Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Kraven på verksamheten behöver integreras i processen för planering och uppföljning

---

En integrerad process för planering och uppföljning tar hänsyn till flera olika krav på myndighetens verksamhet. Kraven kan bottna i extern eller interna styrning och handla om allt från effektivitet och kvalitet till arbetsmiljö och jämställdhet.

Det ställs en rad olika krav på myndighetens verksamhet. Det är viktigt att integrera dessa krav i processen för planering och uppföljning för att skapa tydlighet och göra det lättare att ta välavvägda beslut. Ni bör också ha en aktiv diskussion i myndigheten för att hålla kraven levande och kunna göra medvetna val. En inventering av vilka krav som är särskilt relevanta för myndigheten kan underlätta arbetet i processen. Samtidigt skapar det en tydlighet i de avvägningar som alltid måste göras mellan olika krav.

## Generella och myndighetsspecifika externa krav

De externa kraven finns i lagar, förordningar och föreskrifter. Det kan vara allt från service-, effektivitets- och hushållningskrav till arbetsmiljö-, miljö- och jämställdhetskrav. Det handlar även om krav på att förebygga och upptäcka oegentligheter i verksamheten.

De myndighetsspecifika kraven finns i instruktion och regleringsbrev. I instruktionen framgår myndighetens syfte och vilka uppgifter myndigheten har. I regleringsbrevet finns tilldelningen av medel till verksamheten och eventuella villkor för finansieringen. I regleringsbrevet finns ofta även uppdrag till myndigheten.

## Interna krav på och förutsättningar i myndigheten

Det finns även många myndighetsinterna krav och förutsättningar som ni bör integrera i processen. Det kan exempelvis finnas behov av att säkerställa att processen tar till vara myndighetens utvecklingsprojekt och utvecklingsinsatser.

En annan förutsättning är relationen mellan myndighetens kärnverksamhet och stödverksamhet. För att stödverksamheten ska få goda förutsättningar behöver kärnverksamheten identifiera vilka behov av stöd den kommer att ha under det kommande året, och vice versa. Stödverksamheten kan exempelvis behöva nyttja resurser från kärnverksamheten för att utveckla stödet.

Senast uppdaterad:
2023-09-21

Innehållet är granskat:
2025-06-03
# Styra och planera internrevision

---

Här beskriver vi övergripande vilka delar som ingår i myndighetsledningens styrning och beslut avseende internrevisionen samt planering av internrevisionens verksamhet.

Internrevisionen arbetar på uppdrag av myndighetens ledning, som även beslutar om riktlinjer för internrevisionen. Som uppdragsgivare har myndighetsledningen även ett intresse av att vara engagerad i rekryteringen av internrevisionschef.

De områden som internrevisionen granskar ska utgå från en analys av risker som är väsentliga för myndighetsledningen att ha kontroll över. Internrevisionen ansvarar för att ta fram en sådan riskanalys. Den utgör sedan underlag till internrevisionens förslag om revisionsplan för vilka verksamheter som ska granskas. Myndighetsledningen tar ställning till förslaget, gör eventuella justeringar och fattar därefter beslut om revisionsplanen.

Internrevisionen ska även ge råd och stöd till myndighetsledningen, men får även ge råd och stöd till andra inom myndigheten om myndighetsledningen har godkänt det i internrevisionens riktlinjer.

Riktlinjerna kan även ange formerna för hur internrevisionen kan vara samordnad med andra myndigheter.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-06-12
# Genomföra och följa upp internrevisionen

---

Internrevisionens granskning omfattar bland annat förberedande planering, genomförande och rapportering. Internrevisionen ska även följa upp sina rekommendationer och ha ett kvalitetsprogram. Här ger vi en övergripande bild av arbetet.

Utifrån områdena i den beslutade revisionsplanen förbereder internrevisionen sin granskning och tar fram en mer detaljerad granskningsplanering. Utifrån planeneringen genomför internrevisionen granskningar inom myndighetens olika processer.

Internrevisionen rapporterar resultatet från sin granskning till myndighetens ledning. Rapporten innefattar revisionens iakttagelser om den interna styrningen och kontrollen samt rekommendationer till förbättringar. Ledningen beslutar om åtgärder med anledning av rekommendationerna. Internrevisionen ska enligt god sed följa upp hur verksamheten arbetar med åtgärderna.

Internrevisionen ska även ha ett program för kvalitetssäkring och kvalitetsförbättring. Internrevisionschefen ska följa upp internrevisionens verksamhet och genomföra regelbundna kontroller för att utvärdera att internrevisionsarbetet utförs i enlighet med god sed.

Nya internationella standarder, Global Internal Audit Standards, publicerades 9 januari 2024 och gäller från 9 januari 2025. Gamla och nya standards, se länken i högermarginalen.

Senast uppdaterad:
2024-06-26

Innehållet är granskat:
2025-06-12
# Den statliga internrevisionen

---

Internrevision är myndighetsledningens funktion för att granska  myndighetens interna styrning och kontroll. Här beskriver vi övergripande vad internrevision är och vilka krav som ställs på myndigheter som regeringen har beslutat ska ha internrevision.

Med statlig internrevision menas att utifrån en analys av verksamhetens risker självständigt granska och lämna förslag till förbättringar av en myndighets process för intern styrning och kontroll. Internrevisionsuppdraget omfattar all verksamhet som myndigheten bedriver eller ansvarar för. Det gäller enligt 4 och 6 §§ internrevisionsförordningen.

Internrevisionens granskning och förslag avser dels den miljö som skapar förutsättningar för en väl fungerande process för intern styrning och kontroll. Dels den process som ska säkerställa att myndigheten med rimlig säkerhet

* fullgör sina uppgifter
* uppnår verksamhetens mål
* uppfyller verksamhetskraven i 3 § myndighetsförordningen.

Det gäller enligt 3 och 4 §§ internrevisionsförordningen.

## Internrevisionen arbetar på uppdrag av myndighetsledningen

Internrevisionen arbetar på uppdrag av myndighetsledningen, det vill säga styrelsen i styrelsemyndigheter eller myndighetens chef i enrådighetsmyndigheter. Internrevisionen ska vara en oberoende funktion i förhållande till den verksamhet som granskas. Därför ska internrevisionen vara organisatoriskt placerad direkt under myndighetens ledning.

Internrevisionen granskar och utvärderar myndighetens interna styrning och kontroll och lämnar förbättringsförslag till myndighetsledningen. Internrevisionen lämnar även ett ställningstagande av om ledningens interna styrning och kontroll fungerar för de områden som har granskats. Det blir ett stöd för ledningens bedömning av den interna styrningen och kontrollen, och för besluten om åtgärder med anledning av internrevisionens iakttagelser och rekommendationer.

Internrevision ska även ge råd och stöd till styrelsen och chefen för myndigheten. Det gäller enligt 5 § internrevisionsförordningen.

## Regeringen beslutar om internrevision

Regeringen beslutar, som regel i myndighetens instruktion, om att en myndighet ska tillämpa internrevisionsförordningen. Dessa myndigheter ska anställa en internrevisionschef. Det gäller enligt 1 och 2 §§ internrevisionsförordningen.

Dessa så kallade internrevisionsmyndigheter ska följa internrevisionsförordningen och förordningen om intern styrning och kontroll. Den statliga internrevisionen ska i sin tur bedrivas enligt internrevisionsförordningen med tillhörande föreskrifter och allmänna råd, samt utifrån [god internrevisions- och internrevisorssed.](/styrning/internrevision/den-statliga-internrevisionen/god-sed/)

Det förekommer att myndigheter på eget initiativ inrättar internrevision men de har då ingen skyldighet att följa förordningskraven.

Senast uppdaterad:
2024-06-26

Innehållet är granskat:
2025-06-12
# Säkerställ en betryggande intern styrning och kontroll på flera sätt

---

Myndighetens ledning ansvarar för att myndighetens interna styrning och kontroll fungerar på ett betryggande sätt. Här beskriver vi hur ledningen kan säkerställa detta enligt regelverket.

Alla myndigheter behöver säkerställa en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt. Det innebär att verksamheten bedrivs enligt de krav som följer av ansvaret för verksamheten. I ansvaret ingår att förebygga att verksamheten utsätts för korruption, otillbörlig påverkan, bedrägeri och andra oegentligheter.

De allra flesta myndigheter, särskilt stora myndigheter, skulle inte kunna bedriva en effektiv verksamhet utan en omfattande arbetsfördelning och delegering av beslutanderätt. Utformningen av myndighetens arbetsordning och verksamhetsplan blir därmed en viktig utgångspunkt. Bestämmelser om detta framgår av 4 § myndighetsförordningen (2007:515).

Utifrån beslut om arbetsordning och verksamhetsplan och andra beslut om verksamheten kan myndighetens ledning följa upp hur besluten genomförs i verksamheten och på så sätt säkerställa att det vid myndigheten finns en betryggande intern styrning och kontroll.

## Skapa goda arbetsförhållanden

Ledningen säkerställer även intern styrning och kontroll genom att

* se till att de anställda är väl förtrogna med målen för verksamheten
* skapa goda arbetsförhållanden
* ta till vara och utveckla de anställdas kompetens och erfarenhet.

Det framgår av 8 § myndighetsförordningen.

## Bedöm och kontrollera riskerna i verksamheten

Myndighetsledningen ansvarar också för myndighetens riskhantering. Det innefattar att identifiera, värdera och hantera verksamhetens risker samt att sedan följa upp och bedöma om riskerna är aktuella och om åtgärderna är ändamålsenliga. Det kan ses som en kontroll av myndighetens förmåga att klara av att bedriva verksamheten med risk för fel.

Alla myndigheter ska hantera verksamhetens risker enligt flera förordningar, men det är särskilt reglerat för myndigheter som ska inrätta internrevision. Läs mer under [Riskhantering](/styrning/intern-styrning-och-kontroll/riskhantering/).

Senast uppdaterad:
2025-08-11

Innehållet är granskat:
2025-08-11
# Riskhantering i styrningen

---

Inom ramen för den interna styrningen och kontrollen identifieras och hanteras risker för att myndigheten ska kunna fullgöra sina uppgifter, uppnå verksamhetens mål och uppfylla verksamhetskraven. Här beskriver vi riskhanteringen som riskanalys, åtgärder och uppföljning.

Alla myndigheter ska arbeta med riskhantering enligt exempelvis förordningen (1995:1300) om myndigheters riskhantering. Myndigheter som ska inrätta internrevision enligt internrevisionsförordningen (2006:1228) ska dessutom även arbeta med riskhantering enligt förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll.

Riskhanteringen består av att genomföra riskanalys och vid behov vidta åtgärder, samt att sedan följa upp och bedöma om riskerna är aktuella och åtgärderna ändamålsenliga.

För de myndigheter som ska tillämpa förordningen om intern styrning och kontroll framgår formerna för riskhanteringen av förordningen.

## Genomför riskanalys för att identifiera risker

I sin riskanalys kan myndigheten identifiera risker i verksamheten inom flera områden, exempelvis i myndighetens

* finansiering inom tillgängliga medel
* säkerhet i betalningar
* förmåga till verksamhet
* kompetensförsörjning
* informationssäkerhet och dataskydd.

Myndigheten värderar riskerna i förhållande till hur de kan påverka ledningens ansvar för verksamheten inför regeringen. Om riskerna påverkar ansvaret är de också väsentliga risker. Väsentliga risker behöver myndigheten ha kontroll över.

Bestämmelserna om riskanalys framgår av 3 § förordningen om intern styrning och kontroll.

## Hantera riskerna genom att acceptera dem eller vidta åtgärder

Myndigheten kan hantera riskerna i verksamheten genom att acceptera dem eller vidta åtgärder om det är nödvändigt. Nödvändiga åtgärder är sådana åtgärder som behövs för att myndigheten med rimlig säkerhet ska kunna fullgöra myndighetens uppgifter och nå målen för verksamheten enligt kraven som följer av ansvaret för verksamheten.

Det framgår av 4 § förordningen om intern styrning och kontroll.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-08-11
# Samordna internrevision med andra myndigheter

---

Myndigheter kan samordna sin internrevision under en gemensam ledning. Här beskriver vi möjligheterna till samordning och samarbete mellan internrevisionsmyndigheter.

En myndighet får samordna sin internrevision med en annan myndighet. Med samordning menas att myndigheternas internrevision inordnas under en gemensam ledning. När internrevisionen är samordnad med en annan myndighet kan myndigheten använda internrevisorer som är anställda vid eller arbetar på uppdrag för den andra myndigheten för att utföra internrevisionsuppdrag.
Det gäller enligt 8 § internrevisionsförordningen.

Inom den samordnade internrevisionen kan internrevisorerna vara anställda på en av myndigheterna eller anställda på olika myndigheter men ledas av samma chef. Men om samma person är internrevisionschef på mer än en myndighet krävs det att hen är anställd på båda dessa myndigheter på deltid. Det gäller enligt 2 § internrevisionsförordningen.

Formerna för samordningen kan beröras i ledningens [riktlinjer för internrevisionen.](/styrning/internrevision/styra-och-planera-internrevision/besluta-riktlinjer/)

## Myndigheter kan även samarbeta om internrevision på andra sätt

Internrevisionsmyndigheterna kan också i andra former samarbeta med en eller flera andra internrevisionsmyndigheter.

Myndigheterna ska verka för att samarbeta med varandra och ska samverka med andra myndigheter. Det framgår av 6 § andra stycket myndighetsförordningen och 8 § första stycket förvaltningslagen.

Samverkan mellan myndigheter med internrevision är en möjlighet till att bredda kompetensen när internrevisionen inom en myndighet består av en revisor.

### Samarbetet kan se olika ut

Internrevisionsmyndigheter kan samarbeta eller samverka om olika saker, till exempel

* internt utvecklings- och kvalitetsarbete
* ge och få råd och synpunkter om bland annat revisionsrapporter och arbetsmetoder
* genomföra granskningsaktiviteter tillsammans.

Fördelar med samarbete mellan myndigheter kan exempelvis vara att det är utvecklande för internrevisionen och att den får tillgång till bredare kompetens. De nackdelar som kan uppstå när man är ensamrevisor kan också motverkas.

Man kan även tänka sig att myndigheterna samarbetar om den externa kvalitetssäkringen. Men i sådana fall är det viktigt att oberoendefrågorna beaktas, eftersom att den myndighet som kvalitetssäkrar inte kan ha en alltför nära relation till den internrevision som blir kvalitetssäkrad.

Ett sätt att lösa det på kan vara att tre myndigheter samarbetar för att undvika att två myndigheter kvalitetssäkrar åt varandra. Det vill säga att myndighet ett kvalitetssäkrar åt myndighet två, myndighet två kvalitetssäkrar åt myndighet tre och myndighet tre i sin tur kvalitetssäkrar åt myndighet ett.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-06-12
# Rekrytera internrevisor

---

När en myndighet får beslut om att inrätta internrevision kan det vara svårt att veta hur man bäst rekryterar en internrevisionschef. Här beskriver vi några saker som myndigheten kan tänka på vid rekryteringen.

Myndighetens internrevision är enligt 2 § internrevisionsförordningen inrättad när den leds av en chef som är anställd i myndigheten. Det kan tyckas egendomligt att en ensamrevisor utan personalansvar kan vara chef, men chefskapet utgår här från ansvaret för funktionen och inte från personalansvar (jämför chefsjurist).

## Relationen med myndighetens ledning är viktig

Rekryteringen av en internrevisionschef är viktig för myndighetens ledning (myndighetschefen vid en enrådighetsmyndighet eller styrelsen vid en styrelsemyndighet). Ledningen är internrevisionschefens uppdragsgivare och det är nödvändigt att det finns ett förtroende mellan uppdragsgivare och internrevision.

Internrevisionschefen ska kunna ge råd och stöd till myndighetens ledning och personen som myndigheten rekryterar måste ha rätt kvalifikationer, både personliga och yrkesmässiga, för att kunna utföra uppdraget enligt god internrevisors- och internrevisionssed.

Det är dock inte myndighetens ledning, utan Statens ansvarsnämnd, som beslutar i frågor om disciplinansvar, åtalsanmälan och avskedande för internrevisionschefen. Detsamma gäller även för andra chefer inom myndigheten.

## Ta hjälp av andra internrevisionsmyndigheter i rekryteringen

När en myndighet får beslut om att inrätta internrevision, och ska rekrytera en internrevisionschef för första gången, kan det ofta vara oklart för myndigheten vilken typ av kompetens som en internrevisor behöver ha.

Därmed kan det vara svårt att avgöra vilka krav som ska ställas och hur starkt kraven ska formuleras i en annons. I detta läge kan myndigheten kontakta andra myndigheter som redan har rekryterat en internrevisionschef och be om att få ta del av annonsen och andra erfarenheter från rekryteringsprocessen.

Myndigheten kan även hitta stöd i [Statskontorets förslag till kompetensprofil.](/styrning/internrevision/styra-och-planera-internrevision/rekrytera-internrevisor/kompetensprofil-for-internrevisorer/)

## Det finns vissa risker med att rekrytera internrevisorer internt

Det förekommer att myndigheter rekryterar internrevisionschefen internt. I sådana fall bör myndighetsledningen tänka på behovet av vidareutbildning, särskilt om personen saknar revisionsbakgrund.

Ledningen bör också tänka på risken för självgranskning. Enligt god internrevisorssed så ska en internrevisor avstå från att granska och bedöma verksamhet som personen själv har ansvarat för under närmast föregående tolvmånadersperiod. Men även efter tolv månader kan objektiviteten vara begränsad och förhållandet bör därför prövas i varje enskilt fall.

Sådana granskningsuppdrag där det finns en risk för självgranskning kan läggas över på annan medarbetare vid internrevisionen eller på en extern konsult.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-06-12
# Internrevision ska bedrivas enligt god sed

---

Internrevision ska bedrivas enligt god sed. Här beskriver vi vad som menas med god sed, relationen mellan reglering och god sed samt hänvisar till internationella standarder som internrevisionen kan hämta vägledning från.

Den statliga internrevisionen ska i första hand tillämpa befintlig reglering i form av lagar och förordningar, med föreskrifter och allmänna råd. Därefter ska internrevisionen följa god sed. Det framgår av ESV:s allmänna råd till 7 § internrevisionsförordningen.

I praktiken innebär det att internrevisionen kan hämta vägledning från god sed när det inte går att få svar på en fråga i internrevisionsförordningen med ESV:s föreskrifter och allmänna råd.

## God sed innefattar två perspektiv

Internrevisionen ska bedrivas enligt såväl god internrevisionssed som god internrevisorssed.

**Internrevisionssed** betyder att internrevisorn med yrkesmässiga revisionsmetoder har skaffat sig tillräckligt underlag för sina iakttagelser och rekommendationer. Internrevisorn ska utföra sitt uppdrag självständigt med oberoende och objektivitet, och internrevisionen ska bedrivas med kompetens och vederbörlig yrkesskicklighet.

**Internrevisorssed** betyder att internrevisorn har följt allmänt accepterade grundläggande värderingar och principer som utgår från etiska och yrkesmässiga krav.

## Få vägledning från internationella standarder

Det finns ett internationellt regelverk för internrevision som kan ge vägledning till internrevisionen: The Institute of Internal Auditors (IIA:s) international professional practices framework (IPPF).

IIA har även tagit fram en definition av vad internrevision är och etiska riktlinjer, Code of Ethics, för internrevisorerna.

Statskontoret har inte tagit fram någon egen definition eller några egna etiska riktlinjer, utan anser att IIA:s definition och etiska riktlinjer kan tillämpas även inom det svenska, statliga området. Detta eftersom 7 § internrevisionsförordningen hänvisar till god internrevisorssed och god internrevisionssed.

Nya internationella standarder, Global Internal Audit Standards, publicerades 9 januari 2024 och gäller från 9 januari 2025. Gamla och nya standards se länken i högermarginalen.

Senast uppdaterad:
2024-06-26

Innehållet är granskat:
2025-06-12
# Internrevision omfattar all verksamhet som myndigheten bedriver eller ansvarar för

---

All verksamhet som myndigheten ansvarar för omfattas av internrevision. Här förtydligar vi möjligheterna att granska myndighetschefen och verksamhet som andra myndigheter utför.

Myndighetens internrevision omfattar den verksamhet som myndigheten bedriver eller ansvarar för. Det framgår av 6 § internrevisionsförordningen. Det är endast myndighetsledningens ansvar inför regeringen för verksamheten som sätter gränsen för omfattningen av internrevisionens uppdrag.

## Myndighetschefen i styrelsemyndigheter omfattas

Internrevisionens granskning omfattar även myndighetschefen i de myndigheter som leds av en styrelse. I en enrådighetsmyndighet kan internrevisionen ha begränsad möjlighet att granska myndighetschefens förhållanden, eftersom myndighetschefen är internrevisionens uppdragsgivare och internrevisionen inte kan vara oberoende gentemot sin uppdragsgivare.

Internrevisionen har däremot alltid mandat att granska genomförandet och effekterna av myndighetschefens beslut. Och om myndighetschefen i en enrådighetsmyndighet vill att internrevisionen granskar myndighetschefens förmåner och utgifter kan det genomföras som ett rådgivningsuppdrag.

## Verksamhet som någon annan utför omfattas

Myndighetsledningen ansvarar även för verksamhet som en annan myndighet utför. Det gäller till exempel administrativa tjänster som Statens servicecenter utför för myndighetens räkning. Internrevisionen har då rätt att få tillgång till allmänna handlingar på myndigheten som utför tjänsterna.

För att kunna utföra sin granskning ska internrevisionen få tillgång till den personal och de system som berörs av granskningen hos den myndighet som har genomfört verksamheten. Varje myndighet ska nämligen hjälpa andra myndigheter inom ramen för den egna verksamheten. Det framgår av 6 § myndighetsförordningen.

## Viss verksamhet som värdmyndigheter utför kan omfattas

För de myndigheter som är värdmyndighet till en nämndmyndighet sträcker sig internrevisionens granskningsområde precis lika långt som myndighetsledningens ansvar. Om värdmyndigheten, i en överenskommelse med nämndmyndigheten, har påtagit sig ett ansvar för verksamhet och uppgifter som den ska sköta åt nämndmyndigheten, ligger det inom ramen för vad internrevisionen kan granska.

Verksamhet som däremot exklusivt ligger inom nämndmyndighetens ansvarsområde kan inte granskas av värdmyndighetens internrevision.

Senast uppdaterad:
2025-06-12

Innehållet är granskat:
2025-06-12
# Statskontorets förslag på kompetensprofil för internrevisorer

---

Det behövs vissa kunskaper och erfarenheter inom en internrevisionsfunktion. Här presenterar vi Statskontorets förslag till kompetensprofil för internrevisorer, som bland annat innefattar utbildningsnivå och relevant erfarenhet.

Statskontoret rekommenderar att internrevisorer och internrevisionschefer bör ha en utbildningsnivå som motsvarar en relevant högskoleexamen. Statskontoret anger däremot inte vilka ämnen som bör ingå, utan anser att myndighetens verksamhet måste få styra vilka ämnen som är mest relevanta i det enskilda fallet.

## Bör ha yrkesmässig revisionserfarenhet

En lämplig yrkesmässig bakgrund för en nyanställd internrevisor eller internrevisionschef är minst två till tre års erfarenhet från intern- eller externrevision, antingen inom det statliga eller privata området.

En internrevisor kan ha flera olika certifieringar. Den vanligaste är IIA:s certifiering CIA (Certified Internal Auditor). Det kan också vara bra att veta att organisationerna bakom certifikaten ställer krav på återkommande vidareutbildning för att internrevisorn ska få behålla sin certifiering.

Saknar den nyrekryterade internrevisorn revisorskompetens så är det önskvärt att internrevisionsfunktionen i övrigt har tillräckliga resurser för att kunna ge lämplig handledning inom området.

Det är inte optimalt att rekrytera någon utan tidigare revisionsbakgrund som ensamrevisor eftersom möjligheten till intern handledning då saknas. Men ett alternativ kan i sådana fall vara att myndigheten köper in extern kompetens som stöd till ensamrevisorn.

## Bör ha kunskap om statlig förvaltning och revisionsmetoder

Kompetensmålet för en statlig internrevisor eller internrevisionschef bör vara att ha goda kunskaper om regelverket för statlig internrevision och IIA:s standarder, samt att vara väl insatt i vad rollen som statlig internrevisor innebär. Om en statlig internrevisor saknar kunskaper för att nå upp till kompetensmålet bör myndigheten ta fram en plan för kompetensutveckling inom relevanta områden.

En internrevisor bör även ha goda kunskaper om den statliga miljön. Det innefattar bland annat

* myndigheternas ledningsformer
* statliga regelverk
* statlig redovisning
* statlig förvaltning.

Andra områden där det är önskvärt att internrevisorn har goda kunskaper:

* ­riskhantering
* revisionsmetoder
* dokumentation
* avrapportering
* rapportskrivande.

## Bör ha lämpliga personliga egenskaper

En internrevisionschef måste även ha de personliga och yrkesmässiga egenskaper och färdigheter som krävs för att kunna ta det övergripande ansvaret för internrevisionens uppdrag. Vid en större internrevisionsfunktion blir internrevisionschefens ledaregenskaper viktiga.

Nya internationella standarder, Global Internal Audit Standards, publicerades 9 januari 2024 och gäller från 9 januari 2025. Gamla och nya standards, se länken i högermarginalen.

Senast uppdaterad:
2024-06-26

Innehållet är granskat:
2025-06-12