# Digitaliseringsperspektivet

---

Digitalisering handlar om hur teknik och data kan användas för att skapa effektiva, tillgängliga och innovativa lösningar. Digitaliseringens möjligheter kan omfatta ökad effektivitet, bättre tjänster för medborgare eller offentliga aktörer, förbättrad analyskapacitet och beslutsfattande.

Om digitaliseringsperspektivet inte beaktas kan konsekvenser som otillgängliga tjänster, tekniska inlåsningseffekter eller bristande dataskydd uppstå, vilket kan försvåra långsiktiga lösningar, hämma innovation och att man går miste om utvecklingspotential.

Att inkludera ett digitaliseringsperspektiv i konsekvensutredningar innebär att utreda hur förslag kan påverka, eller påverkas av, digitaliseringen. Att förstå digitaliseringens roll tidigt i utredningsarbetet bidrar till att identifiera risker och möjligheter som kan påverka beslutens utformning, kvalitet och hållbarhet.

Frågor att ställa sig

När man analyserar ett förslag ur ett digitaliseringsperspektiv kan man tänka på hur ett förslag eller beslut påverkar möjligheten att digitalisera verksamheter, produkter eller tjänster. Ett nytt regelverk eller en policy kan exempelvis både möjliggöra eller försvåra en övergång till digitala lösningar. Nedan frågeställningar kan vara en utgångspunkt för digitaliseringsperspektivet.

* **Är förslagen att betrakta som teknikneutrala?**
  Förslag som allt för detaljerat föreskriver användning av viss teknik riskerar att låsa fast verksamheter i lösningar som riskerar att snabbt bli föråldrat och hindra användningen framtida tekniska lösningar. Ett förslag som beskriver önskad funktion snarare än medel kan bidra till en bättre teknikneutralitet
* **Kan digitalisering möjliggöra en förbättring av förslaget?**
  Kan digitalisering leda till en förbättring av något slag? Exempelvis automatisering, effektivisering eller bättre beslutsstöd genom digitalisering. Som exempel kan ett förslag som innebär att myndigheter kommer behöva granska inkomna ansökningar manuellt bli mer effektivt om förslaget även föreslår användning av digitala beslutsstöd.
* **Påverkar förslaget existerande digitala tjänster eller system?**
  Om ja, hur påverkas effektivitet, tillgänglighet och säkerhet? Kan förslaget innebära kostnadsförändringar? Arbetsinsatser för drift, underhåll eller uppdateringar? Ett exempel kan vara förändring i dataskyddslagen som kräver förändringar i hur personuppgifter hanteras. Det kan innebära uppdateringar i IT-system och befintliga e-tjänster inom vården, skolan eller socialtjänsten.
* **Kräver förslaget användning av ny teknik eller datahantering?**
  Hur hanteras dataskydd, interoperabilitet och tekniska standarder? Exempelvis kan ett förslag som kräver att data delas mellan myndigheter behöva säkerställa att systemen är kompatibla med varandra och att personuppgifter hanteras enligt GDPR.
* **Har förslaget konsekvenser för medborgares eller företags digitala interaktion med det offentliga?**
  Till exempel, ökar eller minskar förslaget tillgängligheten till digitala tjänster? Om digitaliseringen leder till att tidigare kontaktvägar försvinner (som telefon eller fysiska möten), kan det påverka personer som saknar digitala färdigheter eller organisationer som inte har anpassade system.
* **Finns det risk för digitala klyftor eller bristande inkludering?**
  Påverkas personer med olika förutsättningar att använda teknik, som äldre eller personer med funktionsnedsättning? Ett exempel kan vara om en tjänst enbart erbjuds via en mobilapp, så kan personer med vissa funktionsnedsättningar få svårare att ta del av den. En lösning för detta skulle exempelvis vara ett kompletterande stöd via telefon eller en utvecklad webbplattform.

Potentiella fallgropar

* **Brister i nytto- och kostnadsanalys för nya tjänster:** Att underskatta eller överskatta de ekonomiska och organisatoriska konsekvenserna av nya tekniska krav. Ett exempel skulle kunna var en myndighet som inför en AI-driven chattbot för att hantera ärenden, men missar att analysera tillkommande kostnader för utveckling, underhåll och utbildning för personal. Införandet blir ineffektivt och det visar sig att användarna i stor utsträckning behöver kontakta kundtjänst, vilket gör att den förväntade besparingen uteblir.
* **Tekniska krav utan tillräcklig analys:** Att föreslå tekniska lösningar som inte tar hänsyn till dataskydd, interoperabilitet eller långsiktig hållbarhet. Ett exempel skulle kunna vara ett lagförslag som kräver att vårdgivare rapporterar patientdata i ett specifikt format, utan att ta hänsyn till att det befintliga journalsystemet inte stödjer formatet. Det kan leda till extra arbete och höga anpassningskostnader.
* **Missad påverkan på digital tillgänglighet:** Att inte säkerställa att nya tjänster eller lösningar är tillgängliga för alla användargrupper. Det kan till exempel handla om bristande kontraster, textstorlek eller att innehållet inte fungerar för uppläsning. Ett exempel kan även vara om en myndighet inför en ny digital plattform utan möjlighet till hjälp via telefon eller fysiska besök. Detta riskerar att begränsa tillgängligheten för äldre och personer med funktionsnedsättningar som har svårt att använda digitala tjänster.
* **Otillräckligt fokus på säkerhet:** Grundläggande säkerhetsaspekter att ta hänsyn till kan handla om, men är inte begränsade till:
  + Hur hanteras personuppgifter eller annan skyddsvärd information enligt förslaget
  + Är det förenligt med GDPR och andra relevanta lagar om informationssäkerhet?
  + Kan systemet eller tjänsten bli mål för cyberattacker? (phising, ransomware, eller överbelastningsattacker?)
  + Vilka personer eller aktörer ska ha tillgång till systemet eller informationen?
  + Finns det behov av långsiktig förvaltning och i så fall hur hanteras uppföljningen?

Senast uppdaterad:
2025-03-03