Statskontoretdatalabb/StatskontoretWebsites huggingface dataset:
# Personbilar och motorcyklar

---

## Ni har normalt ingen kompensationsrätt för inköp av personbil

Som statlig myndighet har ni normalt sett inte rätt till kompensation när ni har köpt en personbil eller motorcykel. Undantag kan i vissa fall finnas om inköpet görs för verksam­het som avser yrkesmässig personbefordran, transport av avlidna, återförsäljning eller uthyrning av personbilar eller körkortsutbildning som medför skattskyldighet.

Som personbil räknas förutom vanliga personbilar även lastbilar med skåpkarosseri utan separat förarhytt och buss, om totalvikten är högst 3 500 kg. För lastbilar, som inte definieras som personbilar i momshänseende, gäller full kompensa­tionsrätt för den ingående momsen.

Som motorcykel räknas även en så kallad fyrhjuling som är registrerad som motorcykel.

## Delvis kompensationsrätt när ni hyr eller leasar

Om ni hyr eller leasar en personbil eller en motorcykel är kompensationsrätten begränsad till 50 procent av den ingående momsen enligt fakturan. Det krävs att fordonet körs minst 100 mil per år i verksamheten för att ni ska ha rätt till kompensation. Vid en kortare hyresperiod får användningen i verksamheten relateras till hyrestiden.

Kompensationen om 50 procent på leasing- eller hyresavgiften gäller schablonmässigt, även om bilen eller motorcykeln uteslutande används i verksamheten.

Om myndigheten leasar en bil måste ni pröva om leasingavtalet betyder att ni köpt eller hyr bilen. Enligt momslagen kan ett avtal om finansiell leasing betyda att bilen har köpts istället för hyrts. I det fallet gäller särskilda regler för moms som Skatteverket ger vägledning om.

## Full kompensationsrätt för driftkostnader

Om personbilen eller motorcykeln ägs av er myndighet, eller har hyrts för verksamheten, har ni full kompensationsrätt för ingående moms på driftkostnader. Kompensationsrätt medges utan någon begränsning även om fordonet bara delvis används i verksamheten. Som driftkostnader räknas exempelvis kostnader för bensin, service, reparation (även av utrustning och tillbehör), underhåll samt besiktning och tester.

## Ingen kompensationsrätt för tillval

Tillval av utrustning såsom klädsel, lack, fälgar, taklucka, klimatsystem och säkerhetsutrustning som görs i samband med ett bilköp räknas som en del av anskaffningskostnaden för bilen. Bilen fabriksmonteras ofta med dessa tillval. Ni har inte rätt till kompensation för tillval om inköpet av bilen inte medför kompensa­tionsrätt.

## Kompensationsrätt för extrautrustning

Ni har kompensationsrätt för extrautrustning, vilket är en annan utrustning än tillval, om ni gör inköpet för er verksamhet. Exempel på extrautrustning är telefon, kommunikationsradio, vinterdäck, dragkrok, extraljus, motorvärmare, takbox och ljudanläggning. Om utrustningen delvis ska användas för privat bruk kan det dock innebära begränsningar i kompensationsrätten.

Senast uppdaterad:
2025-10-11

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Bokföring vid begränsad kompensationsrätt

---

Om ni vid ett inköp inte har kompensationsrätt för ingående moms ska momsen bokföras som en kostnad. I de fall kompensationsrätten är begränsad ska ni bokföra den del av momsen som inte medför rätt till kompensation som en kostnad.

När ni köper anläggningstillgångar som ni inte har kompensationsrätt för ska momsen ingå i kostnaden vid beräkningen av anskaffningsvärdet och räknas in i avskrivningsunderlaget.

Senast uppdaterad:
2023-11-01

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Redovisa ingående moms

---

Vad ni ska bokföra som ingående moms en specifik månad styrs dels av momsförordningen, dels av förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring. Bokföring ska enligt 9–10 §§ förordningen om myndigheters bokföring fullgöras på ett sätt som överensstämmer med god redovisningssed och inom de tidpunkter som anges där.

Senast uppdaterad:
2024-09-12

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Inköp av byggtjänster

---

Om ni har köpt en byggtjänst inom Sverige blir ni som köpare skyldiga att redovisa och betala utgående moms på den inköpta byggtjänsten. Det beror på att staten ses som en momsenhet och i staten ingår Trafikverket som ses som ett byggföretag. Därmed blir alla myndigheter i staten betraktade som byggföretag.

## Ni är betalningsskyldiga oavsett verksamhet

Omvänd betalningsskyldighet gäller för inköp av byggtjänster oavsett till vilken del av myndighetens verksamhet som inköpet görs. Det spelar alltså ingen roll om inköpet görs till den del av verksamhet som kan anses vara ekonomisk eller er myndighetsutövning.

## Ni ska själva räkna ut momsen och betala in den

När ni är omvänt betalningsskyldiga lägger säljaren inte på någon moms i fakturan. I stället anger säljaren ert VAT-nummer, och lämnar en upplysning om att omvänd betalninsskyldighet tillämpas. Ni ska sedan beräkna och redovisa den utgående momsen till Skatteverket. I normalfallet ska momsen vara 25 procent av summan för inköpet.

## Ni har vanligtvis kompensationsrätt för momsen

I de allra flesta fall har ni rätt till kompensation för ingående moms med samma belopp. Läs mer om kompensationrätt i [avsnittet Kompensationrätt, inte avdragsrätt](/redovisning-och-finansiering/moms/ingaende-moms/kompensationsratt-inte-avdragsratt/).

Senast uppdaterad:
2023-12-01

Innehållet är granskat:
2025-10-21
# Så ska ni styrka kompensationsrätten

---

## Inköpet ska styrkas med en faktura

För att kunna få kompensation för den ingående momsen måste ni kunna styrka inköpet med en faktura. Begreppet faktura definieras i mervärdesskattelagen som ett dokument eller ett meddelande i pappersform alternativt i elek­tronisk form som uppfyller vissa villkor som anges i [17 kapitlet mervärdesskattelagen](https://www.riksdagen.se/sv/dokument-och-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/mervardesskattelag-2023200_sfs-2023-200/#K17).

Läs mer om vilka uppgifter som ska ingå i [avsnittet Vad en faktura ska innehålla](/redovisning-och-finansiering/moms/fakturor/vad-en-faktura-ska-innehalla/).

Om det saknas uppgifter i fakturan bör ni vända er till säljaren och kräva en fullständig faktura.

## Utlägg i tjänsten ska styrkas med originalfaktura

Om en av era anställda är ute på en tjänsteresa och betalar utlägg i tjänsten med ett privat kreditkort betraktas inköpet som ett utlägg för arbets­givarens räkning. Detta gäller om det kan anses naturligt att arbetsgivaren står för inköpet. Vid sådana utlägg har ni som myndighet rätt till kompensation för ingående moms som om fakturan hade varit utställd på er. Det krävs dock att den anställde begär ersättning från er som arbetsgivare samt överlämnar originalfak­turan som underlag för er bokföring. Ni ska också kunna visa att den ersättning som arbetstagaren fått gäller ett utlägg för myndighetens räkning. Detta förfaringssätt kan vara lämpligt vid inköp av kost, logi, representation och facklitteratur.

## Samköp ska styrkas av den betalande myndigheten

Vid så kallade samköp är det den myndighet som betalar fakturan och momsen till leverantören som har rätt till kompensation för den ingående momsen. Fakturan bör i dessa fall vara ställd till den myndighet som ska betala fakturan. De övriga myndigheterna betalar sina andelar exklusive moms.

Läs mer i avsnittet [Samköp och vidarefakturering](/redovisning-och-finansiering/moms/fakturor/samkop-vidarefakturering-och-utlagg/samkop-och-vidarefakturering/).

Senast uppdaterad:
2023-11-01

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Villkor för kompensationsrätten

---

Kompensationsrätten gäller oavsett om er verksamhet är skattepliktig eller inte enligt mervärdesskattelagen. Den gäller också oberoende av hur er verksamhet är finansierad och redovisas. Ni har dock en skyldighet att bedöma om varorna eller tjänsterna som ni har köpt in är skattepliktiga. De är skattepliktiga om säljaren är betalningsskyldig för försäljningen, eller om ni själva ska bokföra och betala in utgående moms på förvärvet i vissa fall av omvänd betalningsskyldighet. Läs mer i avsnittet Omvänd betalningsskyldighet.

## Fyra villkor för rätten till kompensation

Det finns ytterligare begränsningar i rätten till kompensation. Samtliga följande villkor måste vara uppfyllda för att ni ska ha kompensationsrätt för ingående moms:

* Inköpet måste gå till [myndighetens verksamhet](/redovisning-och-finansiering/moms/ingaende-moms/villkor-for-kompensationsratten/inkop-till-verksamheten/).
* Inköpet får inte omfattas av kompensationsförbudet enligt 4 § [förordning (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för](http://www.riksdagen.se/sv/dokument-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/forordning-2002831-om-myndigheters-ratt-till_sfs-2002-831)
  [ingående mervärdesskatt](http://www.riksdagen.se/sv/dokument-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/forordning-2002831-om-myndigheters-ratt-till_sfs-2002-831), för utgifter som hänför sig
  till representation eller liknande ändamål. Inköpet får inte heller omfattas av
  avdragsförbudet enligt [13 kap. 16, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 26 eller 27 § mervärdesskattelagen](https://www.riksdagen.se/sv/dokument-och-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/mervardesskattelag-2023200_sfs-2023-200/#K13).
* Momsen måste ha debiterats eller, vid omvänd betalningsskyldighet, ha beräknats [enligt den svenska mervärdesskattelagen](/redovisning-och-finansiering/moms/ingaende-moms/villkor-for-kompensationsratten/svensk-moms/).
* Momsen måste vara [specificerad i fakturan](/redovisning-och-finansiering/moms/ingaende-moms/villkor-for-kompensationsratten/specificerat-momsbelopp/) eller, när förenklad fakturering tillämpas, vara möjlig att beräkna.

Senast uppdaterad:
2023-11-01

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Undantag för kompensationsrätten

---

Myndigheter har inte rätt till kompensation för ingående moms på utgifter för [representation](/redovisning-och-finansiering/moms/ingaende-moms/undantag-for-kompensationsratten/representation/) eller liknande ändamål. Detta framgår av 4 § i [förordning (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt](http://www.riksdagen.se/sv/dokument-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/forordning-2002831-om-myndigheters-ratt-till_sfs-2002-831).

Ni har inte heller rätt till kompensation för ingående moms om inköpet omfattas av begränsningar i avdragsrätten enligt [13 kap. 16, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 26 eller 27 § mervärdesskattelagen](https://www.riksdagen.se/sv/dokument-och-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/mervardesskattelag-2023200_sfs-2023-200/#K13). I de fall avdragsrätten är begränsad är kompensationsrätten begränsad i motsvarande utsträckning.

De begränsningar som huvudsakligen berör statlig verksamhet är:

1. Utgifter för [stadigvarande bostad](/redovisning-och-finansiering/moms/ingaende-moms/undantag-for-kompensationsratten/stadigvarande-bostad/)
2. Inköp av [personbilar eller motorcyklar](/redovisning-och-finansiering/moms/ingaende-moms/undantag-for-kompensationsratten/personbilar-och-motorcyklar/), med vissa undantag. Om ni hyr en personbil eller en motorcykel för att använda i verksamheten får avdrag i de flesta fall endast göras för hälften av den ingående momsen.

Det finns ytterligare avdragsförbud i mervärdesskattelagen, som kan beröra statliga myndigheter.

Senast uppdaterad:
2023-11-01

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Varför en särskild momsförordning?

---

Tidigare fanns varken avdragsrätt eller kompensationsrätt. Fram till den 1 juli 1991 saknade statliga myndigheter både avdragsrätt och kompensationsrätt för ingående moms, vilket gjorde att momsen blev en kostnad. Av den anledningen tilldelades myndigheterna anslag för att täcka även utgifter för moms.

Detta ledde dock till en snedvridning av konkurrensen när myndigheter valde mellan att producera varor och tjänster i egen regi och att upphandla motsvarande vara eller tjänst utanför staten, eftersom en upphandling i de flesta fall blev dyrare på grund av momsen.

## Momsförordningen blev lösningen på problemet

Den 1 juli 1991 infördes därför ett nytt mervärdesskattesystem i staten, som innebär att anslagen beräknas utifrån att de ska täcka utgifter exklusive moms. Det är samma system som gäller än idag. Om ni är en myndighet som har kompensationsrätt kan ni begära kompensation för belopp motsvarande den ingående moms som ni betalar vid inköp till verksamheten. I och med detta system ska utomstatliga aktörer inte längre missgynnas.

Reglerna för statliga myndigheters rätt till kompensation för ingående moms finns i [Förordning (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt.](/ea-regelverket/finansiering/myndigheters-ratt-till-kompensation-for-ingaende-moms/)

## Statskontoret ansvarar för föreskrifter och allmänna råd

Statskontoret utfärdar föreskrifter och allmänna råd för hur momsförordningen ska tillämpas. Vi kan också i enskilda fall pröva och meddela undantag från föreskrifterna till förordningen. Det är dock endast regeringen som kan ge dispens från tillämpningen av själva förordningen.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Specificerat momsbelopp

---

## Säljaren ska specificera momsbeloppet

I de fall säljaren är den betalningsskyldige ska momsen vara specificerad i fakturan. Det är alltså inte möjligt att få kompensation för egen­händigt uträknad ingående moms i de fall det inte finns någon moms på fakturan. Exempelvis vid köp av varor från en privatperson.

Om säljaren tillämpar [förenklad fakturering](/redovisning-och-finansiering/moms/fakturor/vad-en-faktura-ska-innehalla/forenklad-faktura/) räcker det att säljaren i fakturan anger en uppgift som gör det möjligt att räkna ut momsbeloppet.

## När ni är omvänt betalningsskyldiga gäller ett fast belopp

Vid [omvänd betalningsskyldighet](/redovisning-och-finansiering/moms/omvand-betalningsskyldighet/) motsvaras den ingående momsen av det belopp som ni som myndighet ska redovisa och betala som utgående moms till staten.

Senast uppdaterad:
2023-11-01

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Svensk moms

---

Ni har endast kompensationsrätt för ingående moms som har debiterats eller, vid omvänd betalningsskyldighet, har beräknats med stöd av reglerna i den svenska mervärdesskattelagen. Observera att ni alltså inte har rätt till kompensation för utländsk moms som har debiterats i en faktura med stöd av mervärdesskatteregler i något annat land.

Senast uppdaterad:
2024-01-30

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Vilken skattesats gäller?

---

## Momsen är ett pålägg på beskattningsunderlaget

Momsen är ett pålägg som beräknas med 25, 12 eller 6 procent av beskattningsunderlaget. Skattesatsen anges som en påläggsprocent, det vill säga att procentsatsen används för att räkna ut ett pålägg på be­skattningsunderlaget före moms.

## 25 procents moms är vanligast

Den normala skattesatsen är 25 procent. Den tas ut på merparten av all skattepliktig leverans av varor och tillhandahållanden av tjänster samt på unionsinterna inköp och import av varor. Vid en skattesats på 25 procent utgör momsen 20 procent av priset inklusive moms.

## Två andra skattesatser finns

Förutom normalskattesatsen finns det två andra skattesatser, 12 procent och 6 procent. Vid en skattesats på 12 respektive 6 procent utgör momsen 10,71 respektive 5,66 procent av priset inklusive moms

Nedan anges några exempel på försäljning där moms tas ut med 12 procent av beskattningsunderlaget (med vissa undantag):

* Livsmedel och livsmedelstillsatser (för spritdrycker, vin och starköl gäller 25 procent)
* Restaurang- och cateringtjänster (för spritdrycker, vin och starköl gäller 25 procent)
* Rumsuthyrning i hotellrörelse

Nedan anges några exempel på försäljning där moms tas ut med 6 procent av beskattningsunderlaget (med vissa undantag):

* Tryckta produkter exempelvis böcker, tidningar, program och kataloger
* Vissa tillträden och förevisningar
* Tjänster i biblioteks- och museiverksamheter
* Överlåtelse & upplåtelse av vissa rättigheter

Senast uppdaterad:
2024-09-12

Innehållet är granskat:
2025-10-28
# Stadigvarande bostad

---

Ni har inte rätt till kompensation för inköp till en stadigvarande bostad. Detta gäller all ingående moms som hänger samman med bostaden, det vill säga kostnader för inredning eller inventarier som är typiska för boende i en normal bostad. Kompensationsförbudet gäller också ny-, till- och ombyggnadskostnader, reparationer samt kostnader för drift och underhåll.

Senast uppdaterad:
2023-11-01

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Kompensationsrätt för alla myndigheter

---

Om ni är en myndighet under regeringen som ingår i den statliga redovisningsorganisationen har ni i normalfallet rätt till kompensation för ingående moms.

Statskontoret kan i särskilda fall besluta att ni ska vara undantagna från kompensationsrätt, men har i dagsläget inte beslutat om något sådant undantag. Regeringen kan å sin sida besluta att ni är undantagna från vissa ekonomiadministrativa regler, exempelvis momsförordningen. Om regeringen fattar ett sådant beslut framgår det av er instruktion eller ert regleringsbrev.

Affärsverken omfattas inte av förordningen – de har i stället rätt till avdrag för ingående moms enligt reglerna i mervärdesskattelagen.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Kompensationsrätt, inte avdragsrätt

---

Ni har som statlig myndighet inte rätt att göra avdrag för ingående moms enligt [13 kap. mervärdesskattelagen](https://www.riksdagen.se/sv/dokument-och-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/mervardesskattelag-2023200_sfs-2023-200/#K13) eftersom det där uttryckligen står att staten inte har någon avdragsrätt för ingående moms (med staten avses inte i det här sammanhanget de statliga affärsverken).

I stället finns en särskild förordning, [Förordningen om statliga myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt (2002:831)](/ea-regelverket/finansiering/myndigheters-ratt-till-kompensation-for-ingaende-moms/) som ger er rätt till kompensation för den ingående momsen.

Senast uppdaterad:
2023-11-01

Innehållet är granskat:
2025-10-11
# Förenklingsregler för anläggningstillgångar

---

Myndigheter kan i vissa fall tillämpa förenklingsregler som innebär att anskaffningsutgiften för en anläggningstillgång inte fördelas ut över nyttjandeperioden. Här ger vi en övergripande beskrivning av förenklingsreglerna, och understryker att myndigheten bör ta fram interna riktlinjer för hur de ska tillämpas.

För att få en rättvisande bild av myndighetens resursförbrukning över tid är det viktigt att myndighetens kostnader för att anskaffa anläggningstillgångar fördelas över den period som tillgången används (nyttjandeperioden). I regelverket finns det dock två förenklingsregler som innebär att myndigheten kan redovisa inköp av vissa typer av tillgångar som en kostnad i resultaträkningen direkt vid anskaffningen.

Förenklingsreglerna gäller för inköp av maskiner och inventarier som är av mindre värde eller kan antas ha en ekonomisk livslängd som understiger tre år (treårsregeln). Men notera att förenklingsregeln om mindre värde även har en undantagsregel om att större anskaffningar av likartade tillgångar ändå bör tillgångsredovisas i balansräkningen, även om varje enskild tillgång är av mindre värde.

Bestämmelserna framgår av ESV:s allmänna råd till 5 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag.

Tillämpningen av förenklingsreglerna skiljer sig delvis från näringslivet eftersom staten inte behöver ta hänsyn till skattemässiga konsekvenser.

## Ta fram interna riktlinjer för att tillämpa förenklingsreglerna

För att myndigheten ska tillämpa förenklingsreglerna om mindre värde och kortare ekonomisk livslängd på ett konsekvent sätt rekommenderar Statskontoret att myndigheten tar fram interna riktlinjer som förtydligar hur och när bestämmelserna blir tillämpliga.

Riktlinjerna bör ange en beloppsgräns för när myndigheten ska redovisa en tillgång i balansräkningen. Av riktlinjerna bör det även framgå när myndigheten behöver tillämpa undantagsregeln om större anskaffningar av likartade tillgångar, och att det då är viktigt att myndigheten säkerställer att samtliga likartade tillgångar hanteras på ett enhetligt sätt.

Syftet med myndighetens interna riktlinjer är att säkerställa att redovisningen av kostnader blir rättvisande över tid och att tillgångar redovisas korrekt. Riktlinjerna ska fungera som ett stöd för verksamheten, så att varje anskaffning hanteras på ett likartat sätt.

De riktlinjer som myndigheten fastställer behöver vara verksamhetsanpassade och utformade så att de bland annat beaktar myndighetens inköpsmönster för olika typer av tillgångar.

Senast uppdaterad:
2025-05-15

Innehållet är granskat:
2025-10-15
# Redovisning mot anslag med hjälp av internredovisning

---

Handledningen Redovisning mot anslag med hjälp av internredovisning finns enbart i pdf-format och riktar sig i första hand till er som arbetar med redovisning på en myndighet som är helt eller delvis finansierad med anslag.

Handledningen är ett steg i att stödja myndigheterna i arbetet att utveckla sina internredovisningar i allmänhet och att använda standardpriser för att fördela ut personalkostnader och indirekta kostnader i synnerhet. Standardpriser är ett sätt som lämpar sig väl när kostnader för prestationer ska redovisas.

Syftet med denna handledning är att visa hur kalkyldifferenser, som uppkommer i samband med att standardpriser används, kan hanteras så att både redovisning mot anslag och den realekonomiska fördelningen av anslag blir rättvisande. Vi hoppas också att handledningen ska bidra till att fler myndigheter blir väl förtrogna med standardpriser som metod och i vilka sammanhang den med fördel kan användas.

Observera att handledningens hänvisningar till ESV:s föreskrifter och allmänna råd utgår från den tidigare strukturen för myndighetens regler. Från och med den 1 januari 2023 publiceras föreskrifterna i den nya serien Ekonomistyrningsverkets föreskrifter och allmänna råd (ESVFA). Det betyder att vissa hänvisningar i tidigare publikationer kan vara missvisande.

Vi håller på att omarbeta innehållet i handledningen och kommer löpande att uppdatera Forum för ekonomisk styrning med motsvarande stöd.

**Publikationsnummer:** ESV 2011:19

**Publiceringsdatum:** 2011-10-12

## Ladda ner handledningen

[Redovisning mot anslag med hjälp av internredovisning (pdf)](/globalassets/handledningar-pdf/anslag-och-inkomster-pa-statens-budget/2011-19-handledning-redovisning-mot-anslag.pdf "Redovisning mot anslag med hjälp av internredovisning")

Senast uppdaterad:
2024-11-21

Innehållet är granskat:
2025-10-30
# Inkomster på statens budget

---

Myndigheter ska antingen redovisa inkomster mot statens budget eller endast redovisa betalningen mot räntekontot (så kallad specialdestinerad verksamhet). Här beskriver vi övergripande vad som gäller för de inkomster från verksamheten som myndigheten disponerar respektive inte disponerar.

Posterna på inkomstsidan på statens budget kallas inkomsttitlar. Mot inkomsttitlar redovisar myndigheten sådana statliga inkomster som den inte själv får disponera. Inkomsterna består huvudsakligen av skatter, men staten har även inkomster från bland annat avgifter, såld egendom och bidrag från EU.

## Inkomster som ska redovisas mot inkomsttitlar

Myndigheter får normalt inte finansiera utgifter i verksamheten från inkomster, utan utgifter i statlig verksamhet ska redovisas mot anslag. Detta kallas bruttoredovisning.

Inkomster som redovisas mot inkomsttitlar är i huvudsak:

* skatter
* [belastande avgifter i offentligrättslig verksamhet](/redovisning-och-finansiering/avgifter-och-andra-ersattningar/belastande-avgifter-i-offentligrattslig-verksamhet/ "Belastande avgifter")
* böter och sanktionsavgifter
* överföringar av olika typer av överskott
* försäljningsinkomster
* ränteinkomster.

I anslagsredovisningen i myndigheternas årsredovisning finns en sammanställning över vilka inkomster som myndigheten har redovisat på inkomsttitel och till vilka belopp.

## Inkomster som inte ska redovisas mot anslag eller inkomsttitlar

Det finns undantag från bruttoprincipen. Det gäller exempelvis för avgifter med ett bestämt ekonomiskt mål där verksamheten inte redovisas mot anslag eller inkomsttitlar. I sådana fall påverkar endast betalningar på myndigheternas räntekonto statens budget på raden Riksgäldskontorets nettoutlåning.

Inkomster som myndigheten får disponera och som helt eller till en bestämd del ska täcka utgifterna för en viss verksamhet ska myndigheterna inte redovisa mot inkomsttitlar eller anslag (16 § anslagsförordningen). Myndigheter har alltså i vissa fall rätt att disponera inkomster från verksamheten utan att redovisa dessa mot anslag eller inkomsttitlar. Ett sådant bemyndigande kan antingen finnas i lag, förordning, regleringsbrev eller annan regeringsbeslut.

## Inkomster som ska redovisas netto mot anslag

Inkomster som myndigheten får disponera och som till en obestämd del ska täcka utgifterna i en viss verksamhet ska myndigheten dock redovisa mot anslag (vanligtvis mot förvaltningsanslaget som har samma benämning som myndigheten). Därmed minskar anslagsutfallet. Detta kallas för nettoredovisning, och regleras i 15 § anslagsförordningen. Dessa inkomster är till exempel avgifter där det ekonomiska målet är obestämt och kostnadsersättningar.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-30
# Effektivitet

---

Resurserna i staten är begränsade, samtidigt som det finns många behov. Effektivitet handlar om att göra rätt saker, få tillräckligt bra resultat givet insatta resurser och om att rätt person gör rätt saker vid rätt tid. Här beskriver vi kraven som finns på effektivitet och god hushållning i statsförvaltningen och ger exempel på hur olika myndigheter har arbetat för att effektivisera sin verksamhet.

[Vad menas med effektivitet i staten?](/verksamhetsutveckling/effektivitet/vad-menas-med-effektivitet-i-staten/)

Ökad effektivitet innebär att en verksamhet utförs till en minskad kostnad med oförändrad kvalitet, eller att kvaliteten ökar till samma kostnad.

[Krav på myndigheter för att effektivisera](/verksamhetsutveckling/effektivitet/krav-pa-myndigheter-for-att-effektivisera/)

Resurserna i staten är begränsade, samtidigt som det finns många behov. Det finns krav på myndigheter att effektivisera bland annat i regelverk.

[Hur bedöma effektivitet?](/verksamhetsutveckling/effektivitet/hur-bedoma-effektivitet/)

Myndigheten ska kunna följa upp arbetet och behöver ha en tydlig bild av vad som ska uppnås. Därför ska myndigheten mäta verksamheten.

[Utgångspunkter för effektivisering](/verksamhetsutveckling/effektivitet/utgangspunkter_for_effektivisering/)

För att kunna effektivisera behöver man analysera sitt nuläge och bestämma det börläge man eftersträvar. Här beskrivs området närmare.

[Tillvägagångssätt](/verksamhetsutveckling/effektivitet/tillvagagangssatt/)

Myndigheter kan effektivisera sin verksamhet på olika sätt. Här beskriver vi några av de vanligaste tillvägagångssätten.

[Hur gör andra?](/verksamhetsutveckling/effektivitet/goda-exempel/)

Vill du få idéer eller ta kontakt med någon myndighet som redan gjort det ni ska göra? Här har vi samlat goda exempel som kan fungera som inspiration.
# Förändringsledning

---

Vad är egentligen en förändring, och varför misslyckas så många med förändringsinitiativ? Och vad är det som gör att vissa förändringar lyckas bättre än andra? Här förklarar vi varför det är viktigt att arbeta med förändringsledning och beskriver Statskontorets process i tre steg för att leda förändring, som tar hänsyn till både individen och organisationen.

[Statskontorets process för förändringsledning i tre steg](/verksamhetsutveckling/forandringsledning/esvs-process-for-forandringsledning-i-tre-steg/)

Introduktion till Statskontorets process för förändringsledning i tre steg.

[Förbereda förändringen](/verksamhetsutveckling/forandringsledning/forbereda-forandringen/)

Visar hur processens första steg förbereder för förändringen genom att skapa förståelse, vilja och engagemang.

[Genomföra förändringen](/verksamhetsutveckling/forandringsledning/genomfora-forandringen/)

Beskriver andra steget som präglas av delaktighet och öppen dialog för att tidigt identifiera motstånd mot förändringen.

[Förstärka förändringen](/verksamhetsutveckling/forandringsledning/forstarka-forandringen/)

I steg tre av Statskontorets process syftar till att förstärka förändringen efter att den är genomförd i organisationen.

[Erfarenheter av Statskontorets process för förändringsledning](/verksamhetsutveckling/forandringsledning/erfarenheter-av-statskontorets-process-for-forandringsledning/)

Många myndigheter använder Statskontorets process för förändringsledning. I fyra korta filmer berättar verksamhetsutvecklare om sina erfarenheter.
# Resultatstyrning

---

Resultatstyrning är sammansatt av flera styrmedel och innehåller bland annat en regelbunden uppföljning och analys av hur styrningen fungerar. Här har vi samlat information om resultatstyrningens olika delar och om hur myndigheter förväntas redovisa sina resultat för regeringen.

[Mål](/styrning/resultatstyrning/mal/)

Myndigheterna behöver förhålla sig till de mål som regeringen har angett i styrdokument och andra beslut. Här beskriver vi fler aspekter inom området.

[Resultat](/styrning/resultatstyrning/resultat/)

Den offentliga förvaltningens verksamhet och prestationer kan leda till olika effekter eller utfall i samhället.

[Resultatredovisning](/styrning/resultatstyrning/resultatredovisning/)

Myndigheterna ska lämna en resultatredovisning till regeringen. Här beskriver vi de övergripande utgångspunkterna för resultatredovisningen med mera.

[Tillitsbaserad styrning](/styrning/resultatstyrning/tillitsbaserad-styrning/)

Tillitsbaserad styrning i staten innebär att balansera behovet av kontroll med förtroende för medarbetares kunskaper och erfarenheter.

Resultatstyrning består av följande fyra delar:

* *Mål för verksamheten:* Inriktningar eller önskade tillstånd anges.
* *Ramstyrning och delegering:* Finansiella ramar anges samt att övrig reglering av verksamheten är rambestämmelser snarare än detaljbestämmelser. Den som har till uppgift att verka för att utvecklingen på ett område närmar sig ett angivet mål, får själv bestämma hur det ska göras inom ramen för tilldelade medel och befogenheter.
* *Återkopplad information om verksamhetens resultat:* Relevanta aspekter av verksamhetens resultat följs upp, redovisas och analyseras återkommande och regelbundet.
* *Användning av återkopplad information:* Resultatredovisningar används (eller avses användas) som underlag till dialog om hur verksamheten kan förbättras, till överväganden om vilka styrmedel som behöver förändras och till andra åtgärder.

Det är dessa delar tillsammans, inte var och en för sig, som gör resultatstyrningen både igenkännbar och avgränsbar från styrning som inte är resultatstyrning.

Delarna kan förekomma i större eller mindre utsträckning. De kan antingen vara samtidiga eller komma efter varandra i ett cykliskt förlopp. Så länge samtliga delar finns i någon utsträckning går det att klassificera styrningen som resultatstyrning. Det kan finnas mer eller mindre resultatstyrning.
# Digitalisering och AI

---

Digitalisering har länge varit en central del i statsförvaltningens verksamhetsutveckling och de senaste åren har det blivit tydligt att artificiell intelligens (AI) kommer att förändra många verksamheter i grunden. Myndigheternas digitalisering ska enligt regeringens mål från 2012 leda till en enklare vardag för medborgare, en öppnare förvaltning som stöder innovation och delaktighet samt högre kvalitet och effektivitet i verksamheten. Många myndigheter har redan idag en uttalad strategi att använda AI och bli mer datadrivna.

[Vad är digitalisering och AI?](/verksamhetsutveckling/digitalisering-och-ai/vad-ar-digitalisering-och-ai/)

Digitalisering omvandlar information till digitala format, medan AI kan användas för att göra mer avancerade analyser och ta beslut baserade på data.

[Vad kan myndigheter vinna på digitalisering och AI?](/verksamhetsutveckling/digitalisering-och-ai/vad-kan-myndigheter-vinna-pa-digitalisering-och-ai/)

Digitalisering och AI kan bidra till effektivisering, förbättrad service, ökad tillgänglighet, kostnadsbesparingar och bättre samordning.

[Att bli en datadriven myndighet](/verksamhetsutveckling/digitalisering-och-ai/Att-bli-en-datadriven-myndighet/)

Att vara en datadriven organisation innebär att man använder data som en viktig källa för att ta beslut och styra verksamheten.
# Innovation

---

Regeringens förvaltningspolitiska mål är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv. Även i målen för digitaliseringen av offentlig förvaltning och för offentlig upphandling betonas vikten av innovation. Här ger vi en samlad bild av varför innovationer är viktiga i statsförvaltningen och vad som kännetecknar en innovativ myndighet.

[Innovation – nya sätt att skapa nytta](/verksamhetsutveckling/En-innovativ-statsforvaltning/Innovationer-ar-nya-satt-att-skapa-nytta/)

Introduktion till innovation i offentlig verksamhet.

[Varför regeringen betonar innovation i statsförvaltningen](/verksamhetsutveckling/En-innovativ-statsforvaltning/Varfor-regeringen-betonar-innovation-i-statsforvaltningen/)

Summering av skälen till att regeringen betonar vikten av en innovativ förvaltning.

[Vad som kännetecknar en innovativ myndighet](/verksamhetsutveckling/En-innovativ-statsforvaltning/vad-som-kannetecknar-en-innovativ-myndighet/)

En överblick på forskningen om vad som kännetecknar en innovativ myndighet och befintliga ramverk för att stärka innovationsförmågan
# Sammanslagning av myndigheter

---

Som stöd för myndigheter som står inför en sammanslagning har Statskontoret sammanställt vilka åtgärder som kan bli aktuella för den mottagande och upphörande myndigheten. Stödet består bland annat av en lista över myndigheter som kan behöva kontaktas, en beskrivning av de krav som ställs på styrning och ledning i den nya myndigheten och en checklista med ekonomiadministrativa aktiviteter. Informationen riktar sig i första hand till dig som ansvarar för och arbetar praktiskt med sammanslagningen, men kan även vara till nytta för handläggare i Regeringskansliet som följer och stödjer processen.

[Övergripande åtgärder](/verksamhetsutveckling/sammanslagning-av-myndigheter/overgripande-atgarder/)

Beskrivning av olika typer av förändringar i organiseringen av statsförvaltningen och vilka övergripande åtgärder som behövs för att genomföra dem.

[Styrning av verksamheten](/verksamhetsutveckling/sammanslagning-av-myndigheter/overgripande-aktiviteter/)

Genomgång av ESV:s vägledning i styrningsfrågor som kan vara ett stöd i förändringsprocessen.

[Ekonomiadministrativa aktiviteter](/verksamhetsutveckling/sammanslagning-av-myndigheter/ekonomiadministrativa-aktiviteter/)

Checklista med ekonomiadministrativa aktiviteter som kan bli aktuella att arbeta med under förändringsprocessen.
# Samverkan

---

Samverkan mellan myndigheter är ständigt aktuellt för att förbättra kvaliteten på offentliga tjänster, säkra tillgången till information eller på annat sätt öka effektiviteten och minska kostnaderna. Här beskriver vi fördelar och utmaningar med samverkan och ger råd om sådant som är bra att tänka på när myndigheter utvecklar sin samverkan.

[Vad är samverkan?](/verksamhetsutveckling/samverkan/vad-ar-samverkan/)

Samverkan mellan myndigheter eller med annan part syftar till ökad nytta för enskilda samt en bättre användning av statens resurser.

[Varför ska myndigheter samverka?](/verksamhetsutveckling/samverkan/varfor-ska-myndigheter-samverka/)

Det finns många goda skäl till varför myndigheter bör samverka och det är också reglerat.

[Hur kan myndigheter samverka?](/verksamhetsutveckling/samverkan/hur-kan-myndigheter-samverka/)

Samverkan kan handla om att myndigheter och andra aktörerna verkar i gemensam riktning för att uppnå ett visst syfte eller vidta gemensamma åtgärder.

[Hur gör andra?](/verksamhetsutveckling/samverkan/hur-gor-andra/)

Vill du få idéer eller ta kontakt med någon myndighet som redan gjort det ni ska göra? Här har vi samlat goda exempel som kan fungera som inspiration.
# Kvalitet

---

I den statliga styrningen är verksamhetens kvalitet nära kopplad till övriga förvaltningspolitiska målsättningar som exempelvis effektivitet, innovation, tillit och rättssäkerhet. Här resonerar vi kring hur man kan förstå kvalitetsbegreppet och dess olika beståndsdelar i den kontexten. Vi beskriver också hur myndigheter kan se på kvalitet i olika sammanhang, samt hur man ka mäta och följa upp verksamhetens kvalitet. Vi tillhandahåller även ett metodstöd för rättslig kvalitetsuppföljning, inklusive mallar och exempel från myndigheter.

[Olika sätt att förstå kvalitet](/verksamhetsutveckling/kvalitet/olika-satt-att-forsta-kvalitet/)

Kvalitetsdefinitioner utgår oftast från kundens behov. Uppdelning i beståndsdelar ger ytterligare insikter om kvalitet.

[Kvalitet i offentlig sektor](/verksamhetsutveckling/kvalitet/kvalitet-i-offentlig-sektor/)

Vilka behov behöver myndigheter förhålla sig till? Är maximal eller tillräcklig kvalitet målet?

[Mäta och följa upp kvalitet](/verksamhetsutveckling/kvalitet/mata-och-folja-upp-kvalitet/)

Att definiera kvalitet är svårt, men att mäta det är ännu svårare. Det betyder dock inte att vi ska låta bli.

[Rättslig kvalitetsuppföljning](/verksamhetsutveckling/kvalitet/rattslig-kvalitetsuppfoljning/)

Rättslig kvalitetsuppföljning är en metod för att följa upp och bedöma den rättsliga kvaliteten i verksamheten.
# Resultatredovisningen är ett underlag för regeringens bedömning

---

Myndigheterna ska lämna en resultatredovisning till regeringen. Här beskriver vi de övergripande utgångspunkterna för resultatredovisningen och hur den ska utgöra ett underlag för regeringens bedömning av myndighetens resultat och genomförande av verksamheten.

Myndigheternas årsredovisning ska innehålla en resultatredovisning enligt förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. I resultatredovisningen ska myndigheten analysera och bedöma resultatet och utvecklingen av verksamheten.

Det ska göras i förhållande till de uppgifter som finns i myndighetens instruktion och till de mål och krav som regeringen angett i regleringsbrev eller i något annat beslut. Informationen kan visa att verksamheten bedrivs rättssäkert och med god service, samt vara ett underlag för att bedöma yttre och inre effektivitet.

Myndigheten får själv bestämma hur resultatredovisningen delas in, om inte regeringen har beslutat om något annat.

## Utgångspunkter för att bedöma yttre effektivitet

Yttre effektivitet handlar om ifall verksamhetens resultat blev som förväntat. För att bedöma den yttre effektiviteten kan man utgå från följande frågeställningar:

* Uppfylldes målen?
* Inträffade den önskade förändringen?
* Visar tidsserien med utfallsdata att utvecklingen går i rätt riktning?

Även hur myndigheten genomför verksamheten hör ihop med yttre effektivitet, eftersom det bidrar till resultatet.

## Utgångspunkter för att bedöma inre effektivitet

Den inre effektiviteten handlar om resurseffektiviteten i genomförandet. Redovisning av förhållandet mellan tillförda resurser och det som produceras (dvs. styckkostnader och produktivitet) är ett underlag för regeringens bedömning av verksamhetens inre effektivitet.

Om myndigheten har handlagt ett stort antal ärenden i något ärendeslag ska antalet ärenden och styckkostnader redovisas.

Om myndigheten har ändrat en process eller teknik som förväntas medföra väsentligt minskade kostnader bör myndigheten redogöra för den ändringen i resultatredovisningen.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-08
# Exempel på arbetssätt från Post- och telestyrelsen, PTS

---

Här redovisar Post- och Telestyrelsen (PTS) sina befintliga arbetssätt för genomförandet av Sveriges återhämtningsplan. Statskontoret har sammanställt myndighetens uppdaterade interna föreskrifter om handläggning av ärenden för verksamheten.

Uppdateringar och tydliggöranden har gjorts efter EU Kommissionens granskning där hänsyn tagits till lämnade iakttagelser, bedömningar och rekommendationer. Statskontoret kommer att lägga upp flera PDF-dokument från PTS vart efter de upprättas.

PTS, PDF-dokument gällande abetssätt för genomförandet av Sveriges återhämtningsplan finns att ladda ner via länkarna till höger.

Senast uppdaterad:
2024-11-25
# Exempel på arbetssätt för att genomföra Sveriges återhämtningsplan

---

Statskontoret har sammanställt exempel på befintliga arbetssätt för olika delar av genomförandet av Sveriges återhämtningsplan, eller för åtgärder med annan EU-finansiering som kan vara relevanta. Exemplen är hämtade från myndigheternas interna föreskrifter om handläggning av ärenden och formerna i övrigt för verksamheten.

En myndighets interna föreskrifter är de instruktioner som myndighetens chefer och övriga medarbetare måste följa enligt 4 § 2 myndighetsförordningen eller motsvarande bestämmelser i högskoleförordningen eller i andra förordningar. Det kan bland annat vara myndighetens regler och rutiner (så kallade styrdokument) för handläggningen. Men myndigheten kan även utforma närmare föreskrifter som till exempel checklistor och instruktioner.

Olika myndigheter kan ha olika föreskrifterna med anledning av vilka åtgärder som är nödvändiga för att hantera riskerna i verksamheten.

Myndigheten bestämmer själv över hur myndigheten informerar och kommunicerar föreskrifterna till chefer och övriga medarbetare.

## Fortsatt utveckling av goda exempel

En myndighet ska fortlöpande utveckla verksamheten enligt 6 § myndighetsförordningen. Det gäller även för genomförandet av Sveriges återhämtningsplan. Det innebär att de exempel som Statskontoret presenterar löpande kan tas bort och nya kan läggas till.

Vi kan även presentera nya exempel eller ta bort gamla utifrån vad som lyfts fram vid revisionerna av genomförandet av den svenska återhämtningsplanen.

Senast uppdaterad:
2024-04-29

Innehållet är granskat:
2024-07-09
# Generella riktlinjer för föreskrifterna för genomförandet av Sveriges återhämtningsplan (RRF) om skyddet av EU:s finansiella intressen

---

Myndighetsledningen fastställer de interna föreskrifter som behövs för genomförandet av Sveriges återhämtningsplan för RRF. Här redogör vi för de generella riktlinjerna för myndighetens föreskrifter.

Interna föreskrifter kan exempelvis vara riktlinjer för organisation, delegering av beslutanderätt, handläggning av ärenden och formerna i övrigt för verksamheten, enligt 4 § 2 myndighetsförordningen (2007:515) eller motsvarande bestämmelser i högskoleförordningen (1993:100) eller i andra förordningar.

## Föreskrifterna ska säkerställa kunskapsnivå och förståelse

Genom att fastställa interna föreskrifter för genomförandet av Sveriges återhämtningsplan och uppföljning av tillämpning av föreskrifterna säkerställer myndighetsledningen att myndighetens chefer och övriga medarbetare har

* tillräcklig kunskap och medvetenhet om skyldigheten att säkerställa skyddet av EU:s finansiella intressen enligt artikel 22 i RRF-förordningen
* förståelse för begreppen bedrägeri, intressekonflikt, korruption och dubbelfinansiering från EU:s rättsakter.

## Föreskrifter för olika ärendeslag

Myndighetens interna föreskrifter kan vara

* generella för verksamheten (inom flera ärendeslag)
* specifika för genomförandet av Sveriges återhämtningsplan (ett ärendeslag).

Det finns 14 ärendeslag inom Sveriges återhämtningsplan som hanteras av 60 myndigheter under regeringen och 2 stiftelser. Universitetskanslersämbetet, Länsstyrelserna i Uppsala län och i Stockholms län ger ett till verksamheten (ärendeslagen) mer anpassat stöd till lärosäten repektive länsstyrelser.

* Universitetskanslersämbetet samordnar ärendeslagen som hanteras av lärosäten.
* Länsstyrelsen i Uppsala län samordnar länsstyrelserna för ärendeslag inom Klimatklivet och Skydd av värdefull natur.
* Länstyrelsen i Stockholms län samordnar länsstyrelserna inom ärendeslag för energi- och bostadsstöd.

## Fortsatt utveckling av riktlinjerna

Riktlinjerna för myndigheternas interna föreskrifter som Statskontoret presenterar här på Forum för ekonomisk styrning kommer löpande att utvecklas med relevanta ämnen och information om enskilda myndigheters erfarenheter som Ekobrottsmyndigheten har identifierat.

Senast uppdaterad:
2024-04-29

Innehållet är granskat:
2025-08-11
# Rättslig kvalitetsuppföljning

---

Rättslig kvalitetsuppföljning är en metod för att följa upp den rättsliga kvaliteten i myndighetens verksamhet, som görs av (eller med stöd av) juridisk expertis och som resulterar i en bedömning av den rättsliga kvaliteten.

En särskild aspekt av kvalitet är den rättsliga kvaliteten. Statskontoret menar att god rättslig kvalitet innebär att beslut är materiellt korrekta vid beslutstillfället och att de har handlagts på ett korrekt sätt.

Många myndigheter har en process för att följa upp den rättsliga kvaliteten i verksamheten. Detta görs bland annat för att få kunskap om i vilken utsträckning gällande regelverk följs, för att få underlag för verksamhetsutveckling och för att säkra den interna styrningen och kontrollen.

Statskontoret definierar rättslig kvalitetsuppföljning som en metod för att följa upp den rättsliga kvaliteten i (en utpekad del av) myndighetens verksamhet, som görs av (eller med stöd av) juridisk expertis och som resulterar i en bedömning av den rättsliga kvaliteten.

I samband med ett regeringsuppdrag tog Statskontoret fram [en rapport om rättslig kvalitetsuppföljning (statskontoret.se)](https://www.statskontoret.se/uppdrag-och-rapporter/rapporter/2022/myndigheternas-arbete-med-rattsliga-kvalitetsuppfoljningar--oversikt-och-utvecklingsmojligheter/ "Myndigheternas arbete med  rättsliga kvalitetsuppföljningar - Översikt och utvecklingsmöjligheter") som fördjupar olika aspekter av rättslig kvalitetsuppföljning och beskriver hur myndigheterna arbetar med detta.

## Metodstöd för rättslig kvalitetsuppföljning

Det huvudsakliga resultatet från regeringsuppdraget är det metodstöd som presenteras på de underliggande sidorna till denna artikel (se vänsterspalten). Metodstödet ger en översikt av de vägval som en myndighet bör ta ställning till när den bestämmer hur man ska jobba med rättslig kvalitetsuppföljning.

Stödet går bland annat igenom frågor som rör uppföljningens syfte, fokusområde och målgrupp, hur man kan tänka kring olika aspekter av urval, behovet av oberoende hos den som granskar och tänkbara åtgärder utifrån resultatet av uppföljningen.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-13