# Totalförsvarsperspektivet i konsekvensutredningar

---

När en konsekvensutredning ska upprättas och totalförsvarsperspektiv ska beaktas behöver utredningen utgå från de regelstyrda grunderna för totalförsvaret som framgår här nedan.

## Totalförsvaret

Totalförsvar är sådan verksamhet som behövs för att förbereda Sverige för krig. Totalförsvar består av militär verksamhet (militärt försvar) och civil verksamhet (civilt försvar). Totalförsvaret är ingen enskild organisation utan består av ett stort antal aktörer från olika samhällssektorer som bedriver olika typer av verksamhet.

Det övergripande målet för totalförsvaret är att ha förmåga att försvara Sverige och allierade stater mot väpnat angrepp samt hävda landets självständighet, suveränitet och territoriella integritet. Verksamhet inom totalförsvaret ska kunna bedrivas enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet och i enlighet med Sveriges åtaganden som medlem i Nato. Det militära och civila försvaret ska vara uthålligt och ha förmåga till ömsesidigt stöd.

För att stärka Sveriges försvarsförmåga kan beredskapen höjas. Regeringen kan fatta beslut om höjd beredskap om Sverige befinner sig i krigsfara, eller om det råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför Sveriges gränser, eller att Sverige har varit i krig eller krigsfara. Vid beslut om höjd beredskap kan en viss sorts lagstiftning aktiveras efter beslut av regeringen, de så kallade [fullmaktslagarna,](https://www.riksdagen.se/sv/sa-fungerar-riksdagen/arbetet-i-riksdagen/riksdagens-roll-vid-krig-och-krigsfara/#fullmaktslagar-starker-totalforsvaret-0) som ger staten befogenhet till mycket ingripande åtgärder för den enskilde medborgaren och näringslivet. Under högsta beredskap är totalförsvar all samhällsverksamhet som ska bedrivas. Av särskild vikt är bl.a. att värna befolkningens liv och hälsa och att upprätthålla försörjningsberedskap och samhällets funktionalitet.

Totalförsvaret vilar på den styrka och sammansättning som samhället har. I utvecklingen av totalförsvaret utgör därför samhällsplaneringen en viktig beståndsdel. Hänsyn behöver tas till totalförsvaret när samhället utvecklas. Totalförsvaret behöver bli en naturlig del i fler verksamhetsområden och utgöra ett centralt perspektiv inom samhällsplanering och näringslivsutveckling. Det innebär att utveckla en samhällsplanering, en kultur och ett förhållningssätt i såväl offentlig som privat verksamhet som säkerställer ett totalförsvarsperspektiv.

För att säkerställa en samlad förmåga i totalförsvaret behöver en samordnad planering genomförs på nationell, regional och lokal nivå av både offentliga aktörer och näringslivet. Statliga myndigheter ska också beakta totalförsvarets krav i all sin verksamhet.

Det **militära försvaret** omfattar den verksamhet som bedrivs av Försvarsmakten med stöd av försvarsmyndigheter, delar av de frivilliga försvarsorganisationerna samt delar av försvarsindustrin och övriga relevanta delar av näringslivet, för att kunna verka krigsavhållande och förbereda Sverige för krig.

Målen för det militära försvaret

Det militära försvaret har följande mål:

* försvara Sverige mot ett väpnat angrepp,
* hävda Sveriges territoriella integritet,
* värna rättigheter och nationella intressen utanför svenskt territorium i enlighet med internationell rätt,
* inom ramen för Natos kollektiva försvar och uppgifter i övrigt, uppfylla Sveriges åtagande som allierad,
* främja vår säkerhet samt förebygga och hantera konflikter och krig genom att i fredstid genomföra operationer på vårt territorium och i närområdet samt delta i internationella fredsfrämjande insatser,
* skydda samhället och dess funktionalitet genom att med befintlig förmåga och resurser bistå övriga samhället såväl i fred som vid höjd beredskap.

Försvarsmakten är organiserad i förband som är lokaliserade på organisationsenheter ute i landet. För att kunna bygga operativ förmåga krävs personal i form av anställda soldater eller värnpliktiga, materiel (såsom fordon och vapen) och infrastruktur (t.ex. logement, förråd, ledningsplatser och flygbaser). Vidare krävs kontinuerliga övningar för att förbanden ska uppnå en god förmåga att lösa sina uppgifter. För att upprätthålla incidentberedskapen och Natos uppgifter rörande avskräckning deltar vissa förband även kontinuerligt i militära operationer.

Det **civila försvaret** omfattar den verksamhet som statliga myndigheter, kommuner och regioner, näringsliv, frivilligorganisationer, arbetsmarknadens parter, trossamfund, enskilda individer samt förenings- och kulturliv med flera bedriver för att förbereda Sverige för krig. I fredstid utgörs verksamheten av beredskapsplanering och förmågehöjande åtgärder. Under höjd beredskap och då ytterst krig utgörs verksamheten av nödvändiga åtgärder för att upprätthålla målet för det civila försvaret.

Målsättningen för förmågeutvecklingen bör vara ett civilt försvar som är motståndskraftigt mot samhällsstörningar och som kan hantera konsekvenserna av ett väpnat angrepp. Ett sådant civilt försvar bidrar till att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera fredstida krissituationer. (Ref: Prop. 2024/25:34 s 13.)

Målen för det civila försvaret

Det civila försvaret har följande mål:

* att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna,
* att inom ramen för Natos kollektiva försvar och uppgifter i övrigt, bidra till det militära försvarets förmåga,
* att skydda civilbefolkningen,
* att upprätthålla försvarsviljan och samhällets motståndskraft mot externa påtryckningar.

I fredstid fokuserar det civila försvaret på beredskapsplanering och åtgärder som ökar vår försvarsförmåga. Det civila försvarets uppgift är också att bland annat se till att vi har dricksvatten, mat och energi i krig, och att bidra till det militära försvarets förmåga.

## Perspektivet militärt försvar

För att det militära försvaret ska kunna lösa sina uppgifter och verka i enlighet med ovan angivna mål bör utredaren ta nedan exempel på direkta och indirekta perspektiv som kan påverka det militära försvaret i beaktande.

Åtgärder eller förslag som medför direkta begränsningar på målen för det militära försvaret kan exempelvis omfatta förändringar avseende legala, administrativa eller fysiska förutsättningar eller faktorer som påverkar det militära försvarets verksamhet eller handlingsutrymme.

Exempel:

* **Innebär förslaget en begränsning för möjligheten att genomföra militär övnings- och utbildningsverksamhet i förmågan till väpnad strid på maken, till sjöss och i luften?** Till exempel kopplat till förändringar avseende de legala förutsättningarna för de verksamhets-/miljötillstånd som krävs eller påverkan på de fysiska områden inom vilka verksamheten bedrivs.
* **Påverkar förslaget annan samhällsutbyggnad i form av vindkraft, flyghinder, bullerkänslig bebyggelse eller infrastruktur som påverkar den spektrala miljön och som sammantaget begränsar militär rörlighet, utbildnings- och övningsförutsättningar eller funktionen hos militära system?**
* **Påverkar förslaget möjligheten att bedriva nödvändig forskning, utveckling, verifiering och validering för det militära försvaret?**
* **Påverkar förslaget bestämmelserna kring upphandling?**
* **Påverkar förslaget möjligheten för Sverige att tillhandahålla värdlandsstöd (VLS) genom mottagande, transitering och basering av utländska militära förband i Sverige samt förmåga att tillhandahålla dem möjlighet till utbildning och övning, enskilt eller tillsammans med Försvarsmakten?**

Åtgärder eller förslag som medför indirekta begränsningar på målen för det militära försvaret kan exempelvis omfatta förändringar avseende legala, administrativa eller fysiska förutsättningar eller faktorer som påverkar samhällets robusthet negativt eller försämrar det civila försvarets möjligheter att lämna stöd till det militära försvaret. Det kan exempelvis röra sig om:

* **Medför förslaget ökade sårbarheter och beroenden i samhället inom områden som transporter, energiförsörjning, sjukvård m.m.?**
* **Påverkar förslaget myndigheters förutsättningar att dela information och upprätta lägesbilder?**
* **Skapar förslaget otydlighet avseende olika aktörers ansvar, mandat och uppgifter i totalförsvaret?**

## Perspektivet civilt försvar

* **Påverkar förslaget Sveriges förmåga att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna i krig eller krigsfara?**

*Exempel:* Viktiga samhällsfunktioner är t ex besluts- och ledningsförmåga, sjukvård, transporter, ordning och säkerhet, det finansiella systemets funktionalitet och elektroniska kommunikationer. Omfattar även nödvändig försörjning avseende exempelvis läkemedel, livsmedel, dricksvatten och energi samt tillgång till grunddata, ekonomisk säkerhet och handel.

* **Påverkar förslaget samhällets förmåga att bidra till det militära försvaret av Sverige i krig eller krigsfara?**

*Exempel:*Tillgång till transporter, energi, sjukvård och förnödenheter. Stöd till Natos militära operationer genom att bland annat säkerställa att dessa sektorer kan leverera nödvändiga varor och tjänster och kan motstå angrepp eller störningar.  Nato-medlemskapet ställer även krav på förmågan att upprätthålla politiskt beslutsfattande och centrala ledningsfunktioner, säkerställandet av viktiga samhällsfunktioner och civilt stöd till militära operationer.

* **Påverkar förslaget Sveriges förmåga skydda civilbefolkningen i krig eller krigsfara?**

*Exempel:* Samhällets förmåga att bereda skydd för civilbefolkningen, rädda nödlidande och ombesörja vård. Avser t ex skyddsrum, utrymning av civilbefolkningen, räddningstjänst.

* **Påverkar förslaget Sveriges förmåga att upprätthålla försvarsviljan och samhällets motståndskraft mot externa påtryckningar?**

*Exempel:*Säkerställa att saklig offentlig information snabbt och effektivt kan förmedlas även under störda förhållanden och att förebygga samt identifiera, analysera och möta påverkanskampanjer.

Exempel på frågor som kan medföra indirekt påverkan på försvaret

* Barnomsorg och hur det säkerställs att krigsplacerad personal kan gå till sitt arbete.
* Påverkan på insatsvaror till industri och livsmedelssektorn som kan påverka samhällets robusthet och försörjningen av (t.ex.) Försvarsmakten.
* Digitalisering som öppnar upp nya sårbarheter i samhället, liksom det även skapar nya möjligheter även för totalförsvaret. Det kan exempelvis röra sig om ökad aggregering och tillgängliggörande av information, som ökar möjligheterna att genomföra detaljerade förberedelser för sabotage och angrepp. Det kan också gälla ett ökat beroende av digitala tjänster för att upprätthålla samhällets funktioner.
* Även grunddata (det som gör att vi har koll på vem som äger vad t.ex.). Att kunna återskapa förlorad information.
* Betalningsväsendet, att kunna betala ut pension, ersättning till inkallade osv, och vem äger informationen och vad kan man utläsa av den?
* Transportinfrastrukturutbyggnad (flygplatser, hamnar, internationella järnvägskopplingar etc.) som å ena sidan ökar samhällets rörlighet och transportkapacitet samtidigt som nya infallsportar in i Sverige öppnas upp.
* Trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder som samtidigt försvårar för gena, snabba och effektiva militära transporter eller militär dual-use (t.ex. vägbas) av infrastrukturen. Mitträcken, refuger etc. som saktar ned och gör vägar svåranvända för stora och breda transporter. Ökad kameraövervakning och informationsinsamling vid vägar som möjliggör kartläggning av militära transporter.
* Bortrationalisering av redundans eller sällan nyttjade funktioner i transportsystemet till förmån för just-in-time och marknadsrationella lösningar. T.ex. borttagande av ändlastkajer vid järnväg, avveckling av sällan använd infrastruktur etc.
* Missad potential för dual-use och interoperabilitet vid inköp av statliga fartyg eller luftfartyg.
* Avveckling eller förlorad svensk/statlig rådighet över kapacitet och förmåga till exempelvis transporter, sjukvård och byggnads- och reparationskapacitet genom avreglering och utförsäljning.
* Olika klimatanpassningsåtgärder kan främja en ökad robusthet i samhället men kan även öka beroendet av importvaror för att upprätthålla olika samhällsfunktioner.

Potentiella fallgropar

* Att aktörer vid utformning av utredningar eller föreskrifter i för liten utsträckning nyttjar tillgänglig kunskap och i för hög grad efterfrågar mycket detaljerade bedömningar från exempelvis Försvarsmakten.
* Att aktörer vid utformning av utredningar eller föreskrifter avskriver påverkan på totalförsvarets förmåga som en riskfaktor, enbart på grund av att öppen information indikerar att sådana faktorer inte finns.
* Planeringen av totalförsvaret berör hela samhället och fler frågor än förväntat kan behöva beakta totalförsvarsperspektivet. Se exempel nedan.

Senast uppdaterad:
2025-03-21