# Bedöm vilka som påverkas och samtala med dem

---

Konsekvensutredningen ska beskriva vilka konsekvenser åtgärdsalternativen kan förväntas få för det offentliga och för enskilda, samt andra relevanta konsekvenser. Det är bra att ha en bred ingång i arbetet med att identifiera berörda parter. En tidig dialog med de som berörs är nyttig för att inkludera deras perspektiv och kunskaper i utredningen.

Det här steget i konsekvensutredningen bör innehålla en kartläggning av åtgärdsalternativens konsekvenser på dels staten, regioner och kommuner, och dels enskilda aktörer, – såsom privatpersoner, barn, företag och organisationer inom civilsamhället. Konsekvenserna kan avse den omedelbara effekten på specifika aktörer, eller uppstå senare i en effektkedja. I den kartläggande processen kan det vara till hjälp att samtala med de berörda aktörerna. När privatpersoner så som exempelvis barn, personer med funktionsnedsättning eller andra med specifik livserfarenhet berörs är det viktigt att ha i åtanke att de är experter på sin egen situation och därför kan bidra med unik och värdefull kunskap.

## Tänk brett när de som berörs identifieras och missa inte icke-monetära värden

Genom att tidigt identifiera ett brett spektrum av relevanta perspektiv minskar risken för att viktiga parter utelämnas, eller att konsekvenser förbises. Utgå därför från att handlingsalternativet kan komma att påverka flera sektorer i samhället, och att effekterna kan vara mer eller mindre direkta.

Förslag kan få olika konsekvenser för olika grupper, till exempel för hushåll i olika delar av inkomstfördelningen, för barn och vuxna eller för kvinnor och män. Tänk också på att grupperna inte heller alltid är homogena, utan att till exempel olika grupper av barn kan påverkas på olika sätt.

Konsekvenserna kan även skilja sig åt geografiskt, mellan exempelvis olika regioner, stadsdelar eller typ av bebyggelse. Förslag som rör företag kan påverka små och stora sådana olika. Det är därför viktigt att tidigt få en uppfattning om vilka aspekter som bör beaktas. Det är bra att analysera vilka grupper som påverkas mer, eller mer direkt än andra grupper. Det kan göra det lättare att prioritera i utredningsarbetet och säkerställa att de mer betydande effekterna får tillräcklig uppmärksamhet.

Att inkludera de värden som inte kan, eller inte enkelt kan, omsättas i monetära termer är viktigt för att ge en så heltäckande bild som möjligt av en åtgärds konsekvenser. Många av dessa perspektiv lyfts fram i 1 och 2 kap. i regeringsformen, enligt vilken den enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd bl.a. ska vara mål för den offentliga välfärden. Där anges även att det allmänna ska främja en hållbar utveckling och verka för demokratins idéer. Fler riksdagsbundna mål med den offentliga verksamheten anges även årligen i budgetpropositionerna. Statskontoret har också fått i uppdrag att ta fram ett ramverk som beskriver ett antal av regeringen utpekade perspektiv som stödet för konsekvensutredningar ska innehålla. Denna typ av konsekvenser är inte alltid lätta att kvantifiera eller sätta ett monetärt värde på. De ska dock beskrivas, och om möjligt värdesättas, i konsekvensutredningen – och kan vara avgörande för att förstå de samlade konsekvenserna av olika åtgärder.

## Samtala med de som berörs

En tidig dialog med de som berörs kan snabbare ge information om vilka perspektiv som är relevanta att belysa och beakta. Dessa perspektiv kan bidra till att tidigt komplettera eller justera resonemang och grundläggande antaganden i utredningen, för att göra den så heltäckande och rättvisande som möjligt. Dessa kan också ha en en egen agenda med sitt eventuella deltagande. Involverandet måste därför göras på ett sådant sätt att utredningens integritet inte äventyras. Därför är det bra att involvera ett brett spektrum av aktörer med olika intressen och perspektiv.

Samtalen kan ge information om konsekvenser som inte är uppenbara vid en första anblick. Det kan t.ex. handla om att fråga aktörer hur de kan förväntas ändra sitt beteende till följd av ändrade incitament, som kan uppstå i och med de övervägda åtgärderna. Den informationen kan vara till stor hjälp vid utformningen av åtgärdsalternativ, både för att effektivt nå den eftersträvade förändringen och för att minimera ev. oönskade konsekvenser.

En bra metod att börja med för att hitta relevanta parter att samtala med är att titta på vilka som agerat remissinstans i tidigare utredningar på samma område, även om det inte kan garanteras att en sådan lista är heltäckande.

Exempel på aktörer som kan vara relevanta att samråda med kan vara berörda individer, intresseorganisationer och experter till exempel:

* Myndigheter.
* Branschorganisationer.
* Experter från t.ex. akademien.
* Fackföreningar.
* Konsumentorganisationer.
* [Samiska företrädare.](https://www.riksdagen.se/sv/dokument-och-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/lag-202266-om-konsultation-i-fragor-som-ror-det_sfs-2022-66/ "Lag (2022:66) om konsultation i frågor som rör det samiska folket")
* Andra intressenter eller intressegrupper i civilsamhället.

## Hämta synpunkter vid flera tillfällen

Arbetet under en konsekvensutredning innehåller flera olika faser och ibland flera iterationer av samma fas. Därför kan det finnas anledning att inhämta synpunkter från aktörerna vid flera tillfällen. Tidigt i utredningen kan det behövas för att få underlag till problembeskrivningen och att få idéer till olika handlingsalternativ och dess potentiella konsekvenser samt för att identifiera behov av eventuella kompensatoriska åtgärder, som ett led i att få input i er bedömning av vilka förslag till åtgärder som ska lämnas. I ett senare skede kan involvering vara relevant för att få mer initierade synpunkter på de utvalda förslagen.

## Dokumentera processen

Dokumentera processen för att identifiera berörda aktörer och hur ni har bedömt att de påverkas. Detta skapar en transparent grund för utredningen och möjliggör för externa parter att förstå slutsatserna.

Senast uppdaterad:
2025-06-03

Innehållet är granskat:
2025-06-03