# Redovisningsplanen

---

Redovisningens främsta syfte är att ge bra beslutsunderlag för den externa och interna styrningen och uppföljningen av myndighetens verksamhet. Ni behöver därför en redovisningsplan som anger hur myndighetens redovisningsinformation ska klassificeras. Här går vi igenom utgångspunkterna för att ta fram redovisningsplanen, samt vad som ingår i planens två delar: kontoplan och objektplan.

Myndighetens redovisning ska både fånga informationen som regeringen och andra intressenter efterfrågar, och den information som behövs internt inom myndigheten för att styra och leda verksamheten genom att exempelvis delegera och utkräva ansvar samt följa produktivitet och produktivitetsutveckling.

Exempel på information som man kan behöva ta fram med hjälp av myndighetens redovisning:

* myndighetens årsredovisning
* budgetuppföljning (jämförelse mellan budget och redovisade värden) för en avdelning på myndigheten
* intäkter och kostnader för ett särskilt projekt.

## I redovisningsplanen anger ni hur myndighetens redovisningsinformation ska klassificeras

Redovisningsplanen består av en kontoplan och en objektplan, och är en modell för att klassificera myndighetens redovisningsinformation. De som bokför de ekonomiska händelserna och den ekonomiska ställningen, gör det utifrån myndighetens redovisningsplan.

### Kontoplanen

Kontoplanen visar hur olika typer av ekonomiska händelser och balansposter ska klassificeras, till exempel inköp av kontorsmateriel eller myndighetens kundfordringar. Läs mer om [Baskontoplan och S-koder för statliga myndigheter](/redovisning-och-finansiering/bokforing-och-rapportering/baskontoplan/ "Baskontoplanen").

### Objektplanen

I objektplanen finns de redovisningsobjekt som de ekonomiska händelserna avser, till exempel en enhet inom myndigheten. Objektplanen beskriver myndighetens verksamhet i organisatorisk och funktionell struktur och används huvudsakligen som grund för fördelning av myndighetens intäkter och kostnader på olika objekt.

Exempel på objekt:

* organisatorisk enhet
* verksamhetsgren
* resultatområde
* funktion
* prestation
* projekt.

## Kostnaderna ska synas där de uppstått

En viktig del i den statliga redovisningen är att både direkta och indirekta kostnader fördelas på ett effektivt sätt till olika verksamhetsobjekt.

### Lånemodellen och räntekonto

Ett exempel på när kostnader förs ut till respektive verksamhet är den så kallade lånemodellen. Den innebär räntebeläggning av investeringar genom att anläggningstillgångar finansieras av räntebärande lån i Riksgäldskontoret. Läs mer på sidan [Finansiering av verksamhetsinvesteringar](/redovisning-och-finansiering/lan-och-rantekonto/vara-finansiering-av-verksamhetsinvesteringar/ "Finansiering av verksamhetsinvesteringar").

En följd av att anskaffningen av tillgångar räntebeläggs, är att också andra pengar som myndigheterna använder måste vara räntebärande. Alla medel i myndighetens egen verksamhet hanteras därför över ett räntebärande konto i Riksgäldskontoret. Läs mer på sidan [Räntekonto med beviljat kreditutrymme](/redovisning-och-finansiering/lan-och-rantekonto/rantekonto-med-beviljat-kreditutrymme/ "Räntekonto med beviljat kreditutrymme").

### Avgifter för pensionskostnader

Ett annat exempel på hur kostnaderna förs ned till "lägsta nivå" är systemet med avgifter för pensionskostnader. Metoden gör det möjligt att redovisa statens pensionsskuld centralt, samtidigt som kostnaderna kan fördelas på myndigheterna. Läs mer i [handledningen Personalkostnader](/redovisning-och-finansiering/personalkostnader/ "ESV:s handledning Personalkostnader").

## Utgångspunkter för att utforma myndighetens konto- och objektplan

De interna behoven av information, uppföljning och styrning, samt de externa kraven på information ligger till grund för valet av konteringsfält och redovisningskoder. Myndigheten kan utforma sin konto- och objektplan relativt fritt, inom ramarna för regeringens styrning och gällande regelverk. Myndigheten utformar sin konto- och objektplan så att de är ändamålsenliga utifrån myndighetens egna förutsättningar. Myndighetens storlek, verksamhet och ekonomisystem är exempel på omständigheter som behöver beaktas i myndighetens arbete med den egna redovisningsplanen.

Regeringens styrning av den enskilda myndigheten, i bland annat regleringsbrevet, och flera av de ekonomiadministrativa regelverken [(EA‑regelverket)](/ea-regelverket/ "EA‑regelverket") ställer krav på information som myndigheterna ska redovisa och rapportera. Läs mer om kraven på rapportering i resultatredovisningen på sidorna [Fördelning av intäkter och kostnader](/styrning/resultatstyrning/resultatredovisning/fordelning-av-intakter-och-kostnader/) samt [Styckkostnader](/styrning/resultatstyrning/resultatredovisning/styckkostnader/). Myndigheternas [regleringsbrev finns publicerade på statskontoret.se](https://esv.se/statsliggaren/).

Som utgångspunkt i arbetet med myndighetens kontoplan rekommenderar Statskontoret att myndigheten använder Baskontoplanen för statliga myndigheter. Det är dock frivilligt och myndigheten kan välja att lägga upp sin kontoplan på något annat sätt. Läs mer på sidan [Baskontoplan och S-koder för statliga myndigheter](/redovisning-och-finansiering/bokforing-och-rapportering/baskontoplan/ "Baskontoplan och S-koder för statliga myndigheter").

Objekten kan vara av olika karaktär och friheten är stor att bestämma vilka konteringsfält som ska finnas och hur dessa ska struktureras i objektplanen. Myndigheten delar vanligen in objektplanen efter myndighetens organisation och verksamhet. Med organisation menas avdelningar och enheter med ansvar och befogenheter. Med verksamhet menas aktiviteter och processer.

Ett strukturerat sätt att arbeta med att ta fram objektplanen kan ta avstamp i verksamhetslogik. Läs mer på sidan [Verksamhetslogik](/styrning/resultatstyrning/resultatredovisning/verksamhetslogik/).

Handledningarna [Redovisningsplan i praktiken](/redovisning-och-finansiering/bokforing-och-rapportering/bokforing/redovisningsplan-i-praktiken/ "Redovisningsplan i praktiken") och [Flerfinansierad verksamhet](/redovisning-och-finansiering/bokforing-och-rapportering/bokforing/flerfinansierad-verksamhet/ "Flerfinansierad verksamhet") kan vara ett stöd i arbetet.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-30