Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Högskolemodellen

---

För universitet och högskolor gäller andra regler för redovisning mot anslag än för övriga myndigheter. Här beskriver vi övergripande den så kallade högskolemodellen.

Universitet och högskolor redovisar ett anslagsutfall månadsvis som är detsamma som utbetalade anslagsmedel. Det finns alltså inte någon koppling mellan utgifter i verksamheten och anslagsutfall i redovisningen för universitet och högskolor.

Redovisningen mot anslaget för högskoleutbildning är preliminär. Den justeras vid bokslutet, baserat på antalet registrerade studenter och antalet bokförda prestationer. Om inte utbildningsanslaget utnyttjas fullt ut kan upp till 10 procent av anslaget sparas till kommande år.

Universitet och högskolor kan även redovisa prestationer som överstiger det takbelopp som finns i regleringsbrevet kommande år. Takbeloppet reglerar hur stort utfall som maximalt får redovisas mot anslag under året. Det finns dock en begränsning för hur stor del av prestationerna som maximalt får användas kommande år.

Redovisningen mot forskningsanslag justeras inte vid bokslutet, utan det utfall som redovisas löpande är definitivt. Anslagsutfallet speglar alltså inte hur anslaget har använts, utan visar endast vilka medel som regeringen har tillfört till verksamheten.

Reglerna för hur universitet och högskolor ska redovisa mot anslag (den så kallade högskolemodellen) finns i det gemensamma regeringsbrevet för universitet och högskolor.

Bokföringsexempel: Anslagsmedel betalas in till ett lärosätets räntekonto

| Detta är en tom cell | **Konto** | **S-kod** | **Debet** | **Kredit** |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Behållning räntekonto | 1910 | S1910 | 100 | Detta är en tom cell |
| Anslagsmedel som tillförts räntekonto | 1758 | S1758 | Detta är en tom cell | 100 |
| Redovisning mot anslag | 1751 | S1751 | 100 | Detta är en tom cell |
| Intäkter av anslag | 3011 | S3011 | Detta är en tom cell | 100 |

En tolftedel av ett lärosätets anslag, 100, överförs av Riksgälden till myndighetens räntekonto. Anslagsmedel som betalas in till ett lärosätets räntekonto ska direkt redovisas mot anslag och en intäkt tas även upp i resultaträkningen.

Bokföringsexempel: Justering av utfall på utbildningsanslaget

| Detta är en tom cell | **Konto** | **S-kod** | **Debet** | **Kredit** |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Redovisning mot anslag | 1751 | S1751 | Detta är en tom cell | 65 |
| Intäkter av anslag | 3011 | S3011 | 65 | Detta är en tom cell |

Ett lärosäte gör i slutet av året en justering av utfallet på utbildningsanslaget på 65. Utförda prestationer är lägre än vad som har redovisats mot anslag.

Redovisning av utbildningsanslaget är preliminärt och ska justeras vid bokslutet kopplat till utförda prestationer. De prestationer som får redovisas mot anslag är högskolepoäng och prestationer för helårsstudenter. Av lärosätenas regleringsbrev framgår hur mycket som maximalt får redovisas och vilka prestationer som får sparas till nästföljande år. I detta exempel är utfärda prestationer lägre än vad som får redovisas mot anslag.

Senast uppdaterad:
2024-10-30

Innehållet är granskat:
2025-10-30
# Redovisa konsekvenserna av era förslag

---

När ni lämnar era förslag ska ni redovisa det övergripande resultatet av er inledande konsekvensutredning och en mer detaljerad redovisning av er fördjupade analys av konsekvenserna av förslagen. Vad som ska redovisas regleras i förordningen (2024:183) om konsekvensutredningar. Här beskriver vi hur ni kan utforma redovisningen.

[Redovisningens innehåll](/konsekvensutredning/redovisa-konsekvenserna/redovisningens-innehall/)

Beskriver regelkraven för vad redovisningen av en konsekvensutredning ska innehålla.

[Redovisa den inledande konsekvensutredningen](/konsekvensutredning/redovisa-konsekvenserna/redovisa-den-inledande-konsekvensutredningen/)

Redovisa vilka bedömningar och jämförelser som ligger till grund för förslaget utifrån er konsekvensutredning.

[Redovisa den fördjupade analysen](/konsekvensutredning/redovisa-konsekvenserna/redovisa-den-fordjupade-analysen/)

Redovisa konsekvenserna av era förslag utifrån er fördjupade analys.
# Analysera konsekvenserna av förslagen

---

När ni med stöd av den inledande konsekvensutredningen har kommit fram till vilka förslag ni bedömer som mest lämpliga för att lösa det identifierade problemet, är det dags att mer djupgående analysera konsekvenserna av de åtgärder som ni tänker föreslå. Här beskriver vi vad som ska ingå i den fördjupade analysen.

[Välj perspektiv att utgå från i analysen](/konsekvensutredning/analysera-forslagen/valj-perspektiv-att-utga-fran-i-analysen/)

Det finns olika exempel på perspektiv som kan vara relevanta att utgå från i den fördjupade analysen.

[Fördjupad analys av de föreslagna åtgärderna](/konsekvensutredning/analysera-forslagen/fordjupad-analys/)

Det eller de förslag till åtgärder som bedöms vara mest lämpliga att gå vidare med ska analyseras djupare utifrån flera olika aspekter.

[Ta ställning till påverkan på kommunala självstyret](/konsekvensutredning/analysera-forslagen/ta-stallning-till-paverkan-pa-kommunala-sjalvstyret/)

Om ni har tagit fram förslag som påverkar kommuner eller regioner ska ni bedöma om förslagen inskränker den kommunala självstyrelsen.

[Bedöm relationen till EU:s regler och direktiv](/konsekvensutredning/analysera-forslagen/bedom-relationen-till-eus-regler-och-direktiv/)

Bedöm vilken relation ert förslag har till EU:s regler, direktiv och de skyldigheter som följer av Sveriges anslutning till EU.

[Få regeringens medgivande](/konsekvensutredning/analysera-forslagen/fa-regeringens-medgivande/)

Förvaltningsmyndigheter som ska besluta om föreskrifter som leder till inte oväsentligt ökade offentliga kostnader ska inhämta regeringens medgivande.

[Inhämta yttrande från Regelrådet](/konsekvensutredning/analysera-forslagen/inhamta-yttrande-fran-regelradet/)

Om era förslag till föreskrifter kan få betydande effekter för företag ska Regelrådet ges tillfälle att yttra sig över konsekvensutredningen.
# Utgångspunkter för konsekvensutredningar

---

Statliga utredningar och förvaltningsmyndigheter som ska lämna förslag på regelförändringar ska genomföra konsekvensutredningar enligt förordningen (2024:183) om konsekvensutredningar. För kommittéer och särskilda utredare gäller det även för andra förslag än regeländringar. Här beskriver vi de grundläggande utgångspunkterna för vad en konsekvensutredning är, varför den ska genomföras och vem som ska göra det.

[Då ska konsekvensutredning göras](/konsekvensutredning/utgangspunkter/da-ska-konsekvensutredning-goras/)

Kravet på konsekvensutredning gäller inför vissa beslut av regeringen eller inför beslut om föreskrifter och allmänna råd. Men det finns undantag.

[Verktyg för bedömning och analys](/konsekvensutredning/utgangspunkter/verktyg-for-bedomning-och-analys/)

Konsekvensutredningen innehåller en bred analys av föreslagna åtgärders påverkan på samhället. Den utgör det första steget i policycykeln.

[Stöd för beslutsfattande](/konsekvensutredning/utgangspunkter/stod-for-beslutsfattande/)

En konsekvensutredning ska stödja beslutsfattare att ta ställning till olika förslag och fatta informerade beslut om föreslagna åtgärder.

[Integrerad del av arbetet](/konsekvensutredning/utgangspunkter/integrerad-del-av-arbetet/)

Att utreda konsekvenserna är en integrerad del av arbetet med att ta fram förslag. Konsekvensutredningen ska påbörjas tidigt.

[Anpassa omfattningen](/konsekvensutredning/utgangspunkter/anpassa-omfattningen/)

Omfattningen på en konsekvensutredning bör anpassas efter sakfrågan som utreds samt utformningen av förslagen och dess konsekvenser.
# Integration, utanförskap och olika geografiska förhållanden

---

Samma förslag kan få olika konsekvenser på olika geografiska platser beroende på strukturella förutsättningar såsom exempelvis befolkningstäthet, kollektivtrafiktäckning, företagsstruktur, avstånd till olika sorters service eller vilka naturtyper ytan består av. På dessa sidor får du stöd för att analysera dina förslag utifrån lokala och regionala förhållanden.

På sikt kommer sidorna även innefatta stöd på temat utanförskap.

Sidorna inom detta område är framtagna i samverkan med myndigheter med expertis om frågorna.

## Inom området *integration, utanförskap och olika geografiska förhållanden* kan du läsa om:

### Lokala och regionala förhållanden

Denna sida är framtagen tillsammans med [Tillväxtverket](https://tillvaxtverket.se/ "Tillväxtverket").

### Integration

Denna sida är framtagen tillsammans med [Delegationen för migrationsstudier (Delmi)](https://www.delmi.se/).

### Utanförskap

Sidan är under uppbyggnad.

Senast uppdaterad:
2025-03-03
# Principer för att utforma processen för planering och uppföljning

---

För att få till en heltäckande och värdeskapande process för planering och uppföljning finns tre viktiga principer. Processen ska vara sammanhållen, integrerad och engagerande. Här ger vi en introduktion till de tre principerna.

Planering och uppföljning kräver att myndigheten har en helhetssyn på verksamheten och balans mellan olika perspektiv, inklusive budget, kvalitet, it, jämställdhet, miljö och arbetsmiljö. Statskontoret rekommenderar att processen för planering och uppföljning dokumenteras och struktureras med tydliga roller.

Processen bör inte heller vara för statisk. Det bör finnas en flexibilitet i den som möjliggör för myndigheten att anpassa planeringsarbetet till olika verksamheters behov, samt till förändrade omständigheter eller nya insikter.

För att utforma en heltäckande och värdeskapande process finns tre viktiga principer:

* [Håll samman processen](/styrning/planering-och-uppfoljning/principer-for-att-utforma-processen/hall-samman-processen/). Den ska hänga ihop från början till slut och utgå från myndighetens strategiska plan och arbetsordning.
* [Integrera kraven på verksamheten](/styrning/planering-och-uppfoljning/principer-for-att-utforma-processen/integrera-kraven-pa-verksamheten/). Processen ska inkludera alla krav som ställs på myndigheten, till exempel kraven på legalitet, ekonomi, arbetsmiljö, informationssäkerhet, jämställdhet och miljö.
* [Skapa engagemang](/styrning/planering-och-uppfoljning/principer-for-att-utforma-processen/skapa-engagemang-och-delaktighet/). Den ska motivera alla inom myndigheten och fungera som en vägvisare.

De olika principerna beskriver vi närmre på respektive undersida.

Senast uppdaterad:
2023-09-21

Innehållet är granskat:
2025-06-03
# Effektivitet och digitalisering

---

En väl fungerande statsförvaltning kräver både hög effektivitet och en genomtänkt digitalisering. Effektivitet handlar om att nå största möjliga resultat med tillgängliga resurser, medan digitalisering kan vara ett verktyg för att förenkla processer, stärka rättssäkerheten och förbättra tillgängligheten.

Effektivitet i den statliga förvaltningen handlar om att uppnå största möjliga måluppfyllelse med de resurser som används. Att effektivisera innebär antingen att uppnå samma resultat med mindre resurser eller att nå bättre resultat med befintliga resurser. Effektiviteten påverkas av hur myndigheter organiseras, styrs och finansieras samt av hur deras uppgifter och arbetssätt förändras över tid. Nya förslag kan stärka eller försvaga den samlade effektiviteten i statsförvaltningen, och det är viktigt att analysera vilka konsekvenser en förändring får både för enskilda myndigheter och för staten som helhet.

Digitalisering är en viktig faktor som kan bidra till ökad effektivitet genom automatisering, förenklade processer och bättre informationsflöden. Men digitalisering handlar inte enbart om besparingar – den kan också höja kvaliteten, stärka rättssäkerheten och öka tillgängligheten till offentliga tjänster.

Förhållandet mellan regelutveckling och digitalisering är dubbelriktat: ett förslag kan påverka möjligheterna till digital utveckling, samtidigt som ett digitaliseringsperspektiv kan förbättra och framtidssäkra nya regler och reformer. Att redan i utformningen av förslag ställa frågor som ”Kan detta genomföras digitalt?” eller ”Är detta regelverk digitaliseringsvänligt?” kan bidra till en mer ändamålsenlig och modern offentlig förvaltning.

Sidorna inom detta område är framtagna i samverkan med myndigheter med expertis om frågorna.

## Inom området *effektivitet och digitalisering* kan du läsa om:

### Digitaliseringsperspektiv

Denna sida är framtagen tillsammans med
[Myndigheten för digital förvaltning (DIGG)](https://www.digg.se/ "Myndigheten för digital förvaltning (DIGG)").

### Effektivitet i den statliga förvaltningen

Senast uppdaterad:
2025-03-03
# Miljö, energi och djur

---

Miljö, energi och djur är både förutsättningar för och mottagare av samhällsutvecklingen. Ekosystem, djurliv och energisystem påverkas av politiska beslut och samhällsförändringar – men de påverkar också tillbaka. Hälsosamma ekosystem ger oss ren luft, vatten och matproduktion, reglerar klimatet och skapar förutsättningar för ett hållbart energisystem. Samtidigt kan förändringar i lagstiftning, markanvändning, energiproduktion och näringsliv få långtgående konsekvenser, bland annat genom klimatförändringar, förlorad biologisk mångfald och förändrade ekosystemtjänster.

Värdet av natur, klimat, energi och djur sträcker sig bortom monetära bedömningar. Utöver direkta ekonomiska nyttor – som elproduktion, skogsbruk och fiske – har dessa områden rekreationellt, kulturellt och existentiellt värde. Ekosystemens stabilitet och tillgång till hållbar energi är grundförutsättningar för de flesta andra system i samhället.

Djur kan vara allt från mikroorganismer till husdjur och blåvalar, och de påverkas på olika sätt av lagar, beslut och teknikutveckling – inklusive förändringar i energiproduktion och markanvändning.

Sidorna inom detta område är framtagna i samverkan med myndigheter med expertis om frågorna.

## Inom området *miljö, energi och djur* kan du  läsa om:

### Djur

Denna sida är framtagen tillsammans med
[Sveriges lantbruksuniversitet (SLU).](https://www.slu.se/ "Sveriges lantbruksuniversitet (SLU).")

### Miljö och klimat

Denna sida är framtagen tillsammans med [Naturvårdsverket](https://www.naturvardsverket.se/ "Naturvårdsverket").

### Energi

Denna sida är framtagen tillsammans med [Energimyndigheten.](https://www.energimyndigheten.se/ "Energimyndigheten")

Senast uppdaterad:
2025-03-03
# Innehållet i redovisningen av en konsekvensutredning är regelstyrt

---

Innehållet i redovisningen av en konsekvensutredning är reglerat i förordningen om konsekvensutredningar. Redovisningen ska innehålla en övergripande redogörelse för den inledande utredningen för att ta fram era förslag, och en mer detaljerad redovisning av den fördjupade analysen av konsekvenserna av förslagen.

Redovisningen av konsekvenserna ska innehålla information som gör att den som tar del av redovisningen förstår varför ni har genomfört utredningen och får en övergripande bild av hur de potentiella konsekvenserna av olika lösningar har påverkat era val.

Redovisningen kan lämnas integrerat med diskussionen om vilken eller vilka åtgärder ni har valt för att lösa det eller de problem som ligger till grund för utredningen, och beskrivningen av hur åtgärderna uppnår de önskade effekterna.

Ni ska också lämna en mer detaljerat redovisning er analys av konsekvenserna av de förslag ni lämnar. Det kan vara lämpligt att redovisa konsekvensanalysen av de valda förslagen i ett särskilt avsnitt och under en rubrik som gör det tydligt att konsekvenserna av det som föreslås redovisas där.

## Regelkrav på redovisningens innehåll

Vad som ska ingå i redovisningen är regelstyrt. I redovisningen av den inledande konsekvensutredningen för att ta fram förslag ska ni redogöra för

1. det aktuella problemet och vilken förändring som eftersträvas
2. vilka konsekvenser som bedöms uppstå om ingen åtgärd vidtas
3. de olika alternativ som finns för att uppnå förändringen och de fördelar respektive nackdelar som finns med dessa
4. det eller de alternativ som bedöms lämpligast och av vilka skäl.

Det regleras i 6 § förordningen om konsekvensutredningar.

Analysen av de förslag som lämnas eller det beslut som avses att fattas ska bestå av en

1. beskrivning och beräkning av förslagets eller beslutets kostnader och intäkter för staten, kommuner, regioner, företag och andra enskilda
2. beskrivning och, om möjligt, en beräkning av andra relevanta konsekvenser än de som listas i punkten ovan
3. redogörelse för vilka åtgärder som har vidtagits för att förslaget eller beslutet inte ska medföra mer långtgående kostnader eller begränsningar än vad som bedöms vara nödvändigt för att uppnå dess syfte
4. bedömning av om särskilda hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande och om det finns behov av speciella informationsinsatser
5. beskrivning av hur och när konsekvenserna av förslaget eller beslutet kan utvärderas.

Det regleras i 7 § förordningen om konsekvensutredningar.

Ni behöver också i tillämpliga delar lämna redovisningar utifrån 8-10 §§ som relaterar till om förslaget berör kommuner eller regioner och förhållandet till EU samt 11-14 §§ som berör bemyndigande och inhämtande av yttrande.

Senast uppdaterad:
2024-05-14

Innehållet är granskat:
2025-06-03
# Jämställdhetsbudgetering

---

Jämställdhetsintegrering är regeringens huvudsakliga strategi för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Jämställdhetsbudgetering kan beskrivas som jämställdhetsintegrering tillämpat på budgeteringen. Det innebär att resursfördelningen och dess konsekvenser analyseras ur ett jämställdhetsperspektiv och att inkomster och utgifter vid behov justeras för att främja jämställdhet.

[Varför jämställdhetsbudgetering?](/styrning/jamstalldhetsbudgetering/Varfor-jamstalldhets-budgetering/)

Jämställdhetsbudgetering är ett verktyg för att jämställdhetsintegrera myndighetens verksamhet i syfte att åstadkomma jämställdhet.

[Utgångspunkter för myndighetens jämställdhetsbudgetering](/styrning/jamstalldhetsbudgetering/Utgangspunkter-for-myndighetens-jamstalldhetsbudgetering/)

Myndigheternas arbete med jämställdhetsbudgetering får effekter både för målgrupperna, för samhället i stort och för den egna personalen.

[Redovisa mot jämställdhetspolitiska mål](/styrning/jamstalldhetsbudgetering/redovisa-mot-jamstalldhetspolitiska-mal/)

Regeringen kan ge myndigheten som mål att bidra till jämställdhet. Då ska myndigheten redovisa mot detta mål.

[Verktyg för jämställdhetsbudgetering](/styrning/jamstalldhetsbudgetering/Verktyg-for-jamstalldhetsbudgetering/)

En myndighet kan använda sig av verksamhetslogik för att integrera jämställdhetsperspektivet i sin styrning och ledning.

[Så arbetar regeringen med jämställdhetsbudgetering](/styrning/jamstalldhetsbudgetering/sa-arbetar-regeringen-med-jamstalldhetsbudgetering/)

Regeringskansliet har jämställdhetsintegrerat sin budgetprocess och myndigheternas input är en viktig förutsättning.

[Frågor och svar om jämställdhetsbudgetering](/styrning/jamstalldhetsbudgetering/fragor-och-svar-om-jamstalldhetsbudgetering/)

Korta svar på vanliga frågor om jämställdhets-budgetering.
# Skydd av samhället

---

Ett tryggt och välfungerande samhälle bygger på säkerhet, förtroende och tillit. Totalförsvaret, det brottsförebyggande arbetet, åtgärder mot korruption och kontroll av felaktiga utbetalningar är alla avgörande för att upprätthålla dessa värden. Hur nya regler och beslut utformas kan få betydande konsekvenser för Sveriges förmåga att försvara sig, motverka brott och säkerställa att offentliga medel används på rätt sätt.

Säkerhet och rättssäkerhet är centrala både för individen och staten. Brottslighet, korruption och felaktiga utbetalningar undergräver förtroendet för samhällsinstitutioner, medan ett starkt totalförsvar är en förutsättning för att hantera yttre och inre hot. Dessa frågor påverkar varandra och statsförvaltningen i stort – exempelvis kan åtgärder för att bekämpa organiserad brottslighet även minska risken för ekonomisk brottslighet och bedrägerier mot välfärdssystemen.

Sidorna inom detta område är framtagna i samverkan med myndigheter med expertis om frågorna.

## Inom området *skydd av samhället* kan du läsa om:

### Totalförsvaret

Sidan är framtagen tillsammans med [Försvarsmakten](https://www.forsvarsmakten.se/sv/ "Försvarsmakten") och
[Myndigheten för civilt försvar (MCF).](https://www.mcf.se/ "MCF")

### Korruption i staten

Sidan är framtagen av Statskontoret.

### Felaktiga utbetalningar

Sidan är framtagen tillsammans med [Utbetalningsmyndigheten](https://ubm.se/ "Utbetalningsmyndigheten").

### Brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet

Sidan är framtagen tillsammans med [Brottsförebyggande rådet (BRÅ)](https://bra.se/ "Brottsförebyggande rådet (BRÅ)")

Senast uppdaterad:
2025-03-03
# Företagande och civilsamhälle

---

Företag och civilsamhälle spelar en central roll i samhället och påverkas på olika sätt av nya regler och beslut. För företag kan förändringar i regelverket påverka kostnader, intäkter, administrativa bördor och konkurrensförhållanden. För civilsamhället kan det ofta bli liknande konsekvenser.

Civilsamhället omfattar allt från ideella organisationer och stiftelser till fackföreningar och religiösa samfund som sinsemellan har väldigt olika förutsättningar – från helt ideella sammanslutningar till stora organisationer med många anställda. Företag finns också i flera olika former och storlekar. Konsekvensutredningar behöver därför synliggöra vad konsekvenserna blir för olika grupper i civilsamhället och för olika typer av företag.

Konsekvenserna sträcker sig bortom den ekonomiska påverkan som ska beskrivas och beräknas enligt 7 § i förordningen om konsekvensutredningar. Regler kan också påverka hur företag konkurrerar på marknaden, hur innovation och entreprenörskap utvecklas eller hur civilsamhällets organisationer kan verka och bidra till demokratin och välfärden. Därför är det viktigt att analysera hur olika aktörer påverkas – både var för sig och i relation till varandra.

Sidorna inom detta område är framtagna i samverkan med myndigheter med expertis om frågorna.

## Inom området *företagande och civilsamhälle*  kan du läsa om:

### Civilsamhället

Denna sida är framtagen tillsammans med
[Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF)](https://www.mucf.se/ "MUCF").

### Företagande och konkurrensförhållanden

Denna sida är framtagen tillsammans med
[Tillväxtverket](https://tillvaxtverket.se/ "Tillväxtverket") [(Regelrådet](https://www.regelradet.se/)) och [Konkurrensverket](https://www.konkurrensverket.se/ "Konkurrensverket").

Senast uppdaterad:
2025-02-25
# Konsekvensutredningen ska vara ett stöd för att fatta beslut i staten

---

En konsekvensutredning utgör ett stöd till beslutsfattare så att beslut om en åtgärd kan fattas utifrån ett så bra underlag som möjligt.

Samhällets resurser är begränsade och många samhällsintressen konkurrerar om de medel som finns tillgängliga. Därför behöver en konsekvensutredning vara en integrerad del av de underlag som ligger till grund för statliga beslut. Väl genomförda konsekvensutredningar gör det även lättare att jämföra olika förslag och deras påverkan på samhället med varandra.

Utredningen ska leda till att den föreslagna åtgärden blir tydlig, ändamålsenlig och enkel att följa. En utredning av god kvalité förenklar också de efterföljande stegen, när förslaget ska fortsatt beredas, beslutas, genomföras och utvärderas.

## Underlättar beredningen av förslag

En väl genomförd konsekvensutredning underlättar den fortsatta beredningen av ett förslag till åtgärd. Den förbättrar remissinstansernas möjlighet att ta ställning i frågan och arbetsbördan under såväl beredning och remissbesvarande kan minska.

Om en konsekvensutredning behöver kompletteras under beredningsarbetet medför det att både beredningstiden och kostnaderna för beredningen kan komma att öka. Den förändring som förslaget är tänkt att resultera i kommer därmed också försenas.

## Resulterar i ett bättre beslutsunderlag

En konsekvensutredning ger stöd för att så långt som möjligt säkerställa att en övervägd åtgärd faktiskt behövs och att den resulterar i den förändring som efterfrågas, samtidigt som konsekvenserna av förslaget kan bedömas. Den breda analysen, där så många konsekvenser som möjligt utreds, gör det lättare att jämföra förslag av olika typ med varandra och innebär att beslutsfattandet ges möjlighet att vara så effektivt som möjligt.

## Förenklar genomförandet av ett beslut

Att offentligt redogöra för de förväntade konsekvenserna av en åtgärd på ett tydligt och systematiskt sätt ökar transparensen i beslutsprocessen. Det gör det lättare för samhällets aktörer att förstå beslutet och förbereda sig. Det gäller såväl de som påverkas direkt av ett beslut, som de som påverkas indirekt genom mer eller mindre direkta konsekvenser.

## Ger bra förutsättningar för att utvärdera en åtgärd

De åtgärder som beslutas och genomförs kommer att behöva följas upp och utvärderas. I konsekvensutredningen ska det framgå vilka motiv som ligger till grund för en åtgärd. En beskrivning av önskad förändring och förväntade konsekvenser ger en tydlig ram att utvärdera mot. Det innebär att det i ett senare skede blir lättare att bedöma om en åtgärd har haft avsedd effekt, och om den är tillräcklig eller om ytterligare åtgärder behöver övervägas. En systematisk utvärdering av genomförda beslut ökar också möjligheterna för enskilda att hålla beslutsfattare ansvariga för de beslut de fattar.

Senast uppdaterad:
2024-11-27

Innehållet är granskat:
2025-06-03
# Konsekvensutredning är ett verktyg för analys och bedömning

---

En konsekvensutredning är ett verktyg för att tillhandahålla en bred analys och göra en strukturerad och transparent bedömning av hur ett förslag till åtgärd påverkar samhället. Tillvägagångssätten kan variera men utredningen ska innehålla beräkningar av en viss typ och bör innehålla även andra redogörelser.

En konsekvensutredning är ett analytiskt verktyg för att bedöma konsekvenserna av en föreslagen åtgärd, exempelvis ett förslag till lagstiftning eller en förändrad föreskrift. Konsekvenserna kan bedömas bli såväl positiva som negativa för samhället och dess aktörer och ha mer eller mindre direkt koppling till den förändring som den förslagna åtgärden syftar till att åstadkomma.

Syftet med konsekvensutredningen är att ge vägledning om förväntade konsekvenser vid beslutsfattande. Sådana utredningar är centrala inom offentlig förvaltning där de används för att säkerställa att beslut baseras på ett så bra underlag som möjligt om ett förslags vidare konsekvenser.

## En strukturerad och transparent bedömning

En konsekvensutredning syftar till att ge en systematisk och objektiv bedömningsgrund som skapar förståelse för de sammanvägda konsekvenserna av olika åtgärdsförslag på samhället och dess aktörer. Utredningen ska också användas till att kartlägga och minimera negativa konsekvenser av en föreslagen åtgärd. Det kan exempelvis krävas kompensatoriska åtgärder.

## En bred analys

En konsekvensutredning syftar således inte enbart till att bedöma de direkta effekterna av en föreslagen åtgärd på det som åtgärden avser förändra. Analysen ska i stället breddas till att även belysa andra direkta och indirekta konsekvenser, som kan vara såväl kort- som långsiktiga.

Beroende på vad för typ av åtgärd som utreds är det rimligt att beakta olika perspektiv i analysen, då olika samhällsaktörer påverkas i olika grad av olika förändringar.

## Ett första steg i policycykeln

En konsekvensutredning är det första steget i en policycykel:

Utformning av beslut -> Genomförande av beslut -> Utvärdering av beslut

En konsekvensutredning ska bygga på principen om evidensbaserat beslutsfattande och ingår i det första steget i cykeln: utformning av beslut. Genom att samla in och analysera vetenskapliga rön, annan data och övrig relevant information kan utredningen ge en så bra och bred bild som möjligt av de förväntade konsekvenserna av en åtgärd. En bra konsekvensutredning innebär att förslagens kvalitet ökar, vilket kan minska behovet av ytterligare tolkning av regler och öka möjligheten att ett förslag får önskad effekt.

Senast uppdaterad:
2024-11-27

Innehållet är granskat:
2025-06-03
# Frågor och svar om jämställdhetsbudgetering

---

Här hittar du vanliga frågor och svar inom området jämställdhetsbudgetering.

Om du inte hittar svaret på din fråga kan du skicka in din fråga till vår [webbtjänst.](https://fragoresv.esv.se/selfservice?operation=verksamhet_fragaesv_ovriga#9e520bac-2745-4947-a42e-57186cf13be8)

---

[Går det att jämställdhetsbudgetera utan könsuppdelad statistik?](#)
[Kopiera länk](#)

**Svar**

I princip inte. Könsuppdelad statistik, där man kan följa utfall av olika indikatorer/förhållanden uppdelat för kvinnor och män, är en grundbult för att göra en jämställdhetsanalys av budgeten och dess konsekvenser.

Med det sagt kan du ändå göra en jämställdhetsanalys även om du saknar könsuppdelad statistik för exakt det du ska undersöka/analysera. Då kan du i stället utgå från forskning eller statistik från snarlika, relevanta sammanhang och utifrån det föra ett rimligt resonemang om jämställdhetskonsekvenserna.

2023-02-03

[Vad är det för skillnad mellan en samhällsekonomisk analys av jämställdhetskonsekvenser och en samhällsekonomisk kalkyl av jämställdhetskonsekvenser?](#)
[Kopiera länk](#)

**Svar**

I kalkylen behöver man kvantifiera kostnader och nyttor i kronor och ören. I analysen räcker det med att beskriva ett resonemang, till exempel vad som förväntas öka eller minska och varför.

2023-02-03

[Vad är skillnaden mellan jämställdhetsbudgetering och jämställdhetsintegrering?](#)
[Kopiera länk](#)

**Svar**

Jämställdhetsbudgetering är ett snävare begrepp än jämställdhetsintegrering, och kan sägas vara jämställdhetsintegrering tillämpat på användningen av offentliga medel. Det integreras i alla delar av verksamhetsplaneringen och att jämställdhetskonsekvenser av resurstilldelningen ska analyseras (och vid behov justeras) ur ett jämställdhetsperspektiv redan i förslagsstadiet samt att utfallet ska följas upp.

2023-02-03

[Är det bara vi i Sverige som jobbar med jämställdhetsbudgetering?](#)
[Kopiera länk](#)

**Svar**

Nej. Ett 90-tal länder jobbar med jämställdhetsbudgetering. Det finns flera internationella definitioner av begreppet, varav Europarådets definition är en av de mest spridda.

2023-02-03

[Är jämställdhetsbudgetering detsamma som att budgetera för riktade jämställdhetsinsatser?](#)
[Kopiera länk](#)

**Svar**

Nej. Jämställdhetsbudgetering handlar om att hela budgeten ska analyseras ur ett jämställdhetsperspektiv. Avseende statsbudgeten handlar det alltså om samtliga utgiftsområden och inte bara de medel som går till särskilda jämställdhetsinsatser.

2023-02-03

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-13
# Följa upp och bedöma risker och åtgärder

---

Myndigheter som ska följa förordningen om intern styrning och kontroll ska systematiskt och regelbundet följa upp och bedöma den interna styrningen och kontrollen. Här beskriver vi övergripande vad som ingår i uppföljningen och bedömningen.

Myndighetens riskanalys och de åtgärder som vidtas med anledning av analysen ska dokumenteras i den utsträckning som är nödvändig för att myndigheten ska kunna följa upp och bedöma den interna styrningen och kontrollen.

Med stöd av dokumentationen kan myndigheten följa upp och bedöma riskerna och de vidtagna åtgärderna. Det gäller enligt 5 § förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll.

## Systematisk och regelbunden uppföljning och bedömning

Uppföljningen blir systematisk när den utgår från de åtgärder som myndigheten anser är nödvändiga för att acceptera de väsentliga riskerna i verksamheten. Myndigheten bedömer då om de åtgärder som följs upp är ändamålsenliga. Det innebär att myndigheten tar ställning till om respektive åtgärd fungerar på avsett sätt, det vill säga om åtgärderna har genomförts och om de har fått önskad effekt på risken. Utifrån detta ställningstagande kan myndigheten svara på frågan om en eventuellt kvarvarande risk kan accepteras eller om det behövs ytterligare åtgärder.

Samtidigt som myndigheten följer upp verksamheten i övrigt kan den också följa upp de vidtagna åtgärderna. På så sätt blir uppföljningen och bedömningen inte bara regelbunden utan också integrerad med myndighetens uppföljning och bedömning av verksamheten i övrigt.

Bedömningen av riskerna och åtgärderna är också ett underlag för ledningen när de i årsredovisningen ska redovisa en bedömning av om den interna styrningen och kontrollen har varit betryggande.

## Sammanställ de väsentliga riskerna

En sammanställning av de väsentliga riskerna bör finnas på myndigheten, och kan innehålla både risker som ska åtgärdas (högre risk) och risker som är accepterade (lägre risk). Det är dokumentation som är nödvändig för att följa upp att riskerna är aktuella och åtgärderna ändamålsenliga. Det framgår av 6 § förordningen om intern styrning och kontroll.

Sammanställningen behöver inte innehålla samtliga risker som myndigheten har identifierat, utan just de som myndigheten har bedömt vara väsentliga. Myndigheten kommer att identifiera många risker men endast en mindre del av dem blir bedömda som väsentliga (eller kritiska att ha kontroll över för ansvaret för verksamheten).

Av sammanställningen bör det också framgå vilka åtgärder som myndigheten har vidtagit eller planerar att vidta för att hantera riskerna, samt hur myndigheten följer upp och bedömer åtgärderna. I sammanställningen kan även ansvar för genomförande och tidsramar anges. Det framgår av 4 § [Ekonomistyrninsgverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA 2022:8) om intern styrning och kontroll.](https://www.esv.se/kunskapsstod-och-regler/regelverk/foreskrifter/esvfa-20228/ "2022:8")

Om myndigheten inte längre bedömer att en risk är väsentlig bör risken tas bort från sammanställningen.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-08-11
# Redovisa mot jämställdhetspolitiska mål

---

Regeringen kan ge myndigheten som mål att bidra till jämställdhet. Då ska myndigheten redovisa mot detta mål.

Om regeringen beslutat att en myndighet ska bidra till eller verka för ett eller flera av de jämställdhetspolitiska delmålen ska myndigheten också utgå från dessa mål i resultatredovisningen. Det kan framgå av myndighetens regleringsbrev eller annat beslut av regeringen.

## Jämställdhet i resultatredovisningen

Myndighetens resultatredovisning ska innehålla analyser och bedömningar av verksamhetens påverkan på det jämställdhetsproblem som målet avser.
Utgångspunkten för redovisningen är de antaganden om samband mellan vad myndigheten har presterat inom en verksamhet och de jämställdhetspolitiska delmålen. Om myndigheten har tagit fram resultatindikatorer för de jämställdhetspolitiska delmålen redovisar myndigheten enligt dessa. Resultatindikatorer kan exempelvis bestå av individbaserad statistik uppdelad efter kön.

Det resultat som myndigheten redovisar är om verksamheten har bidragit till det jämställdhetspolitiska delmålet. Informationen om resultatet ska baseras på verifierbara data och rimliga resonemang. Det innebär att det finns anledning att tro på verksamhetens bidrag till resultatet. Eventuella osäkerheter ska kommenteras i årsredovisningen. Detta framgår av 3 kap 1 § förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Om verksamheten har motverkat målet om jämställdhet ska myndigheten redovisa detta då det är väsentlig information för regeringens bedömning av myndighetens resultat.

## Jämställdhet i budgetunderlaget

Om myndighetens verksamhet motverkar det jämställdhetspolitiska delmålet behöver myndigheten pröva ändamålsenligheten i de regler som styr verksamheten. Om de förslag myndigheten lämnar för att bidra till jämställdhet förutsätter ändringar i en författning som styr verksamheten ska förslag till ändring redovisas i budgetunderlaget. Detta gäller enligt 9 kap 2 § förordningen om årsredovisning och budgetunderlag.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-13
# Integrerad intern styrning och kontroll med verksamhetsstyrning

---

Intern styrning och kontroll är systematisk och regelbunden styrning av myndigheten och kontroll över verksamheten. Här beskriver vi övergripande hur den kan ses som en integrerad del av myndighetens styrning och regelefterlevnad.

Alla myndigheter ska besluta om arbetsordning och verksamhetsplan enligt 4 § myndighetsförordningen (2007:515). Med arbetsordning och verksamhetsplan blir intern styrning och kontroll integrerad med verksamheten.

Intern styrning och kontroll omfattar hela verksamheten som myndighetens ledning ansvarar för eller som myndigheten bedriver. Det handlar om planering, genomförande, uppföljning och utveckling av verksamheten.

Men ledningen kan inte själv delta i all verksamhet som den är ansvarig för, utan behöver fördela uppgifter och delegera beslutanderätt och då förlita sig på att myndigheten bedriver verksamheten i enlighet med de riktlinjer som ledningen har gett uttryck för med arbetsordning och verksamhetsplan.

## Myndighetens ledningssystem formar den interna styrningen och kontrollen

Ledningens system för verksamhetsstyrning formar myndighetens interna styrning och kontroll. Det är i planering, genomförande, uppföljning och utveckling av verksamheten som den interna styrningen och kontrollen verkar.

### Bild: Ledningssystem för verksamhetsstyrning

![Ledningssystem för verksamhetsstyrning](/contentassets/f4cd6b81135b4aeb8395a7e47007c03c/imageyfy9r.png)

Den interna styrningen och kontrollen följer verksamhetens cykel och kan sägas vara integrerade i verksamhetsstyrningen på följande vis:

* Vid verksamhetsplaneringen identifieras eller uppdateras väsentliga risker i verksamheten.
* Nödvändiga åtgärder för att hantera risker ingår i handläggningen och formerna i övrigt för verksamheten.
* När verksamheten följs upp följer myndigheten även systematiskt och regelbundet upp och bedömer om riskerna är aktuella och om åtgärderna är ändamålsenliga.
* Vid behov uppdaterar myndigheten riskerna för att de ska förbli aktuella och förbättrar åtgärderna för att de ska förbli ändamålsenliga.

## Integrera andra delar av den interna styrningen och kontrollen

Andra exempel på hur intern styrning och kontroll är integrerat i verksamhetsstyrningen är när myndigheten

* följer förhållanden utanför myndigheten som har betydelse för verksamheten enligt 6 § myndighetsförordningen
* tar till vara och utvecklar medarbetarnas kompetens och erfarenhet enligt 8 § 3 myndighetsförordningen
* utformar organisation och rutiner för att främja en tillförlitlig redovisning och skydda förvaltade tillgångar enligt 22 § förordningen om myndigheters bokföring.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-08-11
# Varför jämställdhetsbudgetering?

---

Jämställdhetsbudgetering är ett verktyg för att jämställdhetsintegrera myndighetens verksamhet (exempelvis verksamhetsplan och budget) i syfte att åstadkomma jämställdhet.

Regeringen har som ambition att jämställdhetsperspektivet ska finnas med i samtliga steg i den statliga budgetprocessen. Myndigheterna har en viktig roll i implementeringen av jämställdhetspolitiken. Att myndigheter arbetar med jämställdhetsbudgetering har betydelse ur två perspektiv.

Det ena handlar om de direkta effekter det får för jämställdheten i samhället om myndigheterna har ett jämställdhetsperspektiv på sin resursanvändning.

Det andra perspektivet handlar om att myndigheternas underlag (exempelvis årsredovisning och budgetunderlag) utgör nödvändiga förutsättningar i regeringens möjligheter att integrera jämställdhetsperspektiv i sin budgetprocess.

Dessutom är myndigheternas arbete en del i styrkedjan som ska realisera regeringens jämställdhetspolitik.

Jämställdhet innebär att alla, oavsett kön, ska ha samma rättigheter och möjligheter, eller som det uttrycks i riksdagens övergripande jämställdhetspolitiska mål: ”Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv”.

## Jämställdhetspolitiska delmål fokuserar på områden med allvarliga problem

Till det övergripande jämställdhetspolitiska målet finns sju delmål som representerar områden där det förekommer särskilt stora eller allvarliga problem med ojämställdhet. Delmålen berör:

* makt och inflytande
* ekonomi
* utbildning
* obetalt hem- och omsorgsarbete
* hälsa
* mäns våld mot kvinnor, våld i nära relationer och utnyttjande i prostitution och människohandel
* hedersrelaterat våld och förtryck

Ett skäl till att arbeta för jämställdhet är alltså att uppnå ökad likvärdighet mellan könen och att minska de ojämställdhetsproblem som finns på dessa områden. Strävan efter jämställdhet går på så vis hand i hand med den statliga värdegrundens mål om saklighet, opartiskhet och alla människors lika värde.

## Jämställdhet leder till ökad effektivitet

Att främja jämställdhet leder till ökad effektivitet. Genom att undanröja hinder för människors fria val och motverka medveten och omedveten diskriminering skapas möjligheter och välstånd. Ett exempel är att den genomsnittliga kompetensnivån på en arbetsplats skulle bli lägre om sökandet begränsades till halva populationen, och leda till att en stor andel av de bäst lämpade kandidaterna inte fick möjlighet att arbeta där de gör störst nytta för samhället.

## Jämställdhetsperspektiv i regelverket

Enligt 3 § myndighetsförordningen (2007:515) ska myndighetens ledning se till att myndighetens verksamhet bedrivs effektivt och enligt gällande rätt. Enligt 5 § Förvaltningslagen (2019:900) ska myndighetens verksamhet vara saklig och opartisk. För att uppfylla dessa krav behöver alltså myndighetens verksamhet bedrivas jämställt och icke-diskriminerande. Dessutom framgår av 1 kap 2 § första stycket och 8 § regeringsformen att det allmänna, bland annat statliga myndigheter under regeringen, ska motverka diskriminering på grund av bland annat kön.

Senast uppdaterad:
2025-10-13

Innehållet är granskat:
2025-10-13
# Nyckeltal ur statsredovisningen

---

Nyckeltal är jämförelsetal som myndigheten kan använda för att följa och styra verksamheten eller jämföra sig med andra. På så sätt kan nyckeltal användas i myndighetens ledningssystem. Här beskriver vi övergripande vad nyckeltal är och ger exempel på några förordningsstyrda nyckeltal.

Nyckeltal är tal som mäter en viss del av en verksamhet och som ofta följs över tid. För att skapa jämförbarhet över tid och mellan olika verksamheter beräknas nyckeltalet vanligtvis som en kvot. Kvotformen gör det möjligt att ta hänsyn till att exempelvis antalet anställda eller antalet handlagda ärenden skiljer sig åt över tid och mellan verksamheter.

## Används i planering och uppföljning

Nyckeltal kan användas för att planera, genomföra, följa upp och utveckla en verksamhet. De kan på en övergripande nivå användas som indikatorer för att följa myndighetens resultat i förhållande till regeringens beslutade uppgifter och mål. I så fall blir de också ett sätt att operationalisera och förtydliga dessa mål. De kan också användas på en lägre nivå i en verksamhet för att exempelvis löpande följa verksamhetens kvalitet och prestationer.

Ett bra nyckeltal bör vara

* intressant för användarna
* tydligt i vad det mäter
* tillgängligt till en rimlig kostnad
* hållbart över tid.

## Kan vara förordningsstyrda

De statliga myndigheterna använder en rad olika nyckeltal i sin styrning. I vissa fall framgår det av förordningar eller föreskrifter vilka nyckeltal som myndigheten ska ta fram. Det gäller bland annat för årsredovisningen där myndigheten i vissa fall ska redovisa följande nyckeltal

* styckkostnad för handläggning av ärenden
* handläggningstid för ärenden
* driftkostnad per årsarbetskraft.

## Kan användas för jämförelser med andra

Ett sätt att använda nyckeltal är att jämföra den egna myndigheten med andra.  Det kan till exempel vara till nytta när myndigheten vill analysera sina personalkostnader eller om myndigheten ska se över sina lokalkostnader.

Med applikationen för nycketal ur statsredovisningen kan myndigheter både ta fram nyckeltal för den egna verksamheten och jämföra sig med andra myndigheter.

[Testa nyckeltal ur statsredovisningen](/analysera--jamfora/Nyckeltalsapplikation/).

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-08-11
# Introduktion till sidorna

---

Samhället hänger ihop med många komplexa samband, och olika utredningsfrågor och politikområden påverkar varandra. För att komma fram till bästa möjliga förslag och att bidra med ett bra beslutsunderlag behöver ni belysa era frågor från flera olika perspektiv och ta hänsyn till lagstiftning och mål på dessa områden.

På de här sidorna får ni hjälp att snabbt sätta er in i ett antal olika perspektiv, hur dessa kan vara relevanta för er utredning och vilka potentiella fallgropar som finns kopplat till perspektivet. Observera att listan över perspektiv inte är uttömmande utan endast exempel. Urvalet baseras på ett regeringsuppdrag till Statskontoret om att ge stöd om konsekvensutredningar i samverkan med ett antal utpekade myndigheter. (Se länk til  höger).

Ingen utredning kommer att ha möjlighet att göra djupa analyser ur samtliga perspektiv – och alla perspektiv kommer inte vara lika relevanta för alla utredningar. Men: det är viktigt att inte avfärda något perspektiv på förhand. Det kan vara andra perspektiv än man först tror som är relevanta och som påverkas av det man ska utreda.  Det är utredningen som, utifrån en proportionalitets­bedömning och legala krav, tar ställning till vilka perspektiv som man behöver belysa och hur djupt respektive analys kan gå.

Försök att i möjligaste mån integrera flera perspektiv på en gång, t.ex. utgå från att en individ både har ett kön, en ålder, en funktionsnivå och en geografisk hemvist eller att en reglering samtidigt kan påverka klimatmålen, konkurrensförhållanden, djur och nationell säkerhet.

Ett bra sätt att skapa förståelse för ett perspektiv är att involvera berörda och/eller experter och intresseorganisationer. Det är viktigt att fundera på vilka som är experter på de frågor er utredning avser. Som ett exempel kan nämnas att det är vanligt att barn eller personer med funktionsnedsättning endast anses vara berörda, trots att de i många frågor i själva verket är experter på sin situation.

## Inom området *Beakta perspektiven* kan du läsa om:

### Konsekvenser för människor och deras rättigheter

* Sveriges internationella åtaganden om mänskliga rättigheter.
* Barns rättigheter.
* Personer med funktionsnedsättning.
* Jämställdhetsperspektiv.
* Integritetsskydd.

### Skydd av samhället

* Brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet.
* Korruption i staten.
* Felaktiga utbetalningar.
* Totalförsvaret.

### Företagande och civilsamhälle

* Företag och konkurrensförhållanden.
* Civilsamhället.

### Miljö, energi och djur

* Energi.
* Djur.
* Miljö och klimat.

### Effektivitet och digitalisering

* Digitalisering.
* Effektivitet i den statliga förvaltningen.

### Integration, utanförskap och olika geografiska förhållanden

* Integration och utanförskap.
* Lokala och regionala förhållanden.

Senast uppdaterad:
2025-03-03