# Välj förslag att analysera djupare

---

Gör en sammanvägd bedömning av de alternativ som identifierats i utredningens inledande fas, och välj ett förslag att analysera djupare. Valet ska motiveras och processen dokumenteras.

De identifierade åtgärdsalternativen kommer att bidra till den förändring som eftersträvas i olika grad. De kommer också att medföra olika konsekvenser i övrigt för samhällets aktörer. För att kunna göra ett väl underbyggt val av åtgärdsförslag behövs en systematiserad och sammanvägd jämförelse av alternativen.

## Gör en sammanvägd bedömning

För att välja åtgärdsförslag och motivera valet av förslag behöver varje åtgärd graderas utifrån hur väl den leder till den eftersträvade förändringen och utifrån vad konsekvenserna förväntas bli i övrigt. Det kommer att vara nödvändigt att göra en avvägning mellan måluppfyllelsen och de övriga konsekvenserna. Exempelvis kan en lägre måluppfyllelse vara motiverad om den totala kostnaden för samhället också blir lägre, eller om det leder till mindre negativa effekter för ett visst värde eller en viss grupp.

I den sammanvägda bedömningen ska de relevanta konsekvenserna graderas. Oavsett om konsekvenserna kan anges i monetära termer eller inte, ska det göras tydligt vilken vikt de ges i bedömningen. Det kan också finnas andra aspekter som påverkar avvägningen, till exempel att barns tillgång till sina rättigheter inte får försämras eller att utsläppen eller skattekvoten inte får öka. Denna avvägning eller restriktion (som exempelvis kan komma av en utrednings mandat) ska i så fall framgå tydligt.

## Ge en överskådlig bild av alternativen

Konsekvensutredningen bör ge läsaren en systematisk jämförelse av handlingsalternativen och dess styrkor och svagheter. Ett förenklat men överskådligt sätt att göra detta är med en tabell. (en exempeltabell redovisas nedan). Tabellen kan innehålla bedömningar av hur väl respektive alternativ bidrar till den eftersträvade förändringen och av konsekvenserna i övrigt för samhällets olika aktörer. Såväl positiva som negativa effekter ska redovisas.

I den mån det går att kvantifiera eller ange ett monetärt värde ska det gärna göras. Om det inte går att ange ett kvantitativt eller monetärt värde i detta steg (t.ex. om det innebär mycket jobb och passar bättre i den fördjupade analysen, eller om det är svårt att göra över huvud taget) kan en kvalitativ bedömning göras istället. Den kvalitativa bedömningen kan t.ex. ange om en stor eller liten effekt förväntas. Huvudsaken är att redovisningen och bedömningen är tydlig

och transparent. Förslagsvis kan följande begrepp, symboler eller siffror användas:

++   (Stor positiv effekt)

+   (Positiv effekt)

0   (Ingen nämnvärd effekt)

-   (Negativ effekt)

--   (Stor negativ effekt)

![](/contentassets/94a3078d07f84535a1af6555a4c75955/enkel-mca-gron-2.png)

Effekterna av de åtgärder som undersöks kan skilja sig åt mellan olika samhällsaktörer, i såväl omfattning som art, vilket är viktigt att beakta i jämförelsen. Det kan t.ex. finnas geografiska skillnader, och skillnader mellan storlek på exempelvis företag och myndigheter. Effekterna kan också vara olika för olika grupper av individer, till exempel vuxna och barn respektive män och kvinnor. De ovan exemplifierade kolumnerna kan därför delas upp i flera, om det behövs för en tillräckligt träffsäker analys.

## Motivera och dokumentera bedömningarna

Det är viktigt att dokumentera de bedömningar som leder fram till valet av förslag. Här ska det framgå hur olika konsekvenser har viktats och vilka begränsningar och andra omständigheter som har påverkat valet. Det ska vara tydligt varför det förslag som valts för djupare analys är att föredra framför andra alternativ till förslag.

Senast uppdaterad:
2025-06-03

Innehållet är granskat:
2025-06-03