# Verktyg för jämställdhetsbudgetering

---

En myndighet kan använda sig av verksamhetslogik för att integrera jämställdhetsperspektivet i sin styrning och ledning. Med hjälp av verksamhetslogik kan myndigheten beskriva hur olika händelser och skeden förmodas hänga samman, från mål och resurser till verksamhet samt från verksamhet till prestationer och effekter. Här berättar vi om hur myndigheten kan arbeta med verksamhetlogik i planering och uppföljning.

En central del i myndigheters arbete med jämställdhetsintegrering handlar om att analysera effekten av myndighetens prestationer (leveranser) på [de jämställdhetspolitiska målen](https://www.regeringen.se/regeringens-politik/jamstalldhet/mal-for-jamstalldhet/ "Jämställdhetspolitiska målen"). Genom att göra antaganden om prestationens samband med effekter kan myndigheten analysera verksamhetens bidrag till de jämställdhetspolitiska målen med hjälp av en så kallad effektkedja.

![Illustration effektkedjan](/globalassets/bilder/resultatstyrning/bild6.jpg)

## Hur påverkar olika delar av verksamheten jämställdhetsmålen?

Att arbeta med jämställdhetsbudgetering och jämställdhetsintegrering handlar inte primärt om att genomföra särskilda jämställdhetsprestationer. Det är inte en avgränsad del av verksamheten, utan inkluderar alla myndighetens ”ordinarie” prestationer. Dessa kan antingen

* bidra till ökad jämställdhet
* motverka jämställdhet
* sakna påverkan på jämställdheten.

Det är viktigt att myndigheten är medveten om – och helst kan återge för regeringen – hur verksamhetens olika delar påverkar jämställdhetsmålen. Om regeringen har beslutat att myndigheten ska bidra till de jämställdhetspolitiska målen ska myndighetens resultatredovisning innehålla analyser och bedömningar av verksamhetens resultat och dess påverkan på jämställdheten. Det gäller enligt 3 kap 1 § första stycket förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Myndigheten bör ha gjort antaganden om sambandet mellan verksamhetens prestationer och effekten på de jämställdhetsmål som verksamheten ska bidra till att uppnå.

## På vilket sätt påverkar olika prestationer jämställdheten?

[Verksamhetslogik](/styrning/resultatstyrning/resultatredovisning/verksamhetslogik/ "Verksamhetslogik") kan användas för att analysera och visa på vilket sätt ”ordinarie” prestationer påverkar jämställdheten genom att synliggöra de antaganden som ligger till grund för effekterna för såväl jämställdheten som resultatet i stort. Dessa antaganden är till hjälp när myndigheten tar fram [resultatindikatorer](/styrning/resultatstyrning/resultatredovisning/resultatindikatorer/ "Resultatindikatorer") som mäter nära eller del av den effekt på jämställdhet som eftersträvas.

I den mån myndigheten ägnar sig åt särskilda åtgärder för att bidra till de jämställdhetspolitiska målen kan verksamhetslogik också användas för att säkra att det finns ett logiskt tänkt samband med rimliga antaganden mellan de särskilda åtgärderna och den effekt man vill uppnå med dem.

## Jämställdhet är ett tvärsektoriellt mål

Jämställdhetsmyndigheten är den enda myndighet som har jämställdhet som sitt huvudsakliga uppdrag. För övriga myndigheter är jämställdhet ett tvärsektoriellt perspektiv som ska integreras i myndighetens ordinarie verksamhet och eventuella internt formulerade mål.

Regeringen har satt mål både för myndigheternas huvudsakliga verksamhetsområde och för jämställdhetspolitiken. Det finns inget regeringsbeslut som säger att något av målen är viktigare än de andra, och därför är de likvärdiga. Det innebär att myndigheternas verksamhet ska bidra till att nå både målen inom sina verksamhetsområden och de tvärsektoriella målen. Detta görs lämpligen genom att jämställdhetsintegrera verksamhetens mål.

Om målet för en verksamhet exempelvis är att öka sysselsättningsgraden i en viss åldersgrupp eller förbättra hälsan för boende i ett visst område så skulle ett jämställdhetsintegrerat mål vara att öka sysselsättningsgraden för kvinnor och män i en viss åldersgrupp eller förbättra hälsan för kvinnor och män som bor i ett visst område.

I ett sådant här fall finns det ingen motsättning mellan sakområdesmålet och det jämställdhetspolitiska målet, utan det handlar om att säkra ett likvärdigt utfall för hela målgruppen, oavsett kön.

## Könsuppdelad statistik är nödvändigt för att följa upp målen

För att följa upp ett jämställdhetsintegrerat mål krävs könsuppdelad statistik. Enligt 3 kap 1 § förordningen om årsredovisning och budgetunderlag ska individbaserad statistik som presenteras i årsredovisningen vara könsuppdelad. Om utfallet inte blir likvärdigt (t.ex. att sysselsättningen eller hälsoutfallen skiljer sig mellan kvinnor och män) kan det krävas särskilda eller anpassade insatser för den grupp som halkar efter.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-13