# Tillämpa systemtänkande

---

Här beskriver vi kortfattat och med ett par exempel några sätt att tillämpa systemtänkande.

## Systemanalys

En systemanalys gör man för att identifiera, undersöka och förstå ett system eller process för att lösa ett problem eller uppnå ett mål. Det innebär att man analyserar systemets funktioner och komponenter, hur de samverkar och hur de påverkar helheten. Systemanalysens syfte är att förbättra systemets prestanda och effektivitet. För att ta reda på om systemet fungerar som det ska, om det är effektivt och om det har nått de mål som satts upp för det gör man som regel en utvärdering. Utvärderingen är mer av en slutgiltig bedömning av ett system eller program än systemanalysen.

Exempel på delar i en systemanalys är:

* **Systemgräns:** Bestäm hur systemet ska avgränsas i analysen, exempelvis utifrån en livshändelse (t.ex. ”nyanländ”), rådande lagstiftning eller vilka organisationer man väljer att inkludera.
* **Aktörer:** Kartlägg vilka organisationer som ingår i systemet.
* **Intressenter:** Identifiera intressenter som påverkas av systemet och deras roller.
* **Processer:** Beskriv de viktigaste processerna inom systemet och hur de är sammankopplade.
* **Information:** Identifiera och beskriv väsentlig data och information om systemet och dess utfall.
* **Interaktioner:** Utforska och visualisera samband och interaktioner mellan systemets olika delar.
* **Styrmedel:** Identifiera de styrmedel som används för att styra och reglera systemet, såsom regler, politik och rutiner.
* **Sårbarhet:** Utforska systemets sårbarheter och vilka faktorer som påverkar dess tillstånd och prestanda.

Det är också viktigt att ta hänsyn till de externa faktorer som påverkar systemet, såsom ekonomiska, politiska och sociala förändringar.

En grundlig och omfattande systemanalys kan hjälpa till att förstå systemets funktion och prestanda, samt identifiera områden för förbättring och effektivisering.

Exempel

I den här rapporten finns en detaljerad beskrivning av hur man i Södertälje samlade myndigheter och organisationer för att utifrån ett systemsynsätt utveckla samhällets arbete mot våld i nära relationer:
[SOU 2014:49 Utveckla lokalsamhällets arbete mot våld i nära relationer – En vägledning för kommuner, landsting, statliga myndigheter och idéburna organisationer](https://www.regeringen.se/contentassets/9d9b0adf4a844a77836ffa9ca6b466df/bilaga-utveckla-lokalsamhallets-arbete-mot-vald-i-nara-relationer-del-2-av-2-sou-201449 "Utveckla lokalsamhällets arbete mot våld i nära relationer")

## Modellering av systemets dynamik

Systemdynamikmodellering är en teknik för att simulera och analysera komplexa system, såsom samhällen, organisationer och ekonomier. Genom att använda diagram och matematiska modeller, kan systemdynamikmodellering hjälpa beslutsfattare att förstå de underliggande mekanismerna i ett system, identifiera möjliga utvecklingstrender och påverka systemet genom att testa olika strategier. Det hjälper till att visualisera och förutsäga hur en rad olika faktorer och processer påverkar varandra över tid, och ger en bättre förståelse för de underliggande mekanismerna bakom systemets beteende. Det är också ett användbart verktyg för samarbetande problemlösning, eftersom det ger en plattform för att utforska och diskutera möjliga scenarier och deras konsekvenser.

Följande diagram åskådliggör de många utmaningar som finns i att förändra ett komplext system och vikten av att ha goda kunskaper om systemets verkliga utfall och dynamik.

![systemdynamik](/globalassets/bilder/verksamhetsutveckling/systemdynamik_esv-forum.png)

[National Cancer Institute. *Greater Than the Sum: Systems Thinking in Tobacco Control.* Tobacco Control Monograph No. 18. Bethesda, MD: U.S. Department of Health and Human Services, National Institutes of Health, National Cancer Institute](https://cancercontrol.cancer.gov/sites/default/files/2020-08/m18_executive_summary.pdf "Greater Than  the Sum  Systems Thinking in  Tobacco Control")

Loopen med de tjockare pilarna i figuren visar den grundläggande loopen för att systemets tillstånd ska förändras mot ett visst mål (goals). Det finns alltså ett upplevt gap (perceived gap) mellan målen och det tillstånd man upplever (perceived state) att systemet har. Dock dyker ofta outtalade mål (unstated goals) upp från andra inom systemet och oavsiktliga effekter (unintended actions) triggas. Systemet förändras av sin egen kraft och alla typer av effekter matas tillbaka och leder till att aktörerna förändrar sina handlingar. Ur ett systemdynamiskt perspektiv finns det inga bieffekter, bara effekter. Dessutom har komplexa system många aktörer, var och en med personliga mål eller organisationsmål, varför denna struktur upprepas om och om igen i verkliga system. Detta resulterar i att åtgärder som en viss grupp vidtar för att nå sina mål stör systemet och tvingar andra grupper att vidta motåtgärder i syfte att behålla status quo eller åstadkomma ett annat normaltillstånd. Således kan ett system ofta kompensera för förändringar eller försvagningar eller till och med neutralisera dem, precis som en prissänkning kan stimulera konkurrenskraft som neutraliserar det ursprungliga målet att öka försäljningen.

## Orsaksanalys

Orsaksanalyser syftar till att undersöka och förstå bakgrunden till ett problem eller en utmaning, särskilt med tanke på systemiska samband och interaktioner. Denna metod används ofta för att utforska möjliga orsaker och drivkrafter bakom komplexa samhällsproblem, som till exempel hälsoproblem, miljöproblematik och socioekonomiska frågor. De bidrar till att underlätta beslutsfattande och implementering av politik genom en förbättrad förståelse för problemets rötter och sammanhang.

En orsaksanalys kan vara en stegvis process som innefattar att identifiera det centrala problemet, samla in relevant data, undersöka möjliga samband och kopplingar, och testa hypoteser om orsakerna. Målet är att förstå och beskriva systemet som orsakar problemet, och identifiera de viktigaste faktorerna och styrkorna som påverkar systemet.

En orsaksanalys kan också använda verktyg som diagram och modeller, som hjälper till att visualisera sambanden och öka förståelsen för systemets komplexitet och funktion.

Exempel:

Orsak-verkan-diagrammet illustrerar sambanden mellan bemanning, kompetens och vårdskador

[(Socialstyrelsen 2018)](https://www.socialstyrelsen.se/globalassets/sharepoint-dokument/artikelkatalog/ovrigt/2018-2-15.pdf "Kompetensförsörjning och  patientsäkerhet Kompetensförsörjning och patientsäkerhet - Hur brister i bemanning och kompetens påverkar  patientsäkerheten")

![Pilar som illustrerar orsak och verkan mellan olika faktorer som påverkar risken för vårdskada](/globalassets/bilder/verksamhetsutveckling/orsak-och-verkan_esv-forum.png)

## Policylabb

Ett policylabb är en metod för samarbetande problemlösning som används för att utveckla och implementera politik. Det är en process där beslutsfattare, experter och intressenter samarbetar för att förstå och lösa komplexa samhällsproblem med användaren i fokus och ofta utifrån ett systemperspektiv.

Läs mer om [Policy Lab på Vinnovas webbplats.](https://www.vinnova.se/m/hallbara-samhallen/smart-policyutveckling/policyutveckling-och-innovation/ "Vinnova: Vad är ett policylabb?")

## Scenarioplanering

Scenarioplanering är en teknik för att förutsäga och förbereda sig för möjliga framtider. Genom att skapa olika scenarier för framtiden, kan beslutsfattare bättre förstå och förbereda sig för de utmaningar och möjligheter som de kan möta. Scenarioplanering är särskilt användbart för politiska beslutsfattare, eftersom det hjälper dem att identifiera möjliga konsekvenser av deras beslut och välja den bästa strategin för att uppnå deras mål.

Exempel:

[Framtidsscenarier för kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården, Socialstyrelsen](https://www.socialstyrelsen.se/kunskapsstod-och-regler/kompetensforsorjning/framtidsscenarier/ "Framtidsscenarier, Socialstyrelsen")

## Visualisering och kommunikationsverktyg

Visualisering och kommunikationsverktyg är viktiga för att förmedla idéer och förståelse för komplexa system och problem. Genom att använda diagram, modeller och andra verktyg för visualisering, kan informationen göras tillgänglig för en bredare publik och få en bättre förståelse för systemets sammanhang. Visualisering och kommunikationsverktyg kan även hjälpa till att samordna beslutsfattare, förstärka samarbete och förbättra beslutsfattandet.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-13