# Jämställdhetsperspektiv

---

Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Jämställdhet handlar om att inga idéer och föreställningar om kön ska bestämma eller begränsa vad människor kan och får göra.

Kön har en grundläggande betydelse för en människas möjligheter och villkor, på individ-, organisations- och samhällsnivå, i livets alla skeden. Sverige präglas fortfarande av stora skillnader i livsförutsättningar mellan kvinnor och män. Det finns strukturella skillnader mellan kvinnor och män när det gäller exempelvis makt och inflytande, utbildning, yrke, position, inkomster, lön och karriär, obetalt hem- och omsorgsarbete, våldsutsatthet och hälsa. Det är dessa problem som är grunden till de sex jämställdhetspolitiska delmålen.

## Sverige har sex jämställdhetspolitiska delmål:

* **En jämn fördelning av makt och inflytande.**
  Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet i samhällets alla sektorer.
* **Ekonomisk jämställdhet.**
  Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut.
* **Jämställd utbildning.**
  Kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma möjligheter och villkor när det gäller utbildning, studieval och personlig utveckling.
* **Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet.**Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor.
* **Jämställd hälsa.**
  Kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma förutsättningar för en god hälsa samt erbjudas vård och omsorg på lika villkor.
* **Mäns våld mot kvinnor ska upphöra.**
  Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet.

Regeringen har fattat beslut om att jämställdhetsintegrering ska tillämpas i allt arbete som bedrivs i Regeringskansliet (A2025/00105). För att regeringen ska ha så goda förutsättningar som möjligt att säkerställa att ett jämställdhetsperspektiv anläggs behöver beslutsunderlag på alla nivåer i statsförvaltningen belysa hur olika förslag och beslut påverkar jämställdheten mellan män och kvinnor. Jämställdhetsintegrering innebär att ett jämställdhetsperspektiv finns med i alla beslut, på alla nivåer och i alla steg av processen – från förslag, till genomförande och utvärdering. Det är ett ledningsstyrt arbete som hör ihop med myndighetens styrform, verksamhetsplanering och uppföljning.

## Varför jämställdhetsanalys

Att analyser görs utifrån ett jämställdhetsperspektiv är en förutsättning för kvalitetssäkrade beslutsunderlag som stärker möjligheterna att nå målen för jämställdhetspolitiken.

Jämställdhet kan vara relevant för i princip samtliga förslag och beslut som förordningen om konsekvensutredningar omfattar även om förslagen vid en första anblick inte tycks gå att koppla till de jämställdhetspolitiska mål och delmålen. Detta ligger också i linje med jämställdhetsintegrering som är regeringens huvudsakliga strategi för att nå målen för jämställdhetspolitiken.

Att arbeta med jämställdhetsintegrering såväl som jämställdhetsanalys innebär att systematiskt synliggöra och analysera vilka konsekvenser förslag får för kvinnor respektive män.

## Att göra en konsekvensanalys med ett jämställdhetsperspektiv

Könsuppdelad statistik är en förutsättning för att synliggöra strukturella mönster och könsskillnader mellan kvinnor och män, flickor och pojkar. Det är grunden i jämställdhetsarbetet och i konsekvensanalysen. Om statistiken visar på könsskillnader, vad får det för konsekvenser för flickor och pojkar, för kvinnor och män? För olika grupper av kvinnor och män?

För att synliggöra olika grupper av kvinnor, män, flickor och pojkar, deras villkor och behov, bör insamlad data där det är möjligt också omfatta andra faktorer som påverkar människors livsvillkor. Till exempel utbildning, ålder, födelseland, bostadsort och socioekonomi. Vad som bör ingå beror på sammanhanget.

Nästa steg är att göra en jämställdhetsanalys, det vill säga att relatera konsekvenserna för kvinnor respektive män till de jämställdhetspolitiska målen.

1. Identifiera vilka som berörs av utredningens förslag
2. Kartläggning – så här ser det ut för kvinnor och män nu
3. Lyft fram de viktigaste konsekvenserna, förväntad utveckling som ett resultat av förslagen, för de identifierade grupperna
4. Även nollalternativet (dvs vilken utveckling vi förväntas få om vi inte genomför förslagen) bör beskrivas utifrån dess konsekvenser för kvinnor respektive män.
5. Är de förväntade konsekvenserna desamma för alla grupper? Analysera könsuppdelat.

Inte alla konsekvenser kan kvantifieras och mätas. Det krävs att både kvantitativa och kvalitativa aspekter analyseras för att kunna göra en bedömning av ett besluts konsekvenser utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Det kvalitativa perspektivet hjälper oss att ställa upp och granska de normer och värderingar som kan finnas bakom siffrorna. Den kvalitativa jämställdhetsanalysen handlar om att lyfta fram bakomliggande strukturer. Det är strukturer som kanske inte har förändrats även om siffrorna visar att könsfördelningen har blivit jämnare.

Vi behöver alltså inte endast visa på skillnader mellan kvinnor och män eller olika undergrupper. Vi bör också så långt som möjligt försöka förklara skillnaderna, vad dessa kan bero på samt visa hur grupper gynnas eller missgynnas av normer och strukturer i samhället. ​

Frågor att ställa sig

För att avgöra om och på vilket sätt en jämställdhetsanalys ska göras kan ett antal frågor användas som utgångspunkt. Om svaret är ja på någon av frågorna är det sannolikt relevant med ett jämställdhetsperspektiv på konsekvensanalysen.

* Påverkar utredningens förslag kvinnor och män på olika sätt.
* Påverkar utredningens förslag något av de jämställdhetspolitiska delmålen? Tänk på att de jämställdhetspolitiska delmålen spänner över stora områden. Se [Jämställdhetsmyndighetens översiktliga beskrivningar av respektive delmål.](https://jamstalldhetsmyndigheten.se/jamstalldhet-i-sverige/ "Jämställdhet i Sverige")
* Är det några speciella grupper av kvinnor respektive män som påverkas av förslagen?

Vanliga fallgropar

”Alltid kön – aldrig bara kön”. Könsuppdelad statistik är en förutsättning för konsekvensanalysen men analysen får inte stanna där. Grupperna kvinnor och män och flickor och pojkar är inte homogena. Alla individer inom dessa grupper tillhör samtidigt en rad andra sociala kategorier, vilka kan producera såväl över- som underordning i förhållande till varandra. Vi behöver därför också analysera hur t ex ett förslag får olika utslag för underkategorier av kvinnor respektive män, olika åldersgrupper, olika delar av landet, etnicitet, sexualitet etc.

Ett sådant strukturellt perspektiv på jämställdhet blir tydligt när vi ser begreppet i förhållande till t.ex. jämlikhet. Jämställdhet kan beskrivas som jämlikhet mellan könen men begreppet jämlikhet innebär att det bör finnas en likhet också utifrån andra maktstrukturer eller diskrimineringsgrunder. Vi kan t.ex. prata om att hälsan är ojämställd mellan kvinnor och män men lägger vi till ett socio-ekonomiskt perspektiv så kan denna ojämställdhet både förstärkas och försvagas beroende på vilka grupper vi tittar på. ​

För att hitta relevanta frågeställningar kopplat till jämställdhetsperspektivet är det viktigt att det finns med tidigt i utredningsprocessen.  Om frågor om jämställdhet ställs i de sista stegen i en process blir risken att det finns för lite underlag för att säga något om jämställdhet i analysen. Det kan upplevas som utmanande att göra analyser utifrån jämställdhet inom ämnesområden där individ eller grupp sällan finns med som analysgrund.

Senast uppdaterad:
2025-03-03