# Resultat är prestationer, utfall och effekter

---

Den offentliga förvaltningens verksamhet och prestationer kan leda till olika effekter eller utfall i samhället. Här beskriver vi relationen mellan styrning, prestationer och effekter och ger exempel på skillnaden mellan utfall och effekt.

Med resultat menar Statskontoret prestationer, effekter och utfall. Resultat av offentlig förvaltning är vad som har kommit ut från verksamheten (prestationerna) och vad det kan ha bidragit till (effekterna). Beroende på verksamhetens art kan olika myndigheter ha olika tonvikt på prestationer och effekter. Likaså kan regeringens styrning vara antingen prestationsorienterad och effektorienterad.

När styrningen är mer orienterad mot prestationer än effekter, eller tvärt om, uppstår en skillnad i hur långt styrningen sträcker sig. Prestationsorienterad styrning når inte längre än till nästa bidragsbeslut, rapport, inspektion etc. Effektorienterad styrning löper genom och bortom prestationerna.

### Relationen mellan styrning, genomförande, resultat och återkoppling

![Relationen mellan styrning, genomförande, resultat och återkoppling](/contentassets/53e4189417e5494aa02df15486e1c7f7/resultatstyrning.jpg)

## Prestationer är myndigheternas leveranser

Prestationer i statsförvaltningen är det som statliga myndigheter har levererat, till exempel utbildningar, rådgivningar, granskningar och beslutsunderlag. Till prestationer räknas även beslut om ärenden, det vill säga myndighetsbeslut som rör den enskilde.

Prestationer har egenskaper som antal, kostnader och kvalitet. När en myndighet handlägger ett stort antal ärenden i ett ärendeslag kan den inre effektiviteten eller produktiviteten i det ärendeslaget speglas av [styckkostnaden](/styrning/resultatstyrning/resultatredovisning/styckkostnader/).

Kvalitativa egenskaper hos prestationer kan till exempel vara deras överensstämmelse med gällande rätt (legalitet) och deras förmåga att bidra till önskade förändringar eller tillstånd (ändamålsenlighet).

## Effekter och utfall är förändringar i samhället

Effekter av statlig verksamhet är de tillstånd eller förändringar i samhället som staten bidragit till att uppnå. Det kan till exempel vara reducerade koldioxidutsläpp, minskad brottslighet eller minskat antal döda i trafiken. I dessa fall handlar det om avsedda effekter. Det kan också inträffa oavsedda effekter, både negativa och positiva. Effekter av statlig verksamhet är alla sådana effekter.

De effekter som myndigheter bidrar till förväntas vara orsakade av deras prestationer. I vissa fall kan lagstiftning orsaka direkta effekter i samhället, till exempel skatt på varor i syfte att påverka människors köpbeteenden.

### Skillnaden mellan utfall och effekt

Ibland förväxlas utfall med effekter. Ett utfall är det tillstånd eller den förändring som har mätts och följts upp. En effekt, däremot, förutsätter en analys av något slag, som inte bara kan baseras på insamlade data om det faktiska utfallet före och efter prestationen. Även en föreställning om hur utfallet skulle ha blivit om inget hade gjorts behöver tas med i analysen, det vill säga ett kontrafaktiskt utfall. Dessutom behöver hänsyn tas till andra påverkande faktorer än prestationen.

### Utfall och effekt

![illustration, skillnaden mellan utfall och effekt.](/contentassets/53e4189417e5494aa02df15486e1c7f7/resultatredovisning-2.jpg)Låt oss säga att prestationen i figuren är en ombyggd vägsträcka, som tidigare hade 1+1 körfiler men som nu har 2+1 körfiler med vajerräcke emellan. Det uppmätta utfallet över tid är antal döda och svårt skadade på den vägsträckan.

Vanligtvis bidrar vajerräcken till att antalet döda och svårt skadade i trafiken minskar. Men det faktiska utfallet före och efter prestationen kan också ha påverkats av andra faktorer, till exempel förares benägenhet att hålla hastighetsbegränsningar, fordonsflottans säkerhetsprestanda och väglag i form av kalla och milda vintrar.

Vi kan åtminstone tänka oss att sådana andra faktorer spelar roll. Det kontrafaktiska utfallet kanske därför inte skulle ha fortsatt öka lika mycket som i figuren, vilket i så fall skulle innebära att effekten av prestationen skulle bli mindre än vad figuren visar.

Men oavsett hur mycket eller lite andra faktorer bidrar behöver en analys göras. En faktisk effekt syns inte i endast en jämförelse mellan före och efter.

---

## Frågor och svar om resultatredovisning

[Hur mäter man effekter med resultatindikatorer?](#)
[Kopiera länk](#)

**Svar**

Man mäter inte effekter med resultatindikatorer, normalt sett. En resultatindikator kan ange vilket mått eller vilken klassificering som ska användas för att samla in utfallsdata i förhållande till ett effektmål. Sådana utfallsdata visar tillstånd eller förändringar men de säger inte så mycket om effekter. Påståenden om effekter förutsätter analyser.

Det är konstruktivt att skilja på faktiska och hypotetiska effekter. Påståenden om **faktiska effekter** brukar vara baserade på statistiska analyser eller fallstudieanalyser. Sådana effektanalyser förutsätter (bland mycket annat) att det finns **variation** i variabelvärdena hos utfallsdata, prestationsdata och data om andra påverkande faktorer. Påståenden om **hypotetiska effekter** är vanligtvis baserade på rimliga resonemang. Sådana resonemang kan antingen handla om vad som kan tänkas förklara redovisade tillstånd och förändringar eller vilka förväntade effekter som redovisade prestationer kan bidra till.

I årsredovisningen är det tillräckligt med rimliga resonemang om hypotetiska effekter. Det kan förvisso ses som ett mervärde när resultatredovisningen innehåller hänvisningar till analyser om faktiska effekter, om myndigheten har tillgång till sådana. Årsredovisningen ska bara inte betraktas som den primära rapporten för påståenden om faktiska effekter.

2023-01-26

[Hur ser Statskontoret på tidsförskjutningen mellan prestationer och effekter?](#)
[Kopiera länk](#)

**Svar**

Tidsförskjutningen mellan årets prestationer och långsiktiga effekter är vanligtvis inget problem. Med stöd av resultatindikatorer ska myndigheten redovisa utfallsdata i förhållande till effektmål. En sådan utfallsredovisning kan göras innan, under och efter prestationernas leveranser. Faktiska effekter behöver inte redovisas i årsredovisningen. Däremot ska myndigheten analysera det redovisade utfallet i termer av vilka tänkbara faktorer som kan ha bidragit till det. I den analysen kan historiska prestationer komma in i bilden. Med stöd av verksamhetslogik kan analysen också vara ett resonemang om vilka de förväntade effekterna kan bli efter årets prestationer.

2023-01-26

[Kan man använda prestationer som resultatindikatorer för effekter?](#)
[Kopiera länk](#)

**Svar**

Det beror på. Om orsakssambandet är känt och säkert kan en prestation indikera en effekt. Ett exempel på det är minskad surhet i sjöar (effekten) som kan åstadkommas med en viss dos kalk per kubikmeter vatten (prestationen). Men eftersom det finns ganska få sådana kalkylerbara förhållanden mellan prestation och effekt bör prestationer i regel inte användas som resultatindikatorer för effekter. Resultatindikatorer är normalt till för att samla in data om utfall i målgrupper, samhället i stort eller naturen. Dessa utfallsdata kan sedan användas i effektanalyser, där man tar reda på om det blev effekter eller inte.

2023-01-26

[Måste det finnas ett dokumenterat beslut om var myndigheten har dragit gränsen för ett stort antal ärenden?](#)
[Kopiera länk](#)

**Svar**

I och med att årsredovisningen beslutas kan det beslutet betraktas som tillräckligt, förutsatt att det finns angivet i årsredovisningen vad myndigheten menar med ett stort antal ärenden.

Detta gäller särskilt när myndigheten anser att den i något ärendeslag handlägger ett för litet antal ärenden för att de ska vara poängfullt att redovisa styckkostnader där. Saknade styckkostnader i ett eller flera ärendeslag kan annars uppfattas som att myndigheten är inkonsekvent eller glömsk. Den myndighet som i varje ärendeslag redovisar både antal ärenden och styckkostnader har däremot underförstått besvarat frågan vad den menar med ett stort antal ärenden. Men för transparensens skull är det bra att alla myndigheter anger var gränsen är dragen för ett stort antal ärenden.

2023-01-26

[Omfattas även uppbörden och transfereringarna i kravet att fördela de totala intäkterna och kostnaderna på verksamhetsområden?](#)
[Kopiera länk](#)

**Svar**

Med totala intäkter och kostnader menas i första hand summorna enligt verksamhetsavsnittet i resultaträkningen. Det är de summorna som **ska** fördelas på verksamhetsområden eller motsvarande i resultatredovisningen. Summorna enligt uppbörds- och transfereringsavsnitten i resultaträkning **kan** fördelas på verksamhetsområden i resultatredovisningen, om sådana fördelningar bedöms vara väsentlig information i resultatredovisningen. Fördelningar av uppbörd och transfereringar ska dock inte alltid göras på samma sätt som för verksamhetens intäkter och kostnader.

För totala intäkter och kostnader enligt verksamhetsavsnittet i resultaträkningen gäller att de fördelas på varje verksamhetsområde i resultatredovisningen. I de fall summorna enligt uppbörds- och transfereringsavsnitten i resultaträkningen fördelas ska de bara fördelas på de verksamhetsområden i resultatredovisningen där verksamhet med uppbörd och transfereringar har bedrivits.

Man behöver också se till att de totala kostnader som fördelas på verksamhetsområden i resultatredovisningen kan grundas på dels direkta kostnader i kärnverksamheten, dels gemensamma kostnader för administration, stödverksamhet, lokaler med mera. Någon form av tidredovisning är till stor hjälp för det. De gemensamma kostnaderna sprids sedan ut på de olika verksamhetsområdena i resultatredovisningen enligt en fördelningsnyckel. För transfereringarna gör man inget sådant.

2023-01-26

[Ska styckkostnader vara uppdelade efter kön?](#)
[Kopiera länk](#)

**Svar**

All redovisning i resultatredovisningen där individbaserad statistik ingår ska delas upp efter kön. Det gäller inte bara styckkostnader utan även till exempel handläggningstider och ärendebalanser.

Ett grovt sätt att redovisa styckkostnader uppdelat per kön är att fördela kostnaden procentuellt utifrån respektive köns andel av det totala antalet ärenden. Fördelen med den metoden är att den är snabb och enkel. Nackdelen är att man riskerar att missa ifall myndigheten systematiskt lägger mer tid på de ärenden som rör det ena könet.

En perfekt rättvisande bild av styckkostnaden kräver en omfattande administration och ett ärende- eller tidredovisningssystem där handläggarna redovisar hur lång tid de arbetat med ett visst specifikt ärende. Det är sällan görligt. Ett tillräckligt bra underlag för hur styckkostnaden fördelar sig mellan könen kan man i stället få fram med en separat studie, där man låter ett urval handläggare göra en mer omfattande, könsuppdelad tidsrapportering för ett urval ärenden under en begränsad period.

När man vet ifall den nedlagda tiden per kön speglar antalet ärenden kan man vid behov gå vidare och analysera orsakerna till eventuella skillnader.

2023-01-26

[Vem avgör vad som är en bra resultatindikator och på vilka grunder?](#)
[Kopiera länk](#)

**Svar**

Det finns inga närmare regler för det utöver ESV:s föreskrifter om resultatredovisningens tillförlitlighet. Däremot finns det en allmän standard för kvaliteten hos indikatorer (se valfri vetenskaplig metodbok). Enligt den standarden ska indikatorer ha god

* **reliabilitet**, vilket innebär att samma sak mäts och klassificeras på samma sätt oberoende av vem som gör det och när
* **validitet**, vilket innebär att måtten och klassificeringarna motsvarar de begrepp de avser mäta och klassificera
* **ekonomi**, vilket innebär att kostnaderna för måtten och klassificeringarna står i proportion till nyttan med dem.

Kvaliteten hos indikatorerna är något som nästan alltid kan diskuteras. Såväl departementsföreträdare som revisorer kan ha synpunkter på dem. Det som vilar på myndigheten är att vara transparent med eventuella brister och att göra de förbättringar som låter sig göras.

2023-01-26

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-08