# Sponsring som finansieringskälla

---

Sponsring kan under vissa omständigheter vara en kompletterande finansieringskälla för statliga myndigheter. Här beskriver vi vad som definieras som sponsring i staten och vad som krävs för att en myndighet ska få ta emot sponsring.

Sponsringsinkomster är en av flera typer av andra icke-statliga medel som myndigheter får ta emot och disponera med stöd av 6 kap. kapitalförsörjningsförordningen (2011:210). Vid sponsring tillhandahåller en sponsor (ofta en extern aktör) kontanta medel, varor eller tjänster i utbyte mot exponering av ett företagsnamn eller varumärke samt eventuellt andra förmåner.

## Mellanting mellan donationer och avgifter

Sponsring kan ses som ett mellanting mellan donationer och avgifter. Till skillnad mot [donationer](/redovisning-och-finansiering/bidrag-och-transfereringar/erhallna-bidrag-och-donationer/ "donationer") är sponsring inte ensidiga gåvor utan en affärsmässig överenskommelse med ömsesidiga åtaganden där sponsorn får en exponeringstjänst och eventuellt andra förmåner i utbyte.

Till skillnad mot avgifter är syftet med sponsring inte i första hand att täcka myndighetens [kostnader för motprestationen](/redovisning-och-finansiering/avgifter-och-andra-ersattningar/forutsattningar-for-avgifter-i-staten/motprestation-kan-likstallas-med-statlig-resursforbrukning/ "kostnader för motprestationen"). En exponeringstjänst kan vara värd mer för sponsorn än vad det kostar myndigheten att tillhandahålla den.

Ett exempel på sponsring är ett museum som tar emot sponsring i samband med en tillfällig utställning. Ett annat exempel är ett lärosäte som tar emot sponsring i samband med gästföreläsningar inom en kurs eller en föreläsningsserie som är öppen för allmänheten.

## Krav på myndigheter som tar emot sponsring

En myndighet får endast ta emot sponsring som är av mindre omfattning eller tillfällig natur. På sidan Andra ersättningar finns [stöd för att bedöma om inkomsterna är av mindre omfattning eller tillfällig natur](/redovisning-och-finansiering/avgifter-och-andra-ersattningar/andra-ersattningar/#Block_stod " Stöd för att bedöma om inkomsterna är av mindre omfattning eller tillfällig natur.").

### Inkomsterna får inte rubba förtroendet för myndigheten

En förutsättning för att en myndighet ska få ta emot sponsring är att inkomsten inte rubbar allmänhetens förtroende för myndigheten. Inkomsten får inte väcka misstankar om att myndigheten brister i opartiskhet i sin myndighetsutövning. Inkomsten får inte heller på något annat sätt skada myndighetens anseende.

Dessa krav gäller även andra typer av icke-statliga medel som kan tas emot med stöd av 6 kap. 1 § kapitalförsörjningsförordningen. Riskerna för att förtroendeskadliga situationer kan uppstå är dock mer påtagliga vid sponsring.

### Inkomsterna får inte medföra ökat finansieringsbehov

Det är inte heller tillåtet för en myndighet att ingå sponsringsavtal som medför att behovet av medel från statens budget ökar. Sponsringsavtal får exempelvis inte leda till att högre avgifter måste tas ut i avgiftsfinansierad verksamhet eller att myndigheten åsidosätter sin ordinarie verksamhet till följd av sponsringen.

Dessa restriktioner gäller även avtal om andra typer av icke-statliga medel som kan tas emot med stöd av 6 kap. 1 § kapitalförsörjningsförordningen.

### Myndigheten ska ha interna riktlinjer för sponsringssamarbeten

En myndighet som överväger att ta emot sponsring ska upprätta interna riktlinjer för sponsringssamarbeten. Innan en myndighet tar emot sponsring bör den också ha rutiner för uppföljning av verksamheten. Uppföljningen bör utformas så att resultatet blir användbart för att avgöra om sponsringen är ett effektivt resurstillskott eller inte.

En myndighet som avser att ta emot sponsring ska även upprätta ett skriftligt avtal med samarbetsparten om villkoren för samarbetet.

Senast uppdaterad:
2026-03-05