# EU-rätten

---

När ni ska bedöma om förslaget eller beslutet överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av Sveriges anslutning till Europeiska unionen, behöver ni reflektera över vilka skyldigheter det kan handla om. För att göra det behöver ni beakta vad som finns reglerat i EU-rätten.

EU:s reglering kan delas in i primär- och sekundärrätt.

## Vad är primärrätten?

Primärrätten är den främsta rättskällan i Europeiska unionen (EU) och regleras främst genom grundfördragen, särskilt [Romfördraget](https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=legissum:xy0023 "Romfördraget") (som utvecklades till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) och [Maastrichtfördraget](https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=LEGISSUM:xy0026 "Maastrichtfördraget") (även kallat fördraget om Europeiska unionen). Primärrätten fastställer befogenhetsfördelningen mellan EU och dess medlemsstater. Den utgör också det rättsliga sammanhang inom vilket EU:s institutioner utformar och genomför sin politik.

Primärrätten består av:

* grundfördrag
* ändringsfördrag
* anslutningsfördrag
* protokoll som är fogade till dessa fördrag
* tilläggsavtal som ändrar särskilda delar av grundfördragen
* EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna (sedan Lissabonfördraget).

## Vad är sekundärrätten?

Europeiska unionens (EU:s) sekundärrätt är den lagstiftning som bygger på EU-fördragen. En del av dem är bindande, andra inte. Vissa gäller för samtliga EU-länder, andra bara för dem de riktar sig till. Rättsakterna kan delas in i följande grupper:

* **Förordningar:** En förordning är en bindande rättsakt som alla EU-länder ska tillämpa i sin helhet.
* **Direktiv:** Ett direktiv sätter upp mål som medlemsländerna ska nå, men de får själva bestämma hur det ska gå till.
* **Beslut:** Ett beslut är bindande för dem som det riktar sig till (t.ex. ett enskilt EU-land eller företag) och är direkt tillämpligt.
* **Rekommendationer:** En rekommendation är inte bindande. Med en rekommendation kan EU-institutionerna framföra åsikter och föreslå åtgärder som inte är rättsligt bindande.
* **Yttranden:** Ett yttrande är ett uttalande från institutionerna som inte innebär några rättsliga skyldigheter för mottagarna. Ett yttrande är inte bindande. Det kan utfärdas av EU-kommissionen, Europaparlamentet, ministerrådet, Europeiska regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. När lagar ska utformas kan kommittéerna i EU genom sina yttranden föra fram lokala, ekonomiska eller sociala synpunkter. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har till exempel utfärdat ett yttrande om nästa generations strategi för små och medelstora företag.

## Vad regleras i EU-rätten?

Sakfrågor som finns reglerade i EU:s rättsakter finns inom flera olika områden. Om era förslag påverkar något av dessa kan det finnas skäl att reflektera om förslaget eller beslutet överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av Sveriges anslutning till Europeiska unionen. Genom [EU:s webbplats](https://european-union.europa.eu/institutions-law-budget/law/find-legislation_sv "EU:s webbplats") kan ni nå gällande EU lagstiftning.

Exempel på områden där det finns EU-reglering

* **Dataskydd och informationssäkerhet:** Förslag som påverkar insamling, lagring eller hantering av personuppgifter måste överensstämma med EU:s dataskyddsförordning (GDPR).
* **Externa relationer och handelspolitik**: Förslag som har koppling till handel eller investeringar behöver överensstämma med EU:s gemensamma handelspolitik, inklusive frihandelsavtal och WTO-regler. Det kan vara relevant om förslaget påverkar handel med länder utanför EU eller om det rör frågor om tullar eller handelsförmåner.
* **Finansiella tjänster och kapitalmarknader:** Förslag som påverkar finansiella tjänster eller kapitalmarknader behöver vara i linje med EU:s finansiella regelverk, som omfattar regler för banker, försäkringsbolag och värdepappersmarknader. Förslaget får inte skapa hinder för det fria flödet av kapital eller snedvrida konkurrensen på dessa marknader.
* **Forskning, innovation och digitalisering:** EU främjar forskning och innovation genom program som Horizon Europe. Det kan vara relevant att bedöma förslagets konsekvenser för digitalisering, särskilt om det påverkar den digitala inre marknaden eller innovationer inom tekniska områden.
* **Hälso- och livsmedelslagstiftning:** Påverkar förslaget livsmedelssäkerhet, folkhälsa och djurskydd kan förslaget behöva stämmas av mot bl.a. förordningar om livsmedelssäkerhet, läkemedel eller miljöskydd vid produktion av livsmedel.
* **Inre marknaden och fri rörlighet:** Påverkan på den fria rörligheten för varor, tjänster, personer eller kapital inom EU. Åtgärder som begränsar dessa friheter kan vara oförenliga med EU:s regler för den inre marknaden, såvida de inte är motiverade av tvingande allmänintresse och är proportionerliga.
* **Jämställdhet och icke-diskriminering:** EU har starka krav på jämställdhet och icke-diskriminering. Direktiven som rör likabehandling av kvinnor och män, liksom regler mot diskriminering baserat på ras, religion, sexuell läggning, funktionsnedsättning eller ålder, är centrala. Förslaget måste bedömas utifrån dessa krav för att undvika negativa effekter på dessa rättigheter.
* **Konsumenträtt:** Kan förslaget ha inverkan på konsumenternas rättigheter eller konsumentskydd, som exempelvis rätt till information, reklamationsrätt och skydd mot oskäliga avtalsvillkor.
* **Miljörätten och hållbar utveckling:** Här finns reglering inom bland annat klimatområdet, regler om skydd av biologisk mångfald och hantering av avfall. När förslag utformas är det viktigt att bedöma hur det påverkar miljön och om det överensstämmer med EU:s mål för hållbar utveckling.
* **Multikulturell och territoriell påverkan:** Förslag som påverkar kulturell mångfald eller territoriella rättigheter, såsom skydd för minoritetsgrupper eller regionala särdrag, måste ta hänsyn till EU:s regler för att skydda kulturell mångfald och främja integration.
* **Mänskliga rättigheter och rättsstatens principer:** Förslag som berör individens rättigheter måste bedömas med hänsyn till de mänskliga rättigheterna enligt EU:s stadga om grundläggande rättigheter. Det kan till exempel vara relevant för rättigheter som rätten till en rättvis rättegång, yttrandefrihet eller rätt till privatliv.
* **Offentliga och privata investeringar:** Om förslaget innebär stora offentliga investeringar, exempelvis i infrastruktur, behöver det bedömas om det är förenligt med EU:s regler om ekonomisk styrning, inklusive stabilitets- och tillväxtpakten samt eventuella regler för investeringar som stöds av EU:s investeringsfonder.
* **Offentlig upphandling:** Om förslaget påverkar offentlig upphandling behöver det säkras att det följer EU:s direktiv om offentlig upphandling. Det inkluderar regler som säkerställer att upphandlingar sker öppet, icke-diskriminerande och transparent, samt att små och medelstora företag ges möjlighet att delta i anbudsförfaranden.
* **Regionalpolitik och sammanhållningspolitik:** EU:s sammanhållningspolitik syftar till att minska regionala skillnader inom unionen. Om förslaget kan påverka regional utveckling eller om det inkluderar finansiering från EU:s sammanhållningsfonder, behöver du säkerställa att det överensstämmer med reglerna och prioriteringarna inom dessa områden.
* **Socialpolitik och arbetsmarknadsrätt:** Påverkar förslaget arbetsmarknadsfrågor och socialpolitik. Det finns exempelvis minimiregler för arbetsvillkor, arbetsmiljö och lika behandling på arbetsmarknaden.
* **Säkerhet och rättsliga frågor:** Förslag som påverkar säkerhet, migration eller brottsbekämpning måste överensstämma med EU:s gemensamma säkerhets- och rättspolitik. Det kan handla om åtgärder mot terrorism, gränsskydd eller rättsliga samarbeten mellan medlemsstater.

Senast uppdaterad:
2025-04-01