# Tillitsbaserad styrning i statsförvaltningen

---

Tillitsbaserad styrning i staten innebär att balansera behovet av kontroll med förtroende för medarbetares kunskaper och erfarenheter. Här beskriver vi hur tillit kan ingå i resultatstyrningen och hur den kan vara ett medel för effektorienterat resultat.

Tillit mellan olika nivåer i statsförvaltningen knyter an till ett par viktiga egenskaper i resultatstyrningen. Resultatstyrning utmärks av ramstyrning och delegering. Ramstyrning innebär att anslag, anslagsvillkor och övrig reglering är rambeslut snarare än detaljbeslut. Delegering innebär att den som har till uppgift att verka för utvecklingen på ett område själv får bestämma hur det ska åstadkommas inom ramen för tilldelade medel och befogenheter.

## Tillit till medarbetarnas professionalitet

Inom den egna myndigheten syftar tillit till att förbättra medarbetarnas förutsättningar att utföra sitt arbete på ett professionellt sätt. Medarbetarna kan då få större möjligheter att möta medborgarna på ett förtroendefullt sätt.

På så sätt kan myndigheterna bedriva sin verksamhet mer effektivt till större nytta för medborgarna, vilket i sin tur kan leda till bättre resultat och ett högre förtroende för staten som helhet.

## Den svenska förvaltningsmodellen är tillitsbaserad

Sett till relationen mellan regeringen och myndighetsledningarna kan den svenska förvaltningsmodellen uppfattas som en tillitsbaserad modell. Den organisatoriska uppdelningen mellan departement och förvaltningsmyndigheter innebär att myndigheterna får fatta självständiga beslut som rör enskilda. Ett statsråd får inte, som i länder med ministerier, ingripa i de beslut som myndigheterna fattar.

Enligt den svenska regeringsformen krävs det att regeringsbesluten fattas kollektivt av regeringens ledamöter. Detta ger en organisatorisk förutsättning för myndigheterna att inom givna ramar agera autonomt och professionellt.

## Resultatstyrning och tillit

Även om tillit både ingår i resultatstyrningen och är en utmärkande egenskap i den svenska förvaltningsmodellen kan styrningen i praktiken ändå vara mer eller mindre tillitsbaserad. I vilken utsträckning den är det ena eller det andra kan bero på om verksamheten styrs effektorienterat eller prestationsorienterat.

Tabellen nedan beskriver resultatstyrning med olika grader av tillit i förhållande till olika styrningsfokus, mentala drivkrafter och anledningar att följa upp resultatet.

### Resultatstyrning med högre och lägre tillit

| Detta är en tom cell | Styrningsfokus | Antagande om hur resultat skapas | Skäl att följa upp resultat |
| --- | --- | --- | --- |
| **Högre tillit** | Mål för **effekter/utfall,** som anger vilka tillstånd eller förändringar i samhället och naturen som önskas inträffa | Verksamhetens aktörer har redan från början en **inre motivation** att verka för målen. Deras handlingsutrymme att fatta kompetenta beslut om hur verksamheten ska bedrivas bidrar till måluppfyllelse eller målnärmande | Uppföljning i förhållande till effektmål görs i syfte att **utveckla**, dvs. för att besvara frågan om de faktorer som ska bidra till målen (prestationer, processer, regler finansiella medel m.m.) behöver omprövas eller justeras |
| **Lägre tillit** | Uppgifter eller mål för **prestationer**, som anger vad som ska göras eller hur mycket som ska göras inom en viss tidsrymd | Verksamhetens aktörer har ett i grunden oklart engagemang för uppgifterna och målen men övervakande kontroll medför **yttre motivation** som därmed bidrar till fullgjorda uppgifter och uppfyllda mål | Uppföljning i förhållande till uppgifter och prestationsmål görs i syfte att **kontrollera,** dvs. för att besvara frågan om det som ska göras har blivit gjort |

## Tillitsbaserad styrning och effektorientering

All tillitsbaserad styrning behöver inte vara effektorienterad. En del myndigheter har bara ett fåtal av de egenskaper som är typiska för resultatstyrning. De kan sakna mål och återrapporteringskrav i sina styrdokument och de har kanske inte någon uppföljning av mål i andra dokument.

För dessa myndigheter skulle tillit och delegering ändå kunna förekomma, men i så fall vara mer kopplat till utrymmet att tolka regler än till val av strategier för att nå effektmål.

Senast uppdaterad:
2023-02-23

Innehållet är granskat:
2025-10-08