samhället och dessa aktörer av förändringen i miljön?
* Är påverkan på samhället betydande?

Potentiella fallgropar

## **Systemgräns**

Den miljöpåverkan som följer av förändringar i Sverige är inte alltid begränsad till landets gränser. Exempelvis kan vissa luftföroreningar färdas långt utanför landets gränser och invasiva arter kan av misstag spridas till fjärran platser. Förändringar i vår import kan även förändra produktion utomlands och dess medföljande miljöpåverkan. I kostnads-nyttoanalyser är det inte ovanligt att de har en nationell avgränsning och därmed bortser från denna typ av konsekvenser. Då det i miljösammanhang ofta förekommer påverkan utomlands finns det skäl att vidga sin avgränsning särskilt om påverkan är betydande.

## **Undvik dubbelräkning**

Vid värdering av miljöeffekter finns risk för dubbelräkning, alltså att samma effekt värderas flera gånger i din kalkyl. Dubbelräkning uppstår av olika skäl. Vid värdering av ekosystemtjänster är risken extra påtaglig. Ekosystemtjänster är förenklat de nyttor som natur förser oss med i form av exempelvis vattenrening, pollinering av grödor och fisk i haven. Vissa ekosystemtjänster leder till direkt nytta, som tillhandahållande av fisk för yrkesfisket, medan andra är indirekta, så som rening av vatten vilket förbättrar förutsättningar för fiskepopulationen. Här ska enbart den slutliga nyttan värderas, alltså värdet av matfisken. Att även inkludera värdet vattenreningstjänsten innebär en dubbelräkning eftersom det fångas i värdet av fisken. Dubbelräkning kan även uppstå när olika metoder används för att värdera samma nytta. Kostnaden för trafikbuller kan exempelvis inte värderas både genom dess effekt på hälsa genom medicinska effektsamband och hur närheten till en väg påverkar värdet på bostadsfastigheter. Åtminstone inte om man antar att bostadsköpare beaktar hälsoaspekten vid köptillfället.

## **Stora osäkerheter är vanligt förekommande**

Osäkerheten kring miljöeffekter är ofta stora. Det beror dels på att miljöpåverkan, som till exempel utsläpp, är svåra att mäta. Miljöpåverkan kan dessutom vara lokal, regional eller internationell och ske direkt eller med en fördröjning på många år, vilket ytterligare ökar graden av osäkerhet. Du behöver tydligt redovisa vilka osäkerheter som finns, oavsett hur du hanterar dessa i din konsekvensutredning. Det är en god idé att ta stöd av experter på området.

Förekomsten av s.k. tröskeleffekter och cocktaileffekter introducerar osäkerhet i konsekvensutredningen. En tröskeleffekt innebär att ett system kan hantera en störning upp till en viss nivå vartefter det sker en stor och plötslig, och ofta irreversibel, förändring. Ett klassiskt exempel är att en klar sjö kan hantera ett visst tillskott av näringsämnen men när ett tröskelvärde är passerat ändrar den skepnad och blir grumlig och får en annan artsammansättning. Konsekvenserna blir i ett sådant fall mycket stora och du kan överväga att även beskriva dem utöver enbart ett väntevärde. En cocktaileffekt innebär att effekten av en förorening blir större i kombination med andra föroreningar. Om ditt förslag resulterar i en typ av utsläpp kommer dess konsekvens alltså att vara beroende av förekomsten av andra föroreningar i miljön.

Osäkerhet och brist på data gör som nämnts att det ofta finns konsekvenser som är utmanande att värdera kvantitativt. Som utredare behöver du då göra avvägningar i hur du ska hantera detta för att kunna väga kostnader mot nyttor på ett rättvisande sätt. Om möjligt kan du välja att göra exempelberäkningar med känslighetsanalyser. Du kan även försöka bedöma om de ej värderade konsekvenserna är troliga att tippa resultatet från positivt till negativt (eller vice versa). Eller så väljer du att bara bedöma dem som positiva eller negativa. Är inte det möjligt kvarstår att enbart beskriva miljökonsekvensen.

Senast uppdaterad:
2025-03-03