# Fördjupad analys av de föreslagna åtgärderna

---

Det eller de förslag till åtgärder som bedöms vara mest lämpliga att gå vidare med ska analyseras djupare. Den analysen ska fånga de väsentliga effekterna för samhället som helhet och för olika grupper enskilda och andra samhällsaktörer. Den djupare analysen är en del av den iterativa processen, och kan utmynna i en omprövning av vilken eller vilka åtgärder som är bäst lämpade.

Det centrala syftet med konsekvensutredningar är att säkerställa att åtgärderna är välfärdsförbättrande ur samhällssynpunkt, d.v.s. att nyttan överstiger kostnaderna för samhället som helhet, samt för att undvika eller korrigera för starkt negativa effekter för särskilda aktörer eller samhällsintressen. Nyttan och kostnaden av en åtgärd är i sammanhanget inte begränsad till monetära kostnader och intäkter, utan innefattar även abstrakta sådana. Ett enkelt exempel är fritid, den bokförs inte i kronor men anses medföra en nytta för individer.

## Beräkna kostnader och intäkter för det offentliga och enskilda

Den fördjupade analysens innehåll regleras i 7 § förordningen om konsekvensutredningar. Där står det att det ska finnas en beräkning av kostnader och intäkter för staten, kommunsektorn och enskilda. Om förslaget t.ex. rör arbetsmarknadspolitiken, på ett sådant sätt att större eller mindre utbetalningar görs, kommer de offentliga utgifterna och inkomsterna påverkas – såväl som inkomsterna för enskilda individer eller företag.

## Beskriv andra relevanta konsekvenser – och beräkna dem om möjligt

Förordningens 7 § anger också att det ska finnas en beskrivning, och så långt det är möjligt en beräkning, av andra relevanta konsekvenser. Andra relevanta konsekvenser är sådana som kan vara abstrakta, och inte enkelt tillskrivas monetära värden. Om ett förslag t.ex. påverkar individers tillgång till fritid ska det beaktas här, om effekten på fritiden bedöms vara signifikant.

De icke-monetära konsekvenserna ska om möjligt kvantifieras och värderas.

Kvantifieringen av en konsekvens består i huvudsak av två aspekter:

* **Antalet**
  Hur många berörs av förslaget? ( T.ex. antal individer, företag, organisationer, kommuner, djur, sjöar…)
* **Storleken på effekten**
  Hur mycket berörs de?

En kartläggning bör alltså göras över vilka som berörs av det förslag man avser gå vidare med, för att enklare kunna analysera hur det påverkar dessa. En sådan kartläggning är också värdefull för att kunna redogöra för vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa att förslaget eller beslutet inte medför mer långtgående kostnader eller begränsningar än nödvändigt för att uppnå dess syfte.

Värderingen av konsekvensen handlar om att översätta värdet av konsekvenser till ett belopp i kronor och ören. Det finns flera olika angreppssätt för detta . Det är viktigt att ni är transparenta med vilken värdering ni har gjort, vilka antaganden den bygger på och vilka osäkerheter som finns. Både kvantifiering och värdering kan även presenteras som ett spann. Om ni absolut inte kan kvantifiera och/eller värdera effekten så ska ni beskriva den kvalitativt.

## Bedömning av tidpunkt för ikraftträdande och behov av informationsinsatser

Konsekvensutredningen ska även innehålla en bedömning av om särskild hänsyn behöver tas till tidpunkten för ikraftträdande och om det finns behov av speciella informationsinsatser. Om ett förslag t.ex. reglerar ansökan om arbetsmarknadspolitisk ersättning kan exempelvis. det rådande läget på arbetsmarknaden göra det mer eller mindre passande att genomföra ett förslag just vid den tidpunkten. Det kan också vara värdefullt att överväga informationsinsatser, om förslagets effekt t.ex. påverkas av hur snabbt och i vilken utsträckning som berörda individer blir medvetna om de nya reglerna. Den information som tas fram kan behöva utformas och presenteras på olika sätt beroende på vilka som ingår i målgruppen. När information ska riktas till barn och ungdomar kan t.ex. andra kanaler för information behöva användas än när informationen riktas till vuxna.

## Beskriv när och hur förslagets konsekvenser kan utvärderas

Utredningen ska även beskriva hur och när konsekvenserna av förslaget kan utvärderas. Redan när förslaget tas fram är det därför bra att ha kriterier för utvärdering i åtanke som så långt som möjligt kan vara till hjälp för att bedöma effekten av åtgärden. Om ett förslag syftar till att minska felaktiga utbetalningar inom arbetsmarknadspolitiken är det då bra om utvärderingen kan isolera effekten av förslaget. Det är inte otänkbart att antalet felaktiga utbetalningar i viss mån varierar med arbetslöshetens storlek – vilket gör det viktigt att säkerställa att det inte är variationen i den som ger upphov till en förändring, utan just den åtgärd som föreslagits i utredningen.

## Ompröva förslagen utifrån analysen och involvera berörda aktörer

I den fördjupade analysen kan det framkomma ny information som gör att det finns skäl att inte gå vidare med det förslag som tidigare bedömdes vara det bäst lämpade. Då kan någon av de alternativa åtgärderna eller ett nytt alternativ behöva prövas. Den processen kan komma att bli iterativ i flera omgångar.
För att kunna kartlägga alternativa åtgärders effekter för samhället och för olika aktörer är det bra att i olika delar av utredningen involvera de aktörer som kan komma att påverkas eller som har relevant expertkunskap.

### Analysen ska innehålla följande delar enligt 7 § förordningen om konsekvensutredningar:

1. En beskrivning och beräkning av förslagets eller beslutets kostnader och intäkter för staten, kommuner, regioner, företag och andra enskilda.
2. En beskrivning och, om möjligt, en beräkning av andra relevanta konsekvenser än sådana som anges i 1.
3. En redogörelse för vilka åtgärder som har vidtagits för att förslaget eller beslutet inte ska medföra mer långtgående kostnader eller begränsningar än vad som bedöms vara nödvändigt för att uppnå dess syfte.
4. En bedömning av om särskild hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande och om det finns behov av speciella informationsinsatser.
5. En beskrivning av hur och när konsekvenserna av förslaget eller beslutet kan utvärderas.

## Redovisa analys och bedömning

De konsekvenser som finns med i den djupare analysen ska redovisas tydligt i en sammanvägd bedömning. Det innebär att ni på en central plats i texten bör redovisa en helhetsbild av såväl kvantifierade och icke-kvantifierade effekter och ange hur respektive effekt påverkar bedömningen av de förslag till åtgärder som läggs.

Senast uppdaterad:
2025-06-03

Innehållet är granskat:
2025-06-03