# Kostnadsersättningar som kompensation för en kostnad

---

Kostnadsersättningar är andra betalningar än avgifter som en myndighet tar emot som kompensation för en kostnad. Här beskriver vi vad som karaktäriserar olika typer av kostnadsersättningar, under vilka förutsättningar myndigheter får disponera sådana medel och hur de ska redovisas.

Att en myndighet har rätt till kostnadsersättning kan följa av ett avgörande i domstol eller ett avtal som myndigheten har ingått. En myndighet har generellt sett rätt att ingå de avtal som behövs för att kunna utföra sitt uppdrag, det vill säga bedriva den verksamhet som myndigheten är ålagd att utföra. Villkor i sådana avtal är av civilrättslig natur. Myndigheten behöver därmed inget särskilt bemyndigande från regeringen för att tillämpa villkor om kostnadsersättning i sådana avtal.

Exempel på kostnadsersättningar:

* ersättning för rättegångskostnader
* skadestånd
* försäkringsersättning.

[Mer om vad som generellt gäller för när myndigheter får ta emot och disponera icke-statliga medel i verksamheten.](/redovisning-och-finansiering/avgifter-och-andra-ersattningar/andra-ersattningar/#:~:text=Ta%20st%C3%A4llning%20till%20om%20ers%C3%A4ttningen%20f%C3%A5r%20disponeras "Mer om vad som generellt gäller för när myndigheter får ta emot och disponera icke-statliga medel i verksamheten.")

## Ersättning som får disponeras redovisas i verksamhetsavsnittet

En grundtanke med kostnadsersättningar är att det är kostnader som har drabbat mottagaren som ska kompenseras. En myndighet som har rätt till kostnadsersättning får normalt disponera medlen, under förutsättning att de täcker kostnader som myndigheten har haft i sin verksamhet och inte redan i särskild ordning har fått kompensation via statens budget.

Eftersom en kostnadsersättning som får disponeras ska täcka utgifterna i verksamheten till en obestämd del, ska inkomsten vanligen [redovisas mot anslag](/redovisning-och-finansiering/anslag-och-inkomsttitlar/inkomster-pa-statens-budget/ "redovisas mot anslag"). Om ersättningen ska finansiera kostnader som inte är hänförbara till något anslag ska inkomsten i stället redovisas i den verksamhet där kostnaderna uppstår.

## Ersättning som inte får disponeras redovisas i uppbördsavsnittet

Om ersättning för en skada eller liknande överstiger vad som kan anses vara en rimlig ersättning för de kostnader som skadan har orsakat myndigheten, bör myndigheten föreslå för regeringen hur den överskjutande delen bör disponeras.

Kostnadsersättningar som myndigheten tar emot för statens räkning, och som alltså inte avser myndighetens egen verksamhet, får inte heller disponeras.

Medel som myndigheten inte får disponera ska inlevereras till statens centralkonto (betalas in till ett konto i icke räntebärande flöde) och [redovisas mot inkomsttitel](/redovisning-och-finansiering/anslag-och-inkomsttitlar/inkomster-pa-statens-budget/inkomster-som-redovisas-mot-inkomsttitlar/ "redovisas mot inkomsttitel").

## Ersättning för rättegångskostnader

En myndighet som har vunnit ett mål i domstol kan ha rätt till ersättning för rättegångskostnader från den part som har förlorat målet. Myndigheten får i sådana fall disponera ersättning som motsvarar de rättegångskostnader, inklusive ränta, som myndigheten har haft.

Bokföringsexempel: Ersättning av rättegångskostnader

Myndighet A har rätt till ersättning för rättegångskostnader från en utomstatlig motpart. Myndigheten bedömer att inkomsten är av tillfällig natur och att ersättningen inte överstiger myndighetens faktiska kostnader för rättegången. Hela beloppet kan därmed disponeras.

Eftersom kostnaderna har belastat myndighetens förvaltningsanslag nettoredovisas ersättningen mot samma anslag på följande sätt.

|  | **Konto** | **S-kod** | **Debet** | **Kredit** |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ränteflöde, inbetalningar | 19311 | S1931-XX | 100 |  |
| Utomstatliga intäkter av andra ersättningar, inkomster | 3413 | S3182 |  | 100 |
| Överföring till/från räntekonto | 19331 | S1933-XX |  | 100 |
| Behållning räntekonto i Riksgäldskontoret | 1910 | S1910 | 100 |  |
| Återföring av intäkter av anslag | 3012 | S3011 | 100 |  |
| Redovisning mot anslag, räntebärande flöde | 1751 | S1751 |  | 100 |

Om motparten i exemplet hade varit inomstatlig skulle Myndighet A i stället ha bokfört ersättningen på konto 3441 Övriga andra ersättningar, inomstatliga och S-kod S3181 Inomstatliga intäkter av andra ersättningar, inkomster.

## Ersättning för skada

Den som drabbas av en skada kan ha rätt till ersättning från den som har orsakat skadan. Det kan följa av generella skadeståndsrättsliga regler, regler om skadestånd i avtalsförhållanden eller avtalsvillkor.

Ersättningar för skada kan betecknas på en rad olika sätt. Skadestånd, garantiersättning och förseningsavgift är exempel på begrepp som förekommer. Avgörande för klassificeringen är inte vilket begrepp som används, utan den faktiska innebörden av ersättningen.

Ta begreppet vite som exempel. Det som benämns vite kan i vissa fall vara en avtalsreglerad ersättning för en skada. I andra fall kan innebörden av ett avtalsreglerat vite vara en nedsättning av priset på en vara eller tjänst, som då inte ska bokföras som en ersättning utan som en kostnadsreduktion. En [ekonomisk påföljd](/redovisning-och-finansiering/avgifter-och-andra-ersattningar/andra-ersattningar/ekonomiska-pafoljder/ "ekonomisk påföljd") som enligt lag eller annan författning får föreläggas av en tillsynsmyndighet kan också benämnas vite.

### Ersättningar för skada får normalt disponeras

Myndigheten får normalt disponera ersättning som motsvarar såväl kostnader för själva skadan som kostnader i samband med skadeståndsprocessen.

Ibland har en betalning karaktär av såväl skadeersättning som påtryckning eller straff. Om beloppet är högre än vad som kan anses vara en rimlig ersättning för den aktuella skadan omfattas det inte av den generella rätten att disponera skadeersättning.

Det förekommer även att myndigheter tar emot skadestånd för statens räkning som inte avser kostnader i myndighetens verksamhet, och som därmed inte får disponeras.

Bokföringsexempel: Vite vid försenad leverans

Myndighet B har upphandlat inventarier. Enligt avtalet med leverantören ska vite utgå vid försening av leveransen. Nu har leveransen blivit försenad och myndigheten har erhållit vitet från leverantören.

Om Myndighet B bedömer att avtalet innebär att det rör sig om en kompensation för eventuella merkostnader i verksamheten som har uppstått med anledning av leverantörens försening, ska vitet redovisas som en intäkt som myndigheten disponerar. Myndigheten redovisar intäkten på följande sätt.

|  | **Konto** | **S-kod** | **Debet** | **Kredit** |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ränteflöde, inbetalningar | 19311 | S1931-XX | 100 |  |
| Utomstatliga skadestånd och försäkringsersättningar, inkomster | 3412 | S3184 |  | 100 |
| Överföring till/från räntekonto | 19331 | S1933-XX |  | 100 |
| Behållning räntekonto i Riksgäldskontoret | 1910 | S1910 | 100 |  |
| Återföring av intäkter av anslag | 3012 | S3011 | 100 |  |
| Redovisning mot anslag, räntebärande flöde | 1751 | S1751 |  | 100 |

Om motparten i exemplet hade varit inomstatlig skulle Myndighet B i stället ha bokfört ersättningen på konto 3421 Skadestånd och försäkringsersättningar, inomstatliga och S-kod S3183 Inomstatliga skadestånd och försäkringsersättningar, inkomster.

Om Myndighet B i stället bedömer att inkomsten är en kompensation för brister i levererad vara, så kan det bli aktuellt att redovisa vitet som en kostnadsreduktion, eller som en reducerad anskaffningsutgift om kompensationen avser en anläggningstillgång.

Bokföringsexempel: Skadestånd till följd av en dom

Myndighet C har för statens räkning begärt skadestånd av ett företag som genom ett lagbrott har orsakat en skada för samhället. Skadeståndet har dömts ut av domstol. Efter att domen har vunnit laga kraft betalar företaget skadeståndet till myndighetens konto i icke räntebärande flöde.

Då Myndighet C tar emot skadeståndet för statens räkning redovisar myndigheten medlen i resultaträkningens uppbördsavsnitt och mot inkomsttitel på följande sätt.

|  | **Konto** | **S-kod** | **Debet** | **Kredit** |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Icke ränteflöde, inbetalningar | 19411 | S1941-XX | 100 |  |
| Utomstatliga intäkter av andra ersättningar, inkomster | 7034 | S7032 |  | 100 |
| Icke ränteflöde, överföring till SCR | 19421 | S1942-XX |  | 100 |
| Inbetalning i icke räntebärande flöde | 1793 | S1793 | 100 |  |
| Medel som tillförts statens budget från uppbördsverksamhet | 7211 | S7211 | 100 |  |
| Redovisning mot inkomsttitlar, inkomster | 1721 | S1721 |  | 100 |

## Försäkringsersättning

I de flesta fall är det Kammarkollegiet som är försäkringsgivare åt statliga myndigheter. Försäkringsersättningar till myndigheter är därför oftast inomstatliga.

Försäkringsersättningar redovisas som intäkter. Det gäller även om myndigheten ska utrangera en skadad anläggningstillgång som Kammarkollegiet löser in.

Försäkringsersättningar får normalt disponeras, men undantag finns. En myndighet får till exempel inte disponera en försäkringsersättning för en skada som den redan har fått kompensation för via statens budget.

[Mer om försäkringsersättningar kopplade till anläggningstillgångar](/redovisning-och-finansiering/anlaggningstillgangar/innehav/forsakringsersattningar/ "Mer om försäkringsersättningar kopplade till anläggningstillgångar")

## Andra typer av kostnadsersättningar

Regelverket ger stöd för myndigheter att disponera även andra typer av kostnadsersättningar än ersättningarna som vi har gått igenom så långt. Ett exempel är avgifter för betalningspåminnelser.

Bokföringsexempel: Inbetalning av påminnelseavgift

Myndighet D tillhandahåller en tjänst mot avgift. Enligt standardavtalet för tjänsten tar myndigheten ut en påminnelseavgift om betalning inte sker senast på förfallodagen, i enlighet med förordningen (1993:1138) om hantering av statliga fordringar.

Myndighet D skickar en betalningspåminnelse till en utomstatlig kund som inte har betalat fakturan i tid. Kunden betalar påminnelseavgiften i samband med att den ursprungliga fordran betalas.

Myndighet D redovisar påminnelseavgiften vid tidpunkten för betalningen. Myndigheten bedömer att ersättningen får disponeras. Hela beloppet redovisas därför som utomstatliga intäkter av andra ersättningar som får disponeras. Eftersom hanteringskostnaderna har belastat myndighetens förvaltningsanslag nettoredovisas ersättningen mot samma anslag på följande sätt.

|  | **Konto** | **S-kod** | **Debet** | **Kredit** |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ränteflöde, inbetalningar | 19311 | S1931-XX | 60 |  |
| Utomstatliga intäkter av andra ersättningar, inkomster | 3413 | S3182 |  | 60 |
| Överföring till/från räntekonto | 19331 | S1933-XX |  | 60 |
| Behållning räntekonto i Riksgäldskontoret | 1910 | S1910 | 60 |  |
| Återföring av intäkter av anslag | 3012 | S3011 | 60 |  |
| Redovisning mot anslag, räntebärande flöde | 1751 | S1751 |  | 60 |

Statskontoret hanterar frågor om hur bland annat fordringar ska redovisas, medan Kammarkollegiet hanterar frågor om hantering av statliga fordringar.

Länk till fråga och svar: [Hur ska användning av Kammarkollegiets inkassoverksamhet redovisas?](/vanliga-fragor/lopande-redovisning/#faq-accordion-789 "Hur ska användning av Kammarkollegiets inkassoverksamhet redovisas?")

Senast uppdaterad:
2026-03-05