# Mål

---

Myndigheterna behöver förhålla sig till de mål som regeringen har angett i styrdokument och andra beslut. Här beskriver vi hur olika typer av mål kan vara formulerade och hur det påverkar det sätt på vilket de kan följas upp.

Mål är önskade framtida tillstånd (nåbara eller visionära) eller inriktningar för önskade förändringar.

Beroende på i vilka dokument målen finns angivna har de olika status för myndigheterna. Mål som är adresserade till en myndighet är direkt styrande för den myndigheten. Sådana mål kan framgå av

* myndighetens instruktion
* regleringsbrevet till myndigheten

Myndigheten behöver också hålla sig ajour med och känna till andra för myndigheten relevanta mål. De kan finnas i till exempel

* budgetpropositionen
* vissa särpropositioner
* särskilda måldokument (till exempel Agenda 2030 och regeringens strategier för olika områden)
* regelverk i övrigt.

Även om målen i dessa dokument inte är direkt styrande för myndigheterna har de ändå betydelse för myndigheterna. Varje myndighet ska göra sina medarbetare förtrogna med de mål som är relevanta för deras verksamheter. Myndigheternas interna målkommunikation kan omfatta såväl de myndighetsadresserade målen som vilka mål som helst på hög nivå. Därutöver kan mål på hög nivå användas i verksamhetslogik eller hänvisas till i budgetunderlag. Det finns heller inga vattentäta skott mellan var målen i staten kan finnas angivna. Ett mål i exempelvis budgetpropositionen kan mycket väl vara refererat i instruktionen till en myndighet och därmed vara direkt styrande för den myndigheten.

## Olika typer av mål

Målen i staten är av olika typer. Det är viktigt att kunna identifiera de olika måltyperna, eftersom typen av mål avgör hur det kan följas upp och bedömas.

### Nåbara eller ”smarta” mål

Den internationellt mest spridda standarden för hur mål ska formuleras utgår från akronymen SMART. På svenska säger vi att målen ska vara Specifika, Mätbara, Accepterade, Realistiska och Tidsatta. Denna svenskspråkiga version motsvarar dock inte riktigt den engelskspråkiga föregångaren. I en direktöversättning skulle realistiska mål behöva bytas mot nåbara mål (”attainable” eller ”achievable”) och accepterade mål behöva bytas mot relevanta mål. När vi på svenska talar om realistiska mål menar vi ändå **nåbara** mål, det vill säga att målen ska kunna uppfyllas helt eller delvis.

Mål enligt SMART-kriterierna anger med ett siffervärde hur något ska vara vid ett visst bestämt tillfälle, till exempel

* Mer än 65 procent av träden i produktiv skog är utan viltskador senast 2025 (Statskontorets exempel)
* Maximalt 133 personer omkommer i vägtrafiken senast 2030 (regeringsbeslut 2020)

Utmärkande för ”smarta” mål är att man vid formuleringen av dem dels behöver veta hur de ska mätas, dels kan ta ställning till var den nåbara ribban ska placeras. Såväl framtagandet av indikatorer som insamlingen av data enligt indikatorerna behöver vara klart innan man kan formulera mål enligt SMART-kriterierna. Om mått och mätetal inte finns tillhands blir det svårt att ta fram ”smarta” mål.

Statskontorets påhittade exempel ovan om att mer än 65 procent av träden i produktiv skog ska vara utan viltskador bygger på faktiskt redovisad statistik. I [Skogsstyrelsens årsredovisning för 2021](https://www.skogsstyrelsen.se/om-oss/var-verksamhet/arsredovisning/) framgår det att andelen tallstammar utan viltskador har ökat från 57 procent 2019 till 61 procent 2021. Med ett målvärde på mer än 65 procent skulle det målet eventuellt kunna bedömas som uppfyllt 2025. Det skulle också vara möjligt att ange ett spann för när målet kan bedömas vara delvis uppfyllt, till exempel mellan 60 och 65 procent. Exakt vilka målvärden som sätts utgår normalt från vad de berörda kommer överens om, men grunden för sådana beslut behöver vara tillgänglig statistik.

### Visionära mål och inriktningsmål

Med anledning av att det ännu inte finns statistik eller andra skäl är det inte alltid som SMART-kriterierna tillämpas fullt ut i praktiken. De mål vi verkar för i staten är ofta mer fritt formulerade. De kan vara visionära mål eller inriktningsmål.

**Visionära** **mål** refererar till idealistiska eller utopiska tillstånd, det vill säga något som ligger väldigt långt bort och som inte kan uppfyllas inom överskådlig tid. Sådana mål kan till exempel formuleras så här

* Inga viltskador på träd i produktiv skog (Statskontorets exempel)
* Inga döda eller svårt skadade personer i vägtrafiken (riksdagsbeslut 1997)

Visionära mål kan **närmas** snarare än uppfyllas. En särskild fråga man kan ställa i förhållande till sådana mål är om insamlade data visar att det faktiska tillståndet har flyttat sig mot målets önskade tillstånd.

**Inriktningsmål** uttrycker att något ska öka, minska eller förbättras men utan att de anger hur mycket eller när. De avser förändringar i stället för tillstånd och kan vara formulerade enligt följande

* Minskade skogsskador (Skogsstyrelsen)
* Minskat antal dödsfall och skador i vägtrafiken (Agenda 2030)

Inriktningsmål kan **matchas** snarare än uppfyllas. En särskild fråga man kan ställa i förhållande till sådana mål är om insamlade data visar att den faktiska utvecklingen är i linje med målets önskade riktning.

De olika måltyperna har inte bara betydelse för uppföljning utan också för styrning och ansvarsutkrävande. När det gäller de myndighetsadresserade målen i regleringsbrevet och instruktionen ska regeringen kunna förvänta sig att myndigheten har vidtagit sådana åtgärder att "smarta" mål blir uppfyllda, visionära mål blir närmade och inriktningsmål blir matchade. Vilka förväntningar regeringen rimligen kan ha beror alltså på vilka typer av mål regeringen har angett. Om något mål inte blir uppfyllt, närmat eller matchat är det myndighetens ansvar att vara innovativ på egen hand, hitta samverkan med andra eller be regeringen om hjälp. Om myndigheten kommer fram till att ändringar behöver göras i anslagstilldelningen eller regelverken på förordningsnivå och högre kan budgetunderlaget användas för den kommunikationen.

## Mål för olika saker

De olika typerna av mål (”smarta”, visionära och inriktande) kan vidare gälla de olika leden eller stegen i en verksamhetslogik. Statskontoret brukar dela in en sådan logik i finansiella resurser för verksamheten, processer i verksamheten, verksamhetens prestationer och de effekter som prestationerna förväntas bidra till i samhället. Vart och ett av dessa led är emellertid inte alltid relevanta eller lämpliga att målstyra.

Finansiella resurser behöver inte målstyras i bemärkelsen hur mycket medel som får användas, eftersom tilldelning av medel och villkor för anslagsposter är styrning i sig. Ett undantag på det området kan dock vara målet om full kostnadstäckning i avgiftsfinansierad verksamhet.

Prestationer i kvantitativa termer kan vara vanskliga att målstyra. Mål för hur mycket som ska levereras kan bidra till att det blir viktigare att räkna pinnar än att göra kloka övervägningar om hur regeringens politik ska genomföras. Det kan motverka det övergripande syftet för verksamheten. Mål för prestationer kan dock vara okontroversiella att använda i enkla projekt, när det är något enskilt som ska levereras vid en viss tidpunkt.

Processer och effekter kan vara mer relevanta att målstyra. Mål för processer kan till exempel utgå från förvaltningslagens bestämmelser om en god förvaltning (legalitet, objektivitet, proportionalitet, service, tillgänglighet). Mål för effekter anger syftet för verksamheten, det som verksamheten ska bidra till i en målgrupp eller i samhället i stort. Förutom att effektmål kan förmå medarbetarna i en myndighet att verka åt samma håll kan sådana mål även innebära [tillitsbaserad styrning](/styrning/resultatstyrning/tillitsbaserad-styrning/). Med en effektorienterad styrning kan frågan om hur myndigheten/medarbetarna ska bidra till målen delegeras till myndigheten/medarbetarna i högre grad än när styrningen är prestationsorienterad.

De tre måltyperna kan i princip tillämpas på både processer och effekter. Men även för det valet kan det krävas eftertanke om vilken typ av mål som passar bäst. Vilka målformuleringar skulle du föredra i tabellen nedan?

### Tre typer av mål och två centrala områden för målstyrning (Statskontorets exempel)

| Måltyp | Processer | Effekter |
| --- | --- | --- |
| **”Smarta” mål** | Enkla ärenden ska handläggas inom i genomsnitt 10 arbetsdagar under år x | Andelen förnybar energi ska vara minst 50 procent av den slutliga energianvändningen senast år x |
| **Visionära mål** | Enkla ärenden ska handläggas samma dag de kommer in | All energi ska vara förnybar |
| **Inriktningsmål** | Handläggningstiden för enkla ärenden ska minska | Andelen förnybar energi ska öka |

## Mål kan följas upp även om de inte är ”smarta”

Akronymen SMART uttrycker inga allmängiltiga kriterier för hur mål ska formuleras. Visionära mål är normalt varken realistiska (nåbara) eller tidsbestämda. Inriktningsmål är normalt varken specifika eller tidsbestämda. Sett till möjligheten att följa upp målen är det enligt Statskontoret heller inget problem att de mål vi faktiskt har är av olika typer och att de ibland är ganska vagt formulerade.

Mål kan följas upp trots att de är vaga och omätbara i sina formuleringar, eftersom det är möjligt att samla in data i förhållande till vaga mål med hjälp av indikatorer. Även för styrningens skull kan det finnas skäl att inte formulera målen alltför precist. Om målen formuleras i samma termer som måtten kan styrningen bli mycket snävare än vad som var avsikten från början. Den förda politiken kan ibland också bygga på kompromisser mellan flera partier och att det därför blir svårt för regeringen att precisera hur något ska se ut när det är klart.

## Tydliga mål behöver vara begripliga snarare än precist formulerade

Mål behöver ändå vara tydliga. Med det menar Statskontoret att målen behöver vara begripliga snarare än precist formulerade. Tydlighet i bemärkelsen begriplighet beror på ämneskunskap, kontextförståelse och kommunikation. Tydlighet i bemärkelsen precisering handlar om exakta formuleringar och ett språkbruk enligt vissa bestämda kriterier.

Att förstå vad målen innebär är betydligt viktigare än hur målen är formulerade, både för styrningen och när [indikatorer](/styrning/resultatstyrning/resultatredovisning/resultatindikatorer/) ska tas fram.

## Om myndighetens interna målformuleringar

I de fall en myndighet under regeringen har anledning att formulera interna mål för verksamheten ska de vara i linje med de externt fastställda målen för verksamheten. Myndigheten bör i så fall också hänvisa till vilka mål som myndighetens mål förhåller sig till.

Anledningar att ändra och förnya redan befintliga mål kan vara att de därmed blir bättre anpassade för uppföljning eller styrning. För att försäkra sig om att justeringarna är inom ramen för den politik som de externa målen uttrycker kan en myndighet gå tillväga på ett antal olika sätt. Här beskriver vi tre sådana tillvägagångssätt utifrån de speciella mål som kan formuleras i sådana sammanhang.

1. Delmål av sammansatta externa mål
2. Etappmål i förhållande till externa visionära mål
3. Orsaksmål i effektkedjor med externt fastställda slutmål

### Delmål underlättar uppföljningen

Det är inte ovanligt att övergripande externa mål är sammansatta av flera aspekter. För att underlätta uppföljningen av sådana mål kan varje enskild aspekt i målet lyftas ut och behandlas var och en för sig. Ett exempel på ett mål med många aspekter är det förvaltningspolitiska målet.

”Målet för den statliga förvaltningspolitiken är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet, och som därigenom bidrar till Sveriges utveckling och ett effektivt EU-arbete” (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315).

Det förvaltningspolitiska målet kan omformuleras till nio delmål:

1. En innovativ statsförvaltning
2. En samverkande statsförvaltning
3. En rättssäker statsförvaltning
4. En effektiv statsförvaltning
5. En statsförvaltning som har en väl utvecklad kvalitet
6. En statsförvaltning som har väl utvecklad service
7. En statsförvaltning som har väl utvecklad tillgänglighet
8. En statsförvaltning som bidrar till Sveriges utveckling
9. En statsförvaltning som bidrar till ett effektivt EU-arbete

I och med denna omformulering till delmål förenklas tilldelningen av indikatorer och uppföljningen kan göras mer strukturerad. Ändringen är dock mer formlig än innehållslig. Delmålen är fortfarande på samma nivå som det sammansatta målet.

### Etappmål skapar avstämningstillfällen

Ibland finns det skäl att formulera etappmål eller milstolpar som skapar avstämningstillfällen. Det gäller särskilt för externa mål som inte går att uppfylla inom överskådlig tid eller som aldrig kan uppfyllas, det vill säga för visionära mål. Ett exempel är följande etappmål:

* Maximalt 133 personer omkommer i vägtrafiken senast 2030 (regeringsbeslut 2020)

Det bygger på underlag från Trafikverket och i princip skulle det kunna vara myndighetens egen omformulering av nollvisionen. Att etappmålet är beslutat av regeringen ger det dock mer tyngd.

### Orsaksmål ger gripbarhet och rådighet

När effekter enligt externa mål är så övergripande att en myndighet har svårt att bidra till dem på egen hand kan [verksamhetslogik](/styrning/resultatstyrning/resultatredovisning/verksamhetslogik/ "Verksamhetslogik") vara till hjälp. Den kan användas för att ta ner målen till en för myndigheten hanterbar nivå.

En verksamhetslogik utmärks av att den är effektorienterad. Den är en modell av hur effekter kan nås. Varje led i den är kopplat till ett eller flera externt fastställda slutmål, som kännetecknas av att de är övergripande effektmål.

Verksamhetslogikens centrala beståndsdelar är de tänkta kausala sambanden mellan det som levereras (prestationerna) och det som förväntas inträffa i målgrupper eller i samhället (effekterna). Det kan vara ett enkelt kausalt samband mellan den prestation som myndigheten levererar och effekten enligt ett slutmål. Det kan också vara en serie kausala samband, det vill säga en kedja av orsaker och effekter som förväntas inträffa innan effekten enligt slutmålet berörs.

En effektkedja kan definieras som att varje effekt i den förutom den sista är en orsak till nästa effekt. En prestation bidrar till en omedelbar effekt, som är en orsak till en mellanliggande effekt, som är en orsak till effekten enligt slutmålet. En eller flera sådana orsaker kan gälla som mål. För att skilja dem från det slutliga effektmålet benämner vi dem som orsaksmål. Verksamhetslogikens orsaksmål är mer gripbara än den övergripande effekten enligt slutmålet. Orsaksmålen innebär att man skapar rådighet över målens uppfyllelse eller närmande.

I och med att man följer upp utfallet i förhållande till ett eller flera orsaksmål kan man uttala sig om förutsättningar för förändringar i nästa led. Att uppföljningen visar att ett orsaksmål är uppfyllt är inte detsamma som att det slutliga effektmålet är uppfyllt. Endast en förutsättning för att slutmålet kan uppfyllas eller närmas har i så fall etablerats. Innebörden blir ändå att myndigheten får en grund att säga att utvecklingen går åt rätt håll i förhållande till slutmålet.

## Interna mål när externa mål saknas

I vissa fall saknas explicita externa mål för verksamheten och då kan myndigheten utarbeta interna mål utifrån de uppgifter som framgår av regleringsbrevet, instruktionen eller annat regelverk. Innehållet i målen kan också motsvara rådande politiska inriktningar i en vidare mening som har relevans för verksamheten.

Uppgifter anger vad som ska göras. Mål är mer flerdimensionella och kan till exempel ange egenskaper i uppgifterna och vad som ska inträffa med anledning av uppgifterna. Om uppgiften är att handlägga ärenden om bidragsutbetalningar kan målen avse handläggningstid, rättslig kvalitet och syftet för stödet. De mål som myndigheten formulerar bör i första hand avse sådant som behöver förstärkas och förbättras.

Även triviala mål, det vill säga mål som egentligen redan är uppfyllda, kan också ha betydelse. Ett trivialt mål för bidragsutbetalningar kan vara att stödet ska hjälpa mottagaren att göra något som den annars inte skulle ha gjort. Hur trivialt ett sådant mål än kan verka ger det syfte och mening i arbetet med att handlägga bidragsutbetalningsärenden. Det skapar också en referenspunkt för oönskade avvikelser som till exempel bidragsbrott.

Senast uppdaterad:
2025-02-13

Innehållet är granskat:
2025-10-08