# Konsekvenser för människor och deras rättigheter

---

En central del av konsekvensutredningsarbetet är att analysera hur olika grupper och individer påverkas. När ni gör det behöver ni ta hänsyn till de mänskliga rättigheterna, som barns rättigheter och rättigheter för personer med funktionsnedsättning, samt jämställdhet, icke-diskriminering och skyddet för den personliga integriteten vid behandling av personuppgifter. Analysen bör utgå från berörda gruppers olika perspektiv och erfarenheter. Genom att göra det säkerställer ni också att förslagen bidrar till att lag och internationella åtaganden följs. Vad som behöver analyseras beror på vilka frågor utredningen ska hantera, vilken förändring som eftersträvas och hur förändringen är tänkt att uppnås.

## De mänskliga rättigheterna ska skyddas

Sverige som stat är bunden av ett flertal internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Olika FN-konventioner, Europarådskonventioner och EU:s stadga för grundläggande rättigheter utgör skyddet för individers mänskliga fri- och rättigheter och berör i stort sett alla livsområden. Grundläggande mänskliga rättigheter skyddas även i grundlagarna. Vissa av konventionerna är också svensk lag – FN:s konvention om barnets rättigheter och den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

De mänskliga rättigheterna är odelbara och ska ses som en helhet. De mänskliga rättigheterna gäller för alla utan åtskillnad och medför bindande åtaganden för staten, som också ansvarar för rättigheternas efterlevnad.

## Gå bortom normen och se människors olika förutsättningar

Det är vanligt att fastna i stereotypa föreställningar av hur en företagare, en myndighetsanställd, en landsbygdsbo, ett barn eller en patient ser ut. Då är det lätt att missa verkligheten, den variation som finns i gruppen och att olika individer har olika förutsättningar och behov. För att ett förslag ska fungera bra för alla, behöver man kartlägga och förstå den variation som finns samt i möjligaste mån anpassa förslaget utifrån dessa olikheter.

## Intersektionalitet ger en mer träffsäker analys

 Ofta blir analysen bättre med ett intersektionellt angreppssätt då människor har olika behov och förutsättningar. En intersektionell analys undersöker hur exempelvis kön, ålder, funktionsnedsättning, etnisk tillhörighet och sexuell identitet samverkar och skapar ojämlikhet och utsatthet, mellan och inom olika grupper av människor som har olika behov och förutsättningar. Genom en sådan analys kan ni identifiera strukturell diskriminering, särskild sårbarhet eller bristande måluppfyllelse för vissa grupper. Ibland är det först när man analyserar en fråga utifrån olika perspektiv som det blir tydligt vilken (under)grupp som är särskilt påverkad av ett problem eller en åtgärd. En intersektionell analys bidrar också till att uppfylla Sveriges internationella åtaganden om mänskliga rättigheter.

Läs mer om intersektionalitet på sidorna nedan eller hos [SCB](https://konsuppdeladstatistik.scb.se/fordjupningar.html#intersektionalitet-och-statistik "Intersektionalitet och statistik") eller [Jämställdhetsmyndigheten](https://jamstalldhetsmyndigheten.se/fakta-om-jamstalldhet/vad-ar-intersektionalitet/ "Vad är intersektionalitet?"). Här finns också en artikel om hur Myndigheten för delaktighet jobbar med frågan.

## Att involvera berörda

Genom att ta hänsyn till erfarenheter och synpunkter hos personer som är berörda av problemet eller förslagen kan såväl era förslag som er konsekvensutredning bli bättre. Det kan göras genom att direkt involvera berörda personer, eller genom att prata med organisationer som representerar dem, till exempel inom kvinnorörelsen, barnrättsrörelsen eller funktionsrättsrörelsen. I vissa fall är delaktighet dessutom en rättighet enligt lag, exempelvis vad gäller [barn](https://www.barnombudsmannen.se/stod-och-verktyg/tolkning-av-barnkonventionen/rattspraxis-gallande-barnkonventionen/analyser-av-domar-och-beslut-som-ror-barnkonventionen/artikel-12--barnets-ratt-att-uttrycka-sina-asikter-och-bli-hord/ "Artikel 12 – barnets rätt att uttrycka sina åsikter och bli hörd") och [urfolket samerna](https://www.riksdagen.se/sv/dokument-och-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/lag-202266-om-konsultation-i-fragor-som-ror-det_sfs-2022-66/ "Lag (2022:66) om konsultation i frågor som rör det samiska folket"). Även internationella åtaganden om mänskliga rättigheter ställer krav på involvering, dvs. att berörda personer och grupper får framföra erfarenheter, kunskaper och synpunkter och att dessa beaktas.

Läs mer om hur man gör, fördelarna med involvering och tips på vad man bör tänka på sidorna nedan.

Sidorna är framtagna i samverkan med myndigheter med expertis om frågorna.

## Inom området *konsekvenser för människor och deras rättigheter* kan du läsa om:

### Sveriges internationella åtaganden om mänskliga rättigheter

Denna sida är framtagen tillsammans med
[Institutet för mänskliga rättigheter](https://mrinstitutet.se/ "Institutet för mänskliga rättigheter").

### Barns rättigheter

Denna sida är framtagen tillsammans med [Barnombudsmannen](https://www.barnombudsmannen.se/ "Barnombudsmannen")

### Personer med funktionsnedsättning

Denna sida är framtagen tillsammans med
[Myndigheten för delaktighet (MFD)](https://www.mfd.se/ "Myndigheten för delaktighet MFD").

### Jämställdhetsperspektiv

Denna sida är framtagen tillsammans med
[Jämställdhetsmyndigheten (JäMy)](https://jamstalldhetsmyndigheten.se/ "Jämställdhetsmyndigheten").

### Integritetsskydd

Denna sida är framtagen tillsammans med
[Integritetsskyddsmyndigheten (IMY).](https://www.imy.se/ "Integritetsmyndigheten")

Senast uppdaterad:
2025-03-03