# Barns rättigheter

---

Genom att ta hänsyn till barnets rättigheter bidrar statliga utredningar och myndigheter till att barn, som generellt har svårare än vuxna att hävda sina egna intressen, får sina rättigheter tillgodosedda. Genom att arbeta utifrån ett barnrättsperspektiv uppnår era underlag, bedömningar och förslag högre kvalitet. De blir också mer relevanta och inkluderande, vilket i sin tur bidrar till en ökad legitimitet för förslagen.

[FN:s konvention om barnets rättigheter](https://www.riksdagen.se/sv/dokument-och-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/lag-20181197-om-forenta-nationernas-konvention_sfs-2018-1197/ "FN:s konvention om barnets rättigheter ") – som är svensk lag från och med januari 2020 – innehåller såväl politiska och medborgerliga som ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Barnkonventionen speglar att barnet är rättighetsbärare, men också barnets särskilda sårbarhet och behov av stöd och skydd. Barn har rätt till inflytande och har rätt att få sitt bästa bedömt och beaktat inför varje åtgärd som rör dem.

Barnkonventionen innebär att ett barnrättsbaserat synsätt ska genomsyra all verksamhet som berör barn. Lagstiftaren ska beakta och synliggöra barnkonventionen genom att göra en tydlig koppling till rättigheterna i förarbeten. För att det ska vara möjligt måste barns rättigheter fångas upp tidigt i lagstiftningsprocessen och i detta har kommittéväsendet en central funktion (se prop. 2017/18:186 s. 74 och 95). Bedömningen av konsekvenserna för barn och analysen av hur förslag till lagar, politiska program och budgetanslag kommer att påverka barn och deras rättigheter behöver genomsyra hela arbetsprocessen.

Barnombudsmannen har en [webbutbildning](https://www.barnombudsmannen.se/stod-och-verktyg/kunskap-om-barnkonventionen/webbutbildning-om-barnkonventionen/ "webutbildning") som ger grundläggande kunskaper om barnkonventionen.

Utöver konventionstexten är barnrättskommitténs (FN:s kommitté för barnets rättigheter)  [rekommendationer](https://www.barnombudsmannen.se/barnkonventionen/fns-barnrattskommitte-och-sveriges-rapporter/?currentCategories=) och [allmänna kommentarer](https://www.barnombudsmannen.se/barnkonventionen/allmanna-kommentarer/?currentCategories= "allmänna kommentarer") centrala för barnkonventionens tolkning.

## Grundprinciperna

Barnkonventionen innehåller ett stort antal rättigheter (artiklar) som alla är lika viktiga och som tillsammans utgör en helhet. Fyra av artiklarna definieras som grundprinciper och ska alltid beaktas (jfr barnrättskommitténs allmänna kommentar nr 14 om barnets rätt att i första hand få beaktat vad som bedöms vara barnets bästa, CRC/C/GC/14, p. 99):

·       artikel 2 (rätten till icke-diskriminering)

·       artikel 3 (rätten för barn att få sitt bästa bedömt och beaktat)

·       artikel 6 (rätten till liv, överlevnad och utveckling)

·       artikel 12 (rätten att få uttrycka sina åsikter och få dem beaktade).

I analysen behöver, förutom grundprinciperna, även andra relevanta rättigheter ingå. Vilka rättigheter som är relevanta beror på vilken fråga som är aktuell och hur den berör barn. Till exempel: om frågan berör barns fritid är artikel 31 om rätten till vila, fritid och kultur sannolikt en central rättighet att ha med i analysen. Om frågan i stället handlar om skola/utbildning är centrala rättigheter artiklarna 28 (om utbildning) och 29 (om utbildningens syfte).

## Prövning av barnets bästa (artikel 3.1)

Genom att göra en prövning av barnets bästa kan ni bedöma konsekvenserna av till exempel ett förslag som ni lägger fram eller en bedömning som ni gör. Det framgår inte av artikel 3.1 vad som är barnets bästa, utan en prövning behöver göras i varje enskilt fall. Barn är olika och kan påverkas på olika sätt. Därför behöver ni identifiera vilka barn som berörs och analysera utifrån dessa barns situation och rättigheter.

**Gör så här:**

* Ta reda på om en prövning behöver göras och hur omfattande den ska vara.
* Ta reda på vilka artiklar i barnkonventionen som berörs.
* Ta fram det kunskapsunderlag som behövs för att bedöma hur barnets rättigheter påverkas.
* Ta reda på vad barn tycker i frågan.
* Analysera hur barn påverkas av förslagen och vilka av deras rättigheter som berörs.
* Beskriv bedömningen av barnets bästa och motivera ditt beslut.
* Återkoppla till berörda barn. Det kan göras till exempel genom ett brev till de barn ni haft kontakt med eller på ett möte. Bestäm gärna med barnen hur de vill få återkoppling. När det är relevant och möjligt bör ni även följa upp effekten av beslut.

I barnrättskommitténs allmänna kommentar nr 14 kan ni läsa mer om när en prövning av barnets bästa ska göras, och hur. Barnombudsmannen har ett webbstöd för att göra prövningar av barnets bästa. Checklistan ovan kommer från stödets [beskrivning av hur man ska agera när barn berörs på ett generellt plan.](https://provningbarnetsbasta.barnombudsmannen.se/nar-barn-berors-pa-ett-generellt-plan "När barn berörs på ett generellt plan")

## Delaktighet

Att lyssna till barns egna åsikter och erfarenheter är en förutsättning för att kunna bedöma vad som är barnets bästa. Barnet har enligt barnkonventionen (artikel 12) rätt att uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör barnet. Barns perspektiv är en del av ert samlade kunskapsunderlag. Barn är experter på sin egen situation och bidrar med unik och värdefull kunskap. Deras erfarenheter bidrar till att ni kan uppnå en god kvalitet i till exempel utredningar, förslag och rekommendationer.

Till exempel: Barn med funktionsnedsättning kan bidra med kunskap om vilka särskilda behov de har i en samhällskris. Barn med en sjuk förälder kan ge en inblick i hur det är att vara anhörig och om något särskilt stöd kan behövas i den situationen just utifrån att de är barn. Barn och ungdomar med allvarliga sjukdomar kan involveras för att ta fram förslag till förbättringar inom hälso- och sjukvården så att förändringar i högre grad passar deras behov och situation.

**Gör så här:**

* Starta arbetet genom att definiera varför och i vilken omfattning barn ska göras delaktiga.
* Bestäm vilka metoder som ska användas för att göra barn delaktiga och inspireras av lärande exempel.
* Gör ett urval, förbered och informera barnen inför deras deltagande.
* Skapa rätt förutsättningar för att alla barn ska känna sig trygga och delaktiga. Barn behöver också få information om att det inte är säkert att de synpunkter de lämnar kommer bli verklighet, så att de har realistiska förväntningar.
* Gör en analys och bedöm hur barnens röster ska påverka uppdraget.
* Återkoppla till barnen.

Deltagandet kan ske på olika sätt, till exempel genom referensgrupper, enkätundersökningar eller djupintervjuer. Ni måste alltid ta hänsyn till barnens ålder, mognad och funktionsförmåga i valet av metod. I ert kunskapsunderlag dokumenterar ni hur barns åsikter har påverkat era slutsatser.

Barnombudsmannen har ett [webbstöd](https://barnsdelaktighet.barnombudsmannen.se/ "webbstöd") för barns delaktighet.

Frågor att ställa sig

* **Rör utredningens frågeställningar barn?**
  Om det är så är barnrättsperspektivet relevant.
* **Rör utredningens frågeställningar föräldrar?**
  Om det är så är barnrättsperspektivet sannolikt relevant, i större eller mindre utsträckning, eftersom föräldrar har barn som kan komma att påverkas.
* **Rör utredningens frågeställningar en arena där barn befinner sig (som skola eller vården)?**
  Om det är så är barnrättsperspektivet sannolikt relevant, i vart fall i någon utsträckning, eftersom barn kan komma att påverkas. Barn kan beröras på andra sätt än vuxna som befinner sig på samma arena.
* **Påverkar utredningens förslag barn?**
  Om förslaget påverkar barn, behöver ni göra en prövning av barnets bästa. Åtgärder som påverkar barn behöver föregås av en bedömning av vilka konsekvenser åtgärderna kan få. Även om barn inte är det direkta fokuset för ett förslag eller påverkas direkt av det, behöver ni väga in konsekvenserna för barn och barns rättigheter.
* **Vilka barn påverkas?**
  Kan olika grupper av barn påverkas olika? Är det i så fall berättigat? Påverkas likvärdiga villkor mellan barn på ett negativt sätt? Icke-diskriminering innebär inte att alla barn ska behandlas exakt lika. Vissa barn kan behöva särskilda insatser för att deras rättigheter ska tillgodoses.
* **Påverkar utredningen barn över 13 år?**
  Om frågan rör denna grupp kan även ett [rättighetsbaserat ungdomsperspektiv](https://www.mucf.se/ungdomsperspektiv "Rättighetsbaserat ungdomsperspektiv") vara relevant, vilket innebär att beslutsfattare beaktar ungdomars särskilda förutsättningar och möjligheter att påverka sin situation. Genom att integrera ett ungdomsperspektiv, utöver barnrättsperspektivet, stärks möjligheterna att förutse förslagets påverkan på barns och ungas olika levnadsvillkor. MUCF har [kunskap, stöd och verktyg](https://www.mucf.se/ungdomspolitik "Ungdomspolitik MUCF") om unga och deras levnadsvillkor och möjlighet till delaktighet.

Potentiella fallgropar och förslag på lösningar

* **Barnrättsperspektivet utesluts många gånger för att utredningen inte direkt rör barn.** En prövning av barnets bästa behöver göras inte bara när barn berörs direkt utan även när barn berörs indirekt. Till exempel kan ett förslag i första hand röra yrkesverksamma, föräldrar eller andra vuxna och ge direkta konsekvenser för någon av dessa grupper. Men indirekt kan det också påverka och få konsekvenser för barns liv.
* **Det är lätt att utgå från att barn är en homogen grupp. Men barn är individer med skilda förutsättningar och behov.** För att undvika risken att utredningen förbiser eller till och med missgynnar vissa barns behov och rättigheter är det viktigt att ni beaktar flera olika aspekter av barns liv. Detta omfattar till exempel ålder, funktionsnedsättning, socioekonomisk bakgrund, religion, etnicitet och psykisk hälsa.
* **Det är lätt att fokusera på en enda rättighet och förbise att konventionens alla artiklar bildar en helhet.** Rättigheterna hänger ihop och är beroende av varandra. Gör därför en helhetsbedömning utifrån alla de rättigheter som ni bedömer är relevanta.
* **En vanlig föreställning är att det är svårt att prata med barn.** I sådana fall kan ni behöva stöd för att till exempel genomföra samtal med barn. Sådant stöd kan sökas hos till exempel andra utredningar som har genomfört samtal med barn för att få inspiration och goda råd. Ni kan också ta del av Barnombudsmannens [webbstöd](https://www.barnombudsmannen.se/stod-och-verktyg/ "Stöd och verktyg BO") för barns delaktighet eller att ta kontakt med någon lämplig civilsamhällesorganisation. Om ni inte gör barn delaktiga behöver ni redogöra för skälen till detta.
* **Det kan kännas särskilt svårt att göra barn delaktiga när det gäller svåra frågor, som till exempel våld.** Den vägledande principen är att barn ska skyddas i sitt deltagande, inte från deltagandet. Skapa en trygg miljö och ge barnet rätt förutsättningar. Till exempel kan barn behöva stöd efter att ha berättat om svåra frågor.  Ni kan använda Barnombudsmannens [webbstöd](https://barnsdelaktighet.barnombudsmannen.se/ "webbstöd barns delaktighet") för barns delaktighet.
* **Ibland samlar utredningen in barns åsikter och erfarenheter men redogör inte för hur detta har påverkat slutresultatet och motiverar inte varför förslag skiljer sig från barnens uppfattningar och önskemål**. Redogör alltid för hur ni har gjort bedömningen av barnets bästa och motivera ert ställningstagande. Beskriv hur barns åsikter har påverkat slutresultatet och motivera om det finns förslag eller bedömningar som skiljer sig från barnens uppfattningar och önskemål.
* **Det är vanligt att utredare redogör enbart för positiva konsekvenser**. Glöm inte att redogöra även för de neutrala eller negativa effekter som förslaget kan ha för barn och barns rättigheter.
* **Ibland beaktas barnets bästa inte i första hand vid avvägningar och bedömningar.** Det behöver vara tydligt vad som bedöms vara barnets bästa, vilka kriterier det grundas på och hur barns intressen vägts mot andra intressen. Om andra hänsyn väger över behöver ni redogöra för vilka kompenserande åtgärder som kan övervägas. Barnets bästa är inte ett intresse bland andra utan ska tillmätas särskild vikt.

Senast uppdaterad:
2025-03-03