# Statliga redovisningsmodellens bakgrund och syfte

---

Den bokföringsmässiga redovisningen infördes i den svenska staten på 1990-talet. Här beskriver vi den statliga redovisningsmodellen och dess bakgrund.

Den bokföringsmässiga redovisningen infördes i den svenska staten i början av 1990-talet, som en följd av statsmakternas beslut att införa mål- och resultatstyrning.

## Den statliga styrningen och redovisningen samspelar

Mål- och resultatstyrning är ett styrsystem som enkelt uttryckt innebär att mål anges för en verksamhet, att resultatinformation tas fram systematiskt och att resultatet analyseras och bedöms mot uppställda mål.

Med införandet av resultatstyrning gick man ifrån att detaljstyra myndigheterna genom att till exempel ange hur mycket av ett anslag som fick användas till löner eller lokaler. Numera tilldelas anslagen för vissa ändamål och myndigheten styr själv hur anslaget används för att uppnå de mål som statsmakterna beslutat.

Läs mer om [resultatstyrning](/styrning/resultatstyrning/ "Resultatstyrning").

## Nuvarande redovisningsmodellen i korthet

Under åren 1991–1993 övergick myndigheterna i omgångar till den nuvarande redovisningsmodellen som består av flera komponenter:

* Bokföringsmässig redovisning, det vill säga [kostnader och intäkter](/redovisning-och-finansiering/bokforing-och-rapportering/begreppen-kostnad-och-intakt-utgift-och-inkomst-samt-utbetalning-och-inbetalning/ "Intäkter och kostnader").
* En [redovisningsplan](/redovisning-och-finansiering/bokforing-och-rapportering/bokforing/redovisningsplan/ "Redovisningsplan"), där kontoplanen kompletterats med en objektplan, så att kostnaden för olika prestationer och organisatoriska enheter kan fångas i redovisningen.
* En integrerad [redovisning mot anslag och inkomsttitlar på statens budget](/redovisning-och-finansiering/anslag-och-inkomsttitlar/ "Anslag och inkomsttitlar på statens budget") samt posten Avräkning med statsverket i myndigheternas årsredovisningar.

Läs mer om tankegångarna bakom redovisningsnormerna i vägledningen [Föreställningsram för utformning av finansiella rapporter i staten](/redovisning-och-finansiering/bokforing-och-rapportering/statliga-redovisningsmodellens-bakgrund-och-syfte/forestallningsram-for-finansiella-rapporter-i-staten/).

## Gemensam årsredovisning för staten

Före övergången till en enhetlig redovisningsmodell kunde redovisningsprinciperna skilja sig åt mellan olika myndigheter. Det var därför inte möjligt att sammanställa någon årsredovisning för staten som helhet. Genom tillkomsten av den första budgetlagen 1996 ökade de formella kraven på statlig redovisning. I budgetlagen fastslogs att regeringen ska upprätta och till riksdagen överlämna en årsredovisning.

Statskontoret har i uppgift att ta fram två underlag till årsredovisningen för staten. I det arbetet använder och sammanställer Statskontoret informationen som myndigheterna rapporterar på [S-koder](/redovisning-och-finansiering/bokforing-och-rapportering/baskontoplan/ "Baskontoplan och S-koder").

Läs mer om [Årsutfall för statens budget (statskontoret.se)](https://www.esv.se/analys-och-statistik/utfall/arsutfall-for-statens-budget/ "SBU").

Läs mer om [Statens resultat och balansräkning (statskontoret.se)](https://www.esv.se/analys-och-statistik/utfall/statens-resultat--och-balansrakning/ "Statens resultat- och balansräkning").

Skrivelsen Årsredovisning för staten publiceras på Regeringskansliets webbplats.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-30