# Konsekvenser utifrån funktionshindersperspektivet

---

Personer med funktionsnedsättning utgör en betydande del av befolkningen. Det är dessutom en heterogen grupp, med olika behov och förutsättningar. Det kan handla om allt från rörelsenedsättning, synnedsättning, hörselnedsättning eller olika neuropsykiatriska funktionsnedsättningar som påverkar exekutiva funktioner och bearbetning av intryck. Myndigheten för delaktighets (MFD) uppföljning av såväl som nationell statistik visar att levnadsförhållanden påverkas påtagligt beroende på om en person har en funktionsnedsättning eller inte.

Det kan exempelvis handla om ekonomisk levnadsstandard, hälsa, våldsutsatthet, utbildningsnivåer, deltagande på arbetsmarknaden och diskriminering. Barn med funktionsnedsättning upplever ofta mindre trivsel och högre otrygghet i skolan, och är utsatta för våld i högre utsträckning än andra barn.

Riksdagen har beslutat att det nationella målet för funktionshinderpolitiken är att, med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning antogs av FN:s generalförsamling 2006 och ratificerades av Sveriges riksdag 2009, vilket betyder att Sverige ska arbeta för att uppfylla konventionens innehåll.

Målet för funktionshinderspolitiken bygger på fyra inriktningar:

1. Principen om universell utformning
2. Identifiera och åtgärda befintliga hinder
3. Individuella stöd och lösningar
4. Förebygga och motverka diskriminering

Mer om de fyra inriktningarna bakom målen för funktionshinderspolitiken

### 1.Principen om universell utformning

Universell utformning innebär att i planering, utformning och genomförande vara medveten om den variation och de olika behov och förutsättningar som finns i hela befolkningen. Det innebär att utforma produkter, tjänster, processer och miljöer så att de i största möjliga utsträckning kan användas obehindrat av alla. [PF1] [KL2]

### 2. Identifiera och åtgärda befintliga hinder

Brister som skapar hinder för användning eller för delaktighet kan finnas i både fysiska och digitala produkter, miljöer, system eller tjänster. För att ta reda på vad som utgör hinder behöver myndigheter och andra aktörer bland annat inhämta kunskap från personer med egen erfarenhet av funktionsnedsättning. Myndigheter behöver också inventera och systematiskt analysera befintliga brister i tillgängligheten hos fysiska och digitala produkter, miljöer, system eller tjänster.

### 3. Individuella stöd och lösningar

Alla människor ska kunna ta del av det som offentliga aktörer erbjuder. I de fall ett behov inte kan tillgodoses genom att det som erbjuds utformas universellt, behövs individuella stöd och lösningar. Alla offentliga aktörer behöver kunna erbjuda eller ha beredskap att vid behov erbjuda stöd och lösningar så att alla kan ta del av myndigheternas lokaler, tjänster, beslut och service.

### 4. Förebygga och motverka diskriminering

För att motverka och förebygga diskriminering behöver myndigheter ha god kunskap om hur de kan uppnå detta genom universell utformning, att åtgärda befintliga brister i tillgänglighet och att tillgodose individuella stöd och lösningar. Det innebär också att myndigheterna behöver ha god kunskap om bristande tillgänglighet som form av diskriminering och funktionsnedsättning som diskrimineringsgrund.

### Risker om konsekvensutredningen missar det funktionshinderspolitiska perspektivet

Brist på funktionshinderspolitiska analyser riskerar att vidmakthålla, förstärka, eller skapa nya hinder och brister i samhället, som bidrar till ökad exkludering och utsatthet. Det kan leda till ökade sociala och ekonomiska klyftor och diskriminering. Det kan även urholka förtroendet för offentliga myndigheter och samhället i stort.

När offentliga tjänster eller infrastrukturer inte från början utformas för att vara universellt utformade och tillgängliga, kan resurser behöva läggas på korrigeringar och anpassningar i efterhand. Detta är ofta dyrare och mindre effektivt än att inkludera tillgänglighet och delaktighet från början.

Om skolor, fritidsaktiviteter eller andra miljöer inte är tillgängliga för barn och unga med funktionsnedsättning, kan det påverka deras utbildning, sociala utveckling och psykiska hälsa negativt.

Många barn och vuxna med funktionsnedsättning är mer utsatta för våld och övergrepp. Funktionsnedsättningar som påverkar förmågan att kommunicera, att förstå och bli förstådd, medför en särskild sårbarhet om våld förekommer. Om omgivningen inte förmår kommunicera med den våldsutsatta kan våldet fortsätta i det osynliga.

Att inkludera personer med olika funktionsförmågor kan bidra till nya perspektiv och lösningar som förbättrar både produkter och tjänster. Om funktionshindersperspektivet missas går samhället miste om potentiella innovationer som kan underlätta många människors vardag.

### Utgångspunkter

När man analyserar konsekvenser för målgruppen behöver man också addera andra perspektiv för att skapa en mer komplett bild. Det kan exempelvis handla om kön, könsidentitet, socioekonomiska förhållanden eller när man anlänt till Sverige.

Förslag som rör effektivisering med digitala lösningar behöver vägas i ljuset av att vissa personer med funktionsnedsättning har små eller inga möjligheter att använda dem, och att fullgoda alternativ behöver finnas på plats för att personer med funktionsnedsättning inte ska stängas ute. Tillgängligheten påverkas i hög grad av hur de digitala lösningarna är utformade – genom att följa etablerade riktlinjer för digital tillgänglighet, såsom WCAG (Web Content Accessibility Guidelines), kan man säkerställa att fler användare kan ta del av tjänsterna oavsett individuella förutsättningar.

Samtidigt kan digitala lösningar också bidra till att öka tillgängligheten för personer med vissa typer av funktionsnedsättningar. Till exempel kan skärmläsare ge personer med synnedsättning möjlighet att navigera på webbsidor och appar genom uppläsning av innehåll, medan bildigenkänningsappar kan ge beskrivningar av omgivningen och därmed underlätta orientering i vardagen. För personer med motoriska nedsättningar kan röststyrning och alternativa inmatningsmetoder göra det möjligt att interagera med digitala tjänster på ett mer självständigt sätt.

Personer med funktionsnedsättning lever i en särskilt sårbar situation på grund av sitt generellt högre beroende av välfärdssystemen, personal och anhöriga. Det innebär att risken för utsatthet ökar. Det rör exempelvis frågor som våld, utsatthet på nätet, utsatthet för ekonomisk brottslighet och risk för digitalt utanförskap. I konsekvensanalyser av förslag behöver detta perspektiv hanteras. Detta kan exempelvis göras genom att analysera frågor om kompetensförsörjning, utbildning hos personal och tillgång till olika skyddande insatser.

Frågor att ställa sig

Beroende på utredningens innehåll kan det finnas specifika frågor som utredaren bör ställa sig. Nedanstående frågor är exempel som kan vara goda utgångspunkter i en analys.

* Kommer förslaget att påverka tillgången till tjänster, lokaler eller information för personer med funktionsnedsättning? Finns det risk att förslaget vidmakthåller eller skapar nya hinder i miljöer, system eller processer?
* Påverkar förslaget möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att delta i samhället på lika villkor? Det kan exempelvis handla om arbetsliv, utbildning eller kultur.
* Hur kan personer med funktionsnedsättning inkluderas i processen för att ge sina synpunkter på t.ex. utformning, genomförande eller implementering av förslaget? Har funktionshindersorganisationer, experter eller individer med funktionsnedsättning blivit konsulterade i arbetet?
* Kan förslaget medföra ökade kostnader för personer med funktionsnedsättning, t.ex. för hjälpmedel eller tjänster?
* Är information om förslaget tillgänglig i olika format (t.ex. lättläst, teckenspråk, punktskrift)?
* Påverkar förslaget möjligheten till transport och förflyttning för personer med funktionsnedsättning?
* Påverkar förslaget tillgången till vård, stöd och andra välfärdstjänster för personer med funktionsnedsättning?
* Finns det risk att förslaget leder till direkt eller indirekt diskriminering av personer med funktionsnedsättning?

Om utredaren utifrån ovanstående frågor bedömer att funktionshindersperspektivet är relevant i utredningen finns det anledning att:

* undersöka om förslaget utformas på ett sätt som stärker förutsättningarna för personer med funktionsnedsättning
* definiera vilka risker (om några) det finns att personer med funktionsnedsättning påverkas negativt av förslaget
* fundera över hur dessa risker kan minimeras eller åtgärdas
* upprätta en plan för att följa upp konsekvenserna för personer med funktionsnedsättning efter att förslaget har implementerats.

Potentiella fallgropar

* **Snäv målgruppsdefinition**
  Konsekvensutredningar kan ibland anta att befolkningen är homogen, vilket gör att särskilda behov eller förutsättningar, exempelvis för personer med funktionsnedsättning, inte identifieras eller beaktas. Personer med funktionsnedsättning är dessutom en heterogen grupp, med olika funktionsförmågor, behov och förutsättningar som kan uppleva mer eller mindre hinder i samhället. Personer med funktionsnedsättning är både arbetstagare, arbetsgivare, konsumenter och producenter inom olika områden av samhället.
* **Personer med funktionsnedsättning berörs men involveras inte**
  Det aktuella förslaget har potential att påverka situationen för personer med funktionsnedsättning, men varken individer eller representanter för funktionshindersrörelsen konsulteras, vilket kan leda till att viktiga insikter, förslag och möjliga justeringar uteblir från analysen.
* **Analysen görs sent i processen**
  Om en funktionshinderspolitisk analys bedöms som relevant av utredaren är det viktigt att den införs så tidigt i processen som möjligt.
* **Tron att personer med funktionsnedsättning bara finns i vissa delar av samhället**
  Det kan exempelvis handla om antagandet att alla elever med funktionsnedsättning går i anpassad skola, när i själva verket endast en procent av alla elever gör det. I den ordinarie skolan finns det en stor mängd barn med exempelvis fysiska funktionsnedsättningar och olika neuropsykiatriska funktionsnedsättningar.
* **Tron att alla personer med funktionsnedsättning har insatser enligt LSS-lagen**
  Endast vissa personer med funktionsnedsättning har insatser enligt LSS-lagen (Lag om stöd och service till vissa funktionshindrade). Många har insatser enligt SoL (Socialtjänstlagen) eller inga insatser alls. Detta kan leda till att personer med funktionsnedsättning som inte har insatser enligt LSS inte syns i vissa diskussioner och analyser.
* **Funktionshindersspecifika arenor glöms bort**
  Det kan exempelvis handla om att utredaren undersöker hälso-och sjukvården men glömmer habiliteringen. Eller att utredaren undersöker den ordinarie skolan men glömmer den anpassade skolan.
* **Missuppfattning om tillgänglighetens omfattning**
  Tillgänglighet betraktas ibland som enbart teknisk fråga (t.ex. fysiska ramper eller webbstandarder) och inte en bredare samhällsfråga som påverkar delaktighet och inkludering. Tillgänglighet kan även handla om tillgänglig kommunikation, tillgängliga kultur – och fritidsaktiviteter eller trygga och inkluderande miljöer för personer med funktionsnedsättning.

Senast uppdaterad:
2025-03-03