# Utgångspunkter för myndighetens jämställdhetsbudgetering

---

Myndigheternas arbete med jämställdhetsbudgetering får effekter både för målgrupperna, för samhället i stort och för den egna personalen. Underlag från myndigheterna är också en förutsättning för regeringens arbete med jämställdhetsbudgetering. Här berättar vi vad som ingår i myndighetens jämställdhetsbudgetering.

Myndighetens budgetarbete består i praktiken av verksamhetsplanering inklusive resursfördelning, genomförande av verksamhetsplanen, löpande uppföljning av utfall samt fortlöpande utveckling av verksamheten. Jämställdhetsbudgetering innebär att dessa delar i styrningen jämställdhetsintegreras, det vill säga att ett jämställdhetsperspektiv finns med i alla steg.

Myndighetens arbete med sin egen jämställdhetsbudgering börjar med en analys av nuläget eller uppföljning av utfallet, det vill säga om myndighetens verksamhet har ökat eller minskat jämställdheten.

Med nuläget som utgångspunkt är nästa steg att utveckla verksamheten för bättre måluppfyllelse av myndighetens mål för jämställdhet. Det handlar exempelvis om att i årsredovisningen redovisa analyser och bedömningar av verksamhetens resultat i förhållande till mål om jämställdhet som regeringen beslutat. Det handlar även om att med budgetunderlaget föreslå de författningsändringar och den finansiering som behövs med anledning av myndighetens förslag till verksamhet för att uppnå målen om jämställdhet.

Myndigheten planerar sedan verksamheten inom de ramar som regeringen har beslutat för myndigheten. Ramarna är uppgifter, mål för verksamheten, uppdrag och finansiering. Detta omsätter myndigheten i verksamhetsplanen och anger då den fördelning av anslag och annan finansiering som myndigheten disponerar. Här ska det då framgå vad myndigheten gör för att uppnå målen för jämställdhet likväl som för målen för verksamheten i övrigt.

Sedan genomför myndigheten verksamheten enligt arbetsordning och verksamhetsplan.

Myndigheter kan arbeta med jämställdhetsbudgetering utifrån åtminstone tre olika utgångspunkter:

* Hur myndighetens resursfördelning påverkar målgrupperna för dess kärnverksamhet och jämställdheten i samhället.
* Hur myndighetens underlag utgör förutsättningen för regeringens arbete med jämställdhetsbudgetering.
* Hur myndighetens i sitt arbetsgivaransvar påverkar jämställdheten i arbetslivet.

## Analysera hur myndighetens budget påverkar målgrupperna och samhället

Myndighetens arbete med jämställdhetsbudgetering innebär att myndigheten analyserar jämställdhetskonsekvenserna av hur myndighetens resurser används och vid behov förändrar resursfördelningen i syfte att åstadkomma ökad jämställdhet.

### Relevanta delar för jämställdhetsanalys

Följande delar kan vara relevanta att undersöka i en jämställdhetsanalys av myndighetens verksamhetsplanering och resursfördelning.

#### ●  Pengar som myndigheten betalar ut

Det mest rättframma att analysera är oftast ifall myndigheten betalar ut pengar direkt till målgruppen. Hur stor del av dessa utbetalningar kommer då män respektive kvinnor till del? Myndigheternas utbetalningar kan få jämställdhetseffekter även om de inte är riktade direkt till individer. Till exempel kan resultatet från statligt finansierad forskning leda till olika stor nytta för kvinnor respektive män. Det är därför viktigt att analysera vilka samhällseffekter myndighetens utbetalningar får ur ett jämställdhetsperspektiv.

#### ● Tillgång till myndighetens tjänster, stöd och service

Detta handlar om vem som använder myndighetens e-tjänster, får del av coachning, kunskap, service och så vidare. Finns det mätbara systematiska skillnader mellan den service som kommer kvinnor respektive män till del? Hur ser könssammansättningen i målgruppen ut? Är det någon skillnad på vilka kontaktvägar som kvinnor och män använder i kontakt med myndigheten?

#### ● Tid som myndighetens personal lägger ner

För de flesta myndigheter utgör den tid som personalen lägger ner en stor del av budgeten. Hur stor del av den tiden kommer män respektive kvinnor till del? Det kan till exempel handla om att handlägga ärenden, hantera omprövningar, ta hand om frågor i kundtjänst eller att utveckla digitala tjänster som målgruppen kan använda (eller som löser deras situation utan att de själva behöver agera). Man kan exempelvis analysera huruvida kvinnors och mäns ärenden får lika lång utrednings/handläggningstid inom samma ärendetyp. Man kan också analysera hur mycket resurser som läggs på en ärendetyp som övervägande berör det ena eller andra könet.

#### ●  Myndighetens förmåga att leverera enligt målen för jämställdhet

För att få genomslag för det utvecklingsarbete som krävs för ökad jämställdhet kan det krävas särskilda insatser som behöver resurssättas. Om myndigheten har en inriktning eller handlingsplan för jämställdhetsintegrering är det viktigt att säkerställa att det finns tillräckligt med avsatta resurser för att genomföra det som beslutats.

### Kärnuppdraget och sammanhanget påverkar analysen

Vad som är mest relevant för myndigheten att analysera, och hur det ska tolkas, beror på myndighetens uppgift. Det är till exempel skillnad på i vilken utsträckning det kan anses vara till den enskildes fördel att få mycket av en myndighets personella resurser beroende på om myndighetens uppgift primärt är av stödjande eller granskande karaktär.

Det är viktigt att sätta den könsuppdelade statistiken i ett sammanhang och dra slutsatser utifrån det, till exempel i relation till den totala populationen. Ett exempel på detta är att utbetalningarna av bostadstillägg för pensionärer till övervägande del går till kvinnor. Detta är dock inte ett utslag av ojämställda utbetalningar, utan förklaras av att kvinnor, till följd av de ojämställda livsinkomsterna, utgör en stor del av målgruppen.

### Analys av förändringar och prioriteringar

Ifall det är svårt att analysera hela myndighetens resursfördelning och verksamhetsplanering kan man börja med att analysera förändringar eller prioriteringar. Till exempel: vilken konsekvens får en neddragning/utökning av en viss budgetpost för kvinnor respektive män? Vid prioritering mellan två olika lösningar/handlingsalternativ bör jämställdhetseffekterna av dem ingå i analysen.

### Analysen kan leda till förslag till regeländringar

I vissa fall kan myndigheten själv justera fördelningen av resurser, men i andra fall finns det inget handlingsutrymme att agera annorlunda utifrån hur regelverken och/eller resurstilldelningen är utformade. Det kan till exempel handla om att ett företag har rätt till ersättning utifrån en viss nivå på omsättningen, och att det inom det spannet finns en överrepresentation av företag som drivs och ägs av män. Det myndigheten kan göra då är att redovisa utfallsstatistiken till regeringen. Om statistiken är skev kan myndigheten även överväga att föreslå en regelförändring som uppfyller syftet med regelverket på ett sätt som inte (eller åtminstone i mindre utsträckning) motverkar ekonomisk jämställdhet.

## Myndigheternas underlag är en förutsättning för regeringens arbete

Könsuppdelad statistik och jämställdhetsstatistik är en förutsättning för att regeringen ska kunna ha en jämställdhetsintegrerad budgetprocess. Statistiken behövs för att kunna bedöma om förslagen i budgetpropositionen kan förväntas leda till ökad jämställdhet. Därför behöver myndigheterna rapportera individbaserad statistik uppdelat på kön. Myndigheterna ska även bistå regeringen med analys av utfallet, och därmed möjliggöra för regeringen att följa vilka effekter myndighetens verksamhet har haft för kvinnor respektive män.

### Regeringen kan behöva besluta om regeländringar

I många fall är det inte möjligt för myndigheten att själv fördela medel annorlunda ur ett jämställdhetsperspektiv, exempelvis när regelverket inte ger något sådant handlingsutrymme. I dessa lägen är det regeringen som behöver avgöra om ett ojämställt utfall är skäl nog för att förändra regelverket.

För att möjliggöra för regeringen att göra den bedömningen ska myndigheten bidra med statistik över utfallet, lyfta de problem man ser och föreslå möjliga lösningar i budgetunderlaget – eller i en separat hemställan om en regelförändring.

## Analysera hur myndighetens budget påverkar de anställda

Att påverka jämställdheten i samhället är primärt fokus i arbetet med jämställdhetsintegrering, och därmed också i jämställdhetsbudgeteringen. Men även arbetsgivarperspektivet är relevant i arbetet och myndighetens egen personal utgör också en del av samhället, om än en mindre del. Totalt sett utgör de omkring 300 000 statligt anställda cirka 5 procent av den totala arbetsmarknaden. Förutom den direkta påverkan på den egna personalen kan goda exempel på hur arbetsgivare kan jobba med jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering sprida sig även utanför den statliga sektorn.

### Budgetposter som kan påverka jämställdheten bland anställda

Några exempel på budgetpåverkande poster som myndigheten kan undersöka för att se om det är skillnad mellan kvinnor och män bland de anställda är tillgången till

* vidareutbildning/konferenser
* intern representation
* bekostade medlemskap/prenumerationer
* bekostade årskort för pendling
* arbetskläder
* teknisk utrustning.

### Ta hänsyn till skillnader mellan enheter och yrkesroller

I princip samtliga av de listade exemplen på budgetposter är intressanta att undersöka både vad gäller förekomst/frekvens och kostnad. Men det är viktigt att analysen även tar hänsyn till hur könsfördelningen ser ut mellan olika yrkeskategorier inom arbetsplatsen. Oftast är inte de största skillnaderna mellan kvinnor och män inom samma enhet, sektion, eller yrkesroll, utan mellan olika enheter eller yrkesroller med olika könsfördelning.

Den största budgetpåverkande personalkostnaden är dock lönerna. Det finns krav på att alla arbetsgivare ska göra årliga lönekartläggningar för att upptäcka eventuell diskriminering mellan könen.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-13