# Att utreda konsekvenserna är en integrerad del av arbetet med att ta fram förslag

---

Att utreda konsekvenserna av olika förslag är en integrerad del av arbetet med att ta fram förslag till åtgärder. Konsekvensutredningen ska inledas tidigt i arbetet och vara en integrerad del av utredningsprocessen som helhet.

De som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter ska vara sakliga och opartiska i sin verksamhet, enligt 1 kap. 9 § regeringsformen. Ett systematiskt sätt att göra konsekvensutredningar är ett stöd i den strävan.

En konsekvensutredning där olika förslag prövas mot varandra tidigt i utredningsarbetet ger bra förutsättningar för att hitta den bäst lämpade åtgärden, där hänsyn tas till så många relevanta perspektiv som möjligt samtidigt som andra omständigheter också beaktas.

## Börja utreda konsekvenserna tidigt och använd konsekvensutredningen som en iterativ process för att vaska fram det bäst lämpade förslaget

Arbetet med att utreda konsekvenserna av olika förslag ska påbörjas så tidigt som möjligt, enligt 5 § förordningen om konsekvensutredning. I början av utredningsarbetet är utrymmet för att överväga olika alternativ till åtgärd som störst. Ett tidigt konsekvensutredningsarbete ökar därför möjligheterna att det slutgiltiga förslaget är så bra som möjligt. Att överskådligt pröva konsekvenserna av olika alternativ tidigt i processen ger en bild av vilka förslag som kan resultera i den eftersökta förändringen och vilka övriga positiva och negativa konsekvenser de kan medföra.

Att redan från början utreda konsekvenser av olika förslag gör det möjligt att arbeta i en iterativ och lärande process där förslag prövas, förbättras och omprövas. Den iterativa processen kan illustreras med hjälp av ett timglas. Tidigt i utredningen görs ett brett analysarbete, i den övre halvan av timglaset där olika alternativ till åtgärd prövas mot varandra. När det bäst lämpade förslaget har hittats passerar det genom timglasets mitt till den nedre halvan, där analysen breddas igen, men denna gång genom att vidga och fördjupa analysen av just det förslaget.

![Bild som beskriver att man ska överväga olika åtgärdsförslag och sedan välja det bäst lämpade förslaget. För att sedan bredda analysen utifrån det förslaget](/contentassets/9d333a7ea7014098ae258419b67a4380/timglas-gron.png)

Det kan inte uteslutas att processen behöver upprepas, om det förslag som först utreds djupare visar sig vara mindre lämpligt än vad det framstod som initialt. Då är det särskilt bra att konsekvensutredningen har påbörjats tidigt så att tid finns att pröva alternativa förslag. Det ska inte ses som ett misslyckande, utan som en naturlig del av utredningsarbetet.

Värdet av en konsekvensutredning förloras om den genomförs efter att ett slutgiltigt förslag till åtgärd har tagits fram, eftersom olika alternativ till lösningar då inte har prövats mot varandra. Det innebär också att man går miste om kunskap om de olika alternativen.

## En konsekvensutredning kan öka acceptansen för en åtgärd eftersom att den ger möjlighet att beakta fler perspektiv

Genom att påbörja ett konsekvensutredningsarbete tidigt främjas en transparent process där berörda aktörer kan involveras, och relevanta perspektiv belysas. Att ge uppmärksamhet till relevanta perspektiv tidigt ökar möjligheterna att beakta dessa. Det kan röra sig om konsekvenser för de väsentliga värden som beskrivs i 1 och 2 kap regeringsformen eller för de riksdagsbundna mål för exempelvis den ekonomiska politiken, jämställdheten eller miljön, som bl.a. anges årligen i budgetpropositionen.

Denna arbetsprocess kan bidra till större förankring och acceptans för det slutgiltiga förslaget och minska risken för behov av tidsödande omarbetningar efter att ett förslag till åtgärd tagits fram.

## [En schematisk överblick](#en_schematisk_overblick)

Att utreda konsekvenserna är en integrerad del av utredningsarbetet. Konsekvensutredningen ska påbörjas tidigt i arbetet. Nedan följer en schematisk bild av processen. Genom att följa stegen i den kan utredningsarbetet göras strukturerat samtidigt som kraven i konsekvensutredningsförordningen följs:

1. **Redogör för problemet och vilken förändring som eftersträvas.** Redan i detta steg kan det vara av stort värde att samråda med aktörer som kan beröras eller som representerar berörda. En tidig involvering av dem kan vara till hjälp i flera steg av processen, t.ex. för att verifiera problembeskrivningen, identifiera alternativ till åtgärder och för att få kunskap om åtgärdernas konsekvenser för olika delar av samhället.
2. **Beskriv konsekvenserna om ingen åtgärd vidtas (det s.k. nollalternativet).** Detta skiljer sig från en beskrivning av nuläget. Det är tänkbart att det i nuläget inte finns något problem, men att ett sådant förväntas uppstå om ingen åtgärd vidtas. Det är också tänkbart att det i nuläget finns ett problem, men att det kan lösas utan åtgärd, när nollalternativet analyseras närmare.
3. **Identifiera olika alternativa åtgärder** (handlingsalternativ) för att uppnå den eftersträvade förändringen
4. **Beskriv för- och nackdelar** med respektive alternativ
5. **Redogör för vilket alternativ som anses lämpligast** och av vilka skäl.
6. **Gör en fördjupad analys av det lämpligaste alternativet.** I detta steg är det av än större vikt att samråda med berörda aktörer för att kunna göra en så heltäckande analys som möjligt. Analysen ska innehålla:
   * En beskrivning och beräkning av förslagets eller beslutets kostnader och intäkter för staten, kommuner, regioner, företag och andra enskilda.
   * En beskrivning och, om möjligt, en beräkning av andra relevanta konsekvenser. Sådana effekter som avses i detta steg är sannolikt inte alltid enkla att beräkna. De kan dock vara centrala för analysen, och även en del av den eftersträvade förändringen. Därför är det viktigt att dessa analyseras i så stor utsträckning som möjligt.
   * En redogörelse för vilka åtgärder som har vidtagits för att förslaget eller beslutet inte ska medföra mer långtgående kostnader eller begränsningar än vad som är nödvändigt för att uppnå dess syfte.
   * En bedömning av om särskild hänsyn behöver tas till tidpunkten för ikraftträdande eller till behovet av särskilda informationsinsatser.
   * En beskrivning av hur och när konsekvenserna av förslaget eller beslutet kan utvärderas.

Efter att den fördjupade analysen påbörjats är det möjligt att det alternativ som initialt framstod som mest lämpligt visar sig vara mindre lämpligt. Det innebär att det kan bli nödvändigt att ta ett steg tillbaka från den djupare analysen och ompröva de alternativ som tidigare valdes bort, eller försöka hitta fler alternativa åtgärder.

Senast uppdaterad:
2024-11-27

Innehållet är granskat:
2025-06-03