# Så arbetar regeringen med jämställdhetsbudgetering

---

Regeringskansliet är den statliga myndighet i Sverige som har jobbat med jämställdhetsbudgetering under längst tid och mest systematiskt. Beskrivningen av deras arbete är därför både ett lärande exempel på hur en myndighet kan lägga upp sitt arbete med jämställdhetsbudgetering och ett försök att visa hur övriga myndigheters arbete och underlag kommer till användning i Regeringskansliets arbete med jämställdhetsbudgetering.

## Krav på jämställdhetsanalys för alla budgetförslag

Riktlinjer om hur jämställdhetsperspektiv ska tillämpas i den statliga budgetprocessen lämnas årligen av Finansdepartementet. Riktlinjerna innebär bl.a. att de äskanden som lämnas i ramberedningen (då departementen lämnar förslag på hur statens utgifter ska fördelas) ska innehålla en jämställdhetsanalys.

Som stöd finns ett analysverktyg som bygger på att förslagsställaren ska svara på frågor i fem steg:

### 1) Är jämställdhet relevant?

Har förslaget konsekvenser, direkt eller indirekt, för enskilda individer eller företag (som ägs av individer)? Eftersom individer består av personer av olika kön, och jämställdhet handlar om fördelning av makt, resurser och möjligheter mellan könen, så är det mesta som handlar om effekter för individer också relevant för jämställdheten. Om jämställdhet bedöms vara relevant för förslaget går man vidare till steg två.

### 2) På vilket sätt är jämställdhet relevant?

Beskriv hur individer påverkas av förslaget och ifall det på gruppnivå kan förväntas vara några skillnader i effekter utifrån kön.

### 3) Analysera situationen med hjälp av statistik

Hitta relevant könsuppdelad statistik för att beskriva och analysera situationen. Finns inte tillgång till statistik från den exakta kontexten kan information hämtas från snarlika sammanhang, till exempel statistik från andra länder eller från forskning på liknande situationer.

### 4) Vad får förslaget för konsekvenser för jämställdheten?

Beskriv hur förslaget förväntas påverka kvinnor och män, flickor och pojkar. Analysera på vilket sätt förslaget påverkar jämställdheten och redogör för kopplingar till målsättningar för jämställdhet, såsom de jämställdhetspolitiska målen.

### 5) Finns det alternativa lösningar?

Om förslaget bedöms få negativa konsekvenser för jämställdheten ska förslag på alternativa lösningar som kan nå målet på ett sätt som är mer gynnsamt ur jämställdhetssynpunkt övervägas.

## Myndigheternas bidrag är centralt

För att arbetet med jämställdhetsbudgetering ska fungera i regeringskansliet krävs tillgång till könsuppdelad statistik och jämställdhetsanalyser. Myndigheterna har en central roll i att bidra med detta.

## Kompetensförstärkning och stöd för jämställdhetsanalys

De anställda i Regeringskansliet får ta del av grundläggande informationsinsatser och utbildning om jämställdhetsbudgetering och jämställdhetsintegrering. Tanken är att den som ansvarar för ett budgetförslag också ska ha grundläggande kompetens att göra en jämställdhetsanalys av förslaget.

Finansdepartementet ansvarar för riktlinjer om hur jämställdhetsperspektivet ska beaktas i budgetprocessen, medan fackdepartementen ansvarar för att de förslag de lämnar i budgetprocessen är analyserade ur ett jämställdhetsperspektiv. Ibland behövs även stöd av personer med en djupare jämställdhetskompetens och större vana av jämställdhetsanalys. Experter vid Jämställdhetsenheten ger stöd till, och agerar bollplank åt, kollegor i Regeringskansliet som ansvarar för jämställdhetsanalyserna i budgetförslagen.

Utöver Jämställdhetsenheten finns också jämställdhetssamordnare på alla departement som har i uppdrag att sprida kunskap på sitt departement.

## Åtgärdernas utfall följs upp

De fem stegen i jämställdhetsanalysen syftar till att utforma budgetens innehåll så att vägval, prioriteringar och resurstilldelning så långt som möjligt återspeglar regeringens ambitioner för jämställdhet. Men för att veta vilka konsekvenser åtgärderna de facto har fått krävs också att man följer upp utfallet av dem. Därför har regeringen exempelvis i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag fört in bestämmelser om att individbaserad statistik ska vara uppdelad efter kön, om det inte finns särskilda skäl mot detta.

Regeringens uppföljning av utfallet innefattar bland annat

* SCB:s indikatorer för de jämställdhetspolitiska delmålen
* budgetbilagan om ekonomisk jämställdhet
* uppföljning av myndigheternas implementering av regeringens åtgärder.

SCB har också i uppgift att årligen följa upp Regeringskansliets arbete med jämställdhetsintegrering. SCB följer bland annat upp om tabeller och diagram i budgetpropositionen uppfyller kravet att den individbaserade statistiken ska ha kön som övergripande indelningsgrund och vara kommenterad efter kön.

Senast uppdaterad:
2025-02-18

Innehållet är granskat:
2025-10-13