# Vem granskar och vem analyserar?

---

Flera myndigheter har en modell där det är många personer som gör ärende-granskningar, medan det är en mindre grupp som genomför analyser, tolkningar och skriver rapporter utifrån de aggregerade data som granskarna samlar in. I detta avsnitt synliggör vi några olika aspekter och vägval i det arbetet.

## Granskarens roll

Denna aspekt rör vilken befattning/roll den som granskar har i organisationen. Rollen är intimt förknippad med, och går delvis in i, det som behandlas i de nästföljande avsnitten om granskarens oberoende och kompetens. Även om dessa är snarlika och i alternativen delvis överlappande ser vi en poäng i att synliggöra de tre aspekterna (roll, oberoende, kompetens) för att åskådliggöra ett antal olika dimensioner.

| Alternativ | Kommentar |
| --- | --- |
| ■ a) Samma handläggare som fattat beslut i ärendet, tillsammans med specialist eller chef (U) | Detta är en tom cell |
| ■ b) Annan handläggare än den som fattat beslutet | Detta är en tom cell |
| ■ c) Chef (över handläggare för aktuell ärendetyp) | Om det ska få högre trovärdighet för ett mätande syfte bör det inte vara chefens egna medarbetare hen följer upp. Att följa upp egna medarbetarna ger dock bättre förutsättningar för lärande och utveckling, exempelvis för att det gör cheferna insatta i handläggningen och gör att de kan identifiera handläggarnas individuella utvecklingsområden. Det blir också ett sätt för cheferna att ta sitt kvalitetsansvar. |
| ■ d) Verksamhetsexpert (M) | Någon som har djup kompetens inom området, till exempel en specialiserad jurist, processförare, omprövare, verksamhetsutvecklare eller annan representant från myndighetens rättsfunktion. |
| ■ e) Digitalt system/algoritm (M) | Detta är en tom cell |
| ■ f) Controller (M) | Detta är en tom cell |
| ■ g) Oberoende kontrollfunktion (M) | En särskild enhet/funktion inom myndigheten (till exempel omprövningsenhet). |

Som symbolen (■) indikerar kan flera alternativ kombineras. Det kan till exempel vara ett team/arbetsgrupp med flera olika kompetenser som deltar i granskningen.

## Granskarens oberoende

För att främja en opartisk och saklig bedömning, och undvika snedvridande incitament, är det bra om det finns ett avstånd/oberoende mellan granskaren och det som ska granskas. Oberoendet är viktigare ifall huvudsyftet är att mäta och hitta en form av objektivitet. Om huvudsyftet är lärande/utveckling kan det i stället vara fördelaktigt med en närhet mellan granskaren och det granskade. Närheten kan innebära ett större engagemang och förmåga att bidra med förbättringsåtgärder samt en potential för kortare tider mellan granskning och åtgärder/dialog. Dock finns då risken för att man är hemmablind och missar sådant som någon med lite mer distans hade kunnat identifiera.

| Alternativ | Kommentar |
| --- | --- |
| ■ a) Granskaren är på samma enhet/sektion som handläggaren (U) | Detta är en tom cell |
| ■ b) Granskaren är på en ”grann-enhet/sektion” | Detta är en tom cell |
| ■ c) Granskaren är på en enhet/funktion ovanför i organisationshierarkin (M) | Detta är en tom cell |
| ■ d) Granskaren är en del av rättsavdelningen (M) | Detta är en tom cell |
| ■ e) Granskaren är en maskin/robot/algoritm (M) | Detta är en tom cell |
| ■ f) Granskaren är en extern konsult som myndigheten har anlitat (M) | Detta är en tom cell |

Ett alternativ eller komplement till en organisatorisk separering eller att använda algoritmer eller konsulter för att främja oberoende är att göra en ”granskning av granskningen” på en delmängd av de ärenden som ingår i urvalet.

## Granskarens kompetens

Denna aspekt handlar om ifall det finns några särskilda, uttalade kompetenskrav för den som genomför granskningen.

| Alternativ | Kommentar |
| --- | --- |
| ● a) Inga särskilda/uttalade kompetenskrav finns för granskaren | Detta är en tom cell |
| ■ b) Granskarens kompetens motsvarar (minst) handläggarens kompetens | Detta är en tom cell |
| ■ c) Granskaren har extra lång (>x år) erfarenhet av ärendetypen/området | Detta är en tom cell |
| ■ d) Granskaren har någon annan specifik, uttalad kompetens | Till exempel:   * juristutbildning * erfarenhet av granskning * it-kompetens om aktuellt system för att kunna granska delvis maskinella beslut och förstå maskinens del * sakkompetens (till exempel medicinsk kompetens när sjukskrivningsärenden ska granskas). |

Ju tydligare bedömningsstöd/mall som finns för utförandet av kvalitets-uppföljningen (se [avsnittet om graden av styrning i vad som följs upp och dokumenteras](/verksamhetsutveckling/kvalitet/rattslig-kvalitetsuppfoljning/metod-for-granskning/#GradAvStyrning "Grad av styrning i vad som följs upp och dokumenteras")), desto mindre viktigt torde det vara att granskaren har specialistkompetens enligt *c)* eller *d)*. Även komplexiteten och bedömningsutrymmet i de ärenden som ska bedömas spelar roll för hur relevant det är att ha uttalade och högre krav på granskarens kompetens.

## Antal granskare

Ett sätt att göra säkrare bedömningar (med högre reliabilitet) är att låta fler än en person, granska samma ärende, oberoende av varandra. Med två granskare blir dock kostnaden för att få samma urval dubbelt så stor. Mätningens exakthet/reliabilitet behöver därför ställas mot såväl syftet med granskningen som kostnaden. Om syftet är lärande är exaktheten mindre viktig än om syftet är att försöka uppnå ett objektivt mätvärde.

| Alternativ | Kommentar |
| --- | --- |
| ● a) 1 (U) | Ju bredare bedömningsutrymme som finns inom ärendeslaget, desto mindre säkert underlag för mätning genererar efterhandsgranskningen. |
| ● b) 2 (M) | Detta är en tom cell |
| ● c) 3 eller fler (M) | Detta är en tom cell |
| ● d) Fler i ett kalibreringsstadie, därefter 1 granskare per ärende | Detta är en tom cell |

I det fall man har flera granskare för samma ärende, och dessa inte är ense i sina bedömningar, behövs en rutin för hur dessa fall ska hanteras. Antal granskare är en aspekt som också berörs i [avsnittet om minimering av oönskad variabilitet i kvalitetsuppföljningen](/verksamhetsutveckling/kvalitet/rattslig-kvalitetsuppfoljning/metod-for-granskning/#metoder-for-minimering-av-oonskad-variabilitet-i-granskningen "Metoder för minimering av oönskad variabilitet i kvalitetsuppföljningen").

## Vilka involveras i analysen?

I stora organisationer kan det vara betydligt fler som bidrar med data (i form av genomförda ärendegranskningar) än som är med och gör analysen och drar slutsatser från materialet.

| Alternativ | Kommentar |
| --- | --- |
| ■ a) Handläggarna vars ärendetyp granskas (U) | Detta är en tom cell |
| ■ b) Alla som granskat ärenden som ingår i uppföljningen (U) | Detta är en tom cell |
| ■ c) Ett urval av dem som granskat ärenden | Detta är en tom cell |
| ■ d) Rättsavdelningen (eller motsvarande) | Detta är en tom cell |
| ■ e) Analys-enhet/avdelning | Detta är en tom cell |
| ■ f) Chefer i den granskade verksamheten | Detta är en tom cell |
| ■ g) Andra funktioner/avdelningar i organisationen | Till exempel utvecklingsavdelningar, verksamhetsutvecklare, service- eller tjänstedesigners. |
| ■ h) Myndighetsledningen | Detta är en tom cell |

Denna aspekt hänger ihop med [avsnittet om huruvida det finns förutbestämda kriterier för tolkningen av resultatet](/verksamhetsutveckling/kvalitet/rattslig-kvalitetsuppfoljning/metod-for-granskning/#finns-sarskilda-kriterier-vid-bedomning-av-resultatet "Finns särskilda kriterier vid bedömning av resultatet?"). Ifall man har förutbestämda kriterier för när god/tillräcklig kvalitet är uppnådd torde det inte vara lika viktigt att de som gör tolkningen har en bred och djup kompetens eftersom det till stor del är bestämt hur slutsatserna av materialet ska dras.

Som symbolen (■) indikerar kan man ha en grupp som består av en blandning av kompetenser och från olika delar av verksamheten. En fördel med en bred sammansättning i gruppen som ska tolka resultatet är att det minskar risken för missförstånd eller att man förbiser något av förklaringsvärde. Det ger också fler perspektiv och därmed möjligen fler idéer till eventuella åtgärdsförslag och kan ge ”ringar på vattnet” till förbättringsarbete på olika nivåer i verksamheten. Vi ger några övergripande/generiska förslag på kvalitetsstärkande åtgärder på sidan [Åtgärd med anledning av uppföljningens resultat](/verksamhetsutveckling/kvalitet/rattslig-kvalitetsuppfoljning/atgard-med-anledning-av-uppfoljningens-resultat/ "Åtgärder för förbättrad kvalitet framöver").

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-13