# Uppbördsverksamhet i resultaträkningen

---

I resultaträkningen ska myndigheten redovisa statens intäkter i ett eget avsnitt med rubriken Uppbördsverksamhet. Här går vi igenom de tre posterna i avsnittet och hur de avgränsas mot varandra. Vi beskriver också hur uppbördsavsnittet avgränsar sig mot resultaträkningens andra avsnitt.

Myndigheterna ska redovisa statens gemensamma intäkter i ett särskilt avsnitt i resultaträkningen med rubriken Uppbördsverksamhet. Det regleras i 4 kap. 2 § Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA 2022:1) om årsredovisning och budgetunderlag.

Uppbördsavsnittet består av tre olika poster:

* Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras
* Skatteintäkter m.m.
* Medel som tillförts statens budget från uppbördsverksamhet.

Under de två första posterna redovisar myndigheten intäkter som de inte får disponera. Under den tredje posten framgår vilka intäkter från uppbördsverksamhet som myndigheten har redovisats mot inkomsttitlar på statens budget.

## Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras

Posten Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras används av relativt många myndigheter jämfört med posten Skatteintäkter m.m. – men här redovisas betydligt lägre belopp än för skatteintäkterna. De största beloppen under denna post avser Sveriges bidrag från Europeiska unionen samt avgifter som ska redovisas mot inkomsttitel.

Det är de olika avgifterna som berör flest myndigheter och posten har därför fått benämningen Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras.

### Beskriv typ av intäkt

En myndighet som redovisar en viss typ av intäkter kan lämpligen i sin årsredovisning använda en benämning som beskriver vilken typ av intäkter det gäller. Det kan exempelvis vara

* intäkter av avgifter
* ränteintäkter
* EU-bidrag
* böter
* reavinster
* bidrag som ska föras till inkomsttitel.

Har myndigheten flera väsentliga typer av intäkter under denna post kan den delas upp. Myndigheten får underindela posterna och ge posterna mer informativa benämningar, precis som för resultaträkningen i övrigt.

Är posten inte uppdelad ska den specificeras i not om det inte är tydligt vad den innehåller.

### Andra intäkter som redovisas under Intäkter av avgifter m.m.

Även när en myndighet får ränta, annan avkastning eller bidrag, där reglerna eller särskilda regeringsbeslut säger att medlen ska redovisas mot inkomsttitel, ska de tas upp under posten Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras.

Det är viktigt att myndigheten rapporterar till statsredovisningen på rätt statliga inrapporteringskod (S-kod). Det finns skilda S-koder för räntor, reavinster och andra finansiella intäkter som ska redovisas mot inkomsttitel.

## Skatteintäkter m.m.

Under posten Skatteintäkter m.m redovisas:

* skatter
* socialavgifter
* allmän pensionsavgift
* tullmedel.

Posten Skatteintäkter m.m. används av relativt få myndigheter, främst Skatteverket, Tullverket, Försäkringskassan och Pensionsmyndigheten. Men posten används också av andra myndigheter som redovisar vissa punktskatter samt stämpelskatter, exempelvis Transportstyrelsen, Lantmäteriet och Bolagsverket. Ett antal andra myndigheter redovisar också mindre belopp under denna post.

## Medel som tillförts statens budget från uppbördsverksamhet

Den tredje posten enligt uppställningsformen är Medel som tillförts statens budget från uppbördsverksamhet. Här framgår vilka inkomster från uppbördsverksamhet som myndigheten har redovisats mot inkomsttitlar på statens budget.

Ur myndighetsperspektivet bokförs inleveransen som en kostnad, eftersom myndigheten har redovisat en intäkt som den inte får behålla. När myndigheten har redovisat inkomsterna mot inkomsttitel är saldot i uppbördsavsnittet oftast noll.

Däremot är överföringen till inkomsttitel ingen kostnad för staten som helhet. När myndigheternas (och en tänkt modermyndighets) resultaträkningar konsolideras till hela statens resultaträkning elimineras därför denna transaktion, så att enbart intäkten kvarstår.

## Avgränsning mellan uppbördsavsnittet och andra avsnitt

Myndigheten behöver avgöra om en viss typ av intäkt ska redovisas i resultaträkningens uppbördsavsnitt, verksamhetsavsnitt eller eventuellt i transfereringsavsnittet.

Avgörande för vad som ska redovisas i uppbördsavsnittet är om myndigheten får disponera intäkterna eller inte. Med disponera menas att myndigheten förfogar över medlen och i första hand har rätt att använda dem i sin verksamhet. Men även i sådana fall där myndigheten kan betala ut medlen som transfereringar kan man tala om att myndigheten disponerar dem.

Om myndigheten får använda intäkterna i sin verksamhet, för att finansiera så kallade förvaltningskostnader, andra kostnader som redovisas i verksamhetsavsnittet eller i vissa fall för investeringar, redovisas intäkterna under rubriken Verksamhetens intäkter.

Om myndigheten får använda medlen endast till att betala ut bidrag eller för att finansiera andra kostnader som redovisas i transfereringsavsnittet, redovisas intäkterna i resultaträkningens transfereringsavsnitt.

Om inget av detta gäller ska intäkterna redovisas på inkomsttitel, och tas med i resultaträkningens uppbördsavsnitt.

## Avgränsning mellan posterna i uppbördsavsnittet

Avgränsningen mellan posterna Skatteintäkter m.m. och Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras bygger i grunden på en statsrättslig uppdelning mellan skatter och avgifter. Men redovisningen underlättas i praktiken av uttryckliga bestämmelser om olika typer av inkomster.

### Skatt eller avgift?

Posten Skatteintäkter m.m. avser de inkomster som redovisas som skatter i statens budget. Skatter är i rättslig mening inkomster som inte motsvaras av en direkt motprestation samtidigt som det är ett tvång att betala dem.

Avgifter däremot är i sin grundläggande betydelse inkomster som motsvaras av en direkt motprestation från staten.

### Vissa skatter kallas avgifter

Ibland förekommer det att riksdagen har beslutat om skatter (i statsrättslig mening) som benämns avgifter. Det är sådana fall då det inte finns en motprestation från staten, samtidigt som det är ett tvång att betala avgiften. Exempel är de socialavgifter som inte motsvaras av förmåner och vissa andra avgifter som satts i syfte att ge mer än full kostnadstäckning för den verksamhet de finansierar.

En statsrättslig bedömning av vad som egentligen är skatter och avgifter har visserligen ett visst samband med redovisningen, men är inte nödvändig för att kunna redovisa på rätt rad i resultaträkningen. Det finns därför ingen anledning att här gå in närmare på den statsrättsliga innebörden av skillnaden mellan skatter och avgifter.

### Följ anvisningarna i Statskontorets S-kodsförteckning

I S-kodsförteckningen har Statskontoret tydligt angett att skatter, socialavgifter och tullmedel tas upp under posten Skatteintäkter m.m.

Det som inte räknas upp under posten Skatteintäkter m.m. redovisas under posten Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras. Det ska i de flesta fall inte finnas några svåra gränsdragningsproblem.

### Böter och sanktionsavgifter

Böter har en annan rättslig innebörd än skatter och redovisas inte som skatter i statens budget. De tas därför inte upp under posten Skatteintäkter m.m. i resultaträkningen. Sanktionsavgifter i samband med de egentliga skatterna, skattetillägg och förseningsavgifter, redovisas däremot tillsammans med skatterna i budgeten och tas därför upp under posten Skatteintäkter m.m. även i resultaträkningen.

### Intäkter som varken är skatt eller avgift

I resultaträkningen redovisas också intäkter som varken har med skatt eller avgift att göra. I de fall myndigheten inte får disponera dessa medel ska de betalas till statskassan och redovisas mot inkomsttitel. I resultaträkningen redovisas även sådana medel på raden Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras.

### Posternas koppling till redovisning på inkomsttitlar

Redovisningen under posten Skatteintäkter m.m. motsvarar i huvudsak det som redovisas på inkomsttitel inom inkomsttyp 9000 Löpande redovisade skatter.

Redovisningen av Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras motsvarar i huvudsak det som redovisas på inkomsttitel inom övriga inkomsttyper 2000–6000.

### Avgifter i uppbördsavsnittet

Utmärkande för alla inkomster som ska redovisas under posten Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras är just att myndigheten inte får disponera inkomsterna. Därmed får myndigheten inte använda dem i sin verksamhet eller för vidareförmedling som transfereringar. Posten avser dock framför allt de olika avgiftsinkomster som myndigheten ska redovisas mot inkomsttitel.

Avgifterna kan vara tvingande eller frivilliga och täcka hela eller delar av kostnaden för myndighetens eller en annan myndighets tjänster. Det kan vara avgifter där ett riksdags- eller regeringsbeslut finns om storleken på avgiften eller avgifter som myndigheten själv bestämmer. Avgifterna kan vara både offentligrättsliga avgifter och andra avgifter.

Även ”avgifter” som egentligen kan betraktas som skatter, men benämns avgifter, redovisas under posten Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras, om inte Statskontoret har gjort ett annat ställningstagande.

### Övriga intäkter

De bidrag från EU som redovisas mot inkomsttitel ska myndigheten redovisa under posten Intäkter av avgifter m.m. som inte disponeras i resultaträkningen och rapportera på särskilda S-koder.

En annan typ av inkomster som redovisas här är räntor, reavinster och andra finansiella intäkter som myndigheten inte får behålla.

När en myndighet tar emot ett bidrag eller en donation som den inte får behålla ska intäkten också redovisas på denna post. Vad myndigheten får ta emot är i princip reglerat i donationsförordningen (1998:140), men det kan finnas fall där myndigheten kan ta emot en gåva för inleverans till inkomsttitel. Regeringen kan föreskriva det särskilt.

Senast uppdaterad:
2024-11-21

Innehållet är granskat:
2025-10-30