SemantikaEU/povjemo-CH huggingface dataset:
Vprašanje: Kaj je intarzija?
Odgovor: Intarzija je okrasni vložek v lesu, zlasti iz drugobarvnega lesa. Podobna tehnika je inkrustacija - okrasni vložek iz kamna, biserovine, slonove kosti. Termin se uporablja za podobne tehnike, kjer se uporablja majhne, visoko polirane kamne v podobi marmorja.
Vir: Intarzija - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Intarzija#Izdelava, 8. 1. 2024.
Vprašanje: Kaj je marketerija?
Odgovor: Marketerija je intarziranje pohištva ali lesenih delov z lesom, biserno matico, slonovino, želvovino ali kovino.
Vir: Intarzija - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Intarzija#Izdelava, 8. 1. 2024.
Vprašanje: Kaj je tavširanje?
Odgovor: Tavširanje je je vlaganje kovine v kovino.
Vir: Intarzija - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Intarzija#Izdelava, 8. 1. 2024.
Vprašanje: Kaj je damasciranje?
Odgovor: Damasciranje (po Damasku) je tavširanje orožja; vzorec se imenuje damast.
Vir: Intarzija - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Intarzija#Izdelava, 8. 1. 2024.
Vprašanje: Kaj je Niello?
Odgovor: Niello je kovinska gravura izpolnjena s stopljenim žveplovim srebrom, bakrom ali svincem.
Vir: Intarzija - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Intarzija#Izdelava, 8. 1. 2024.
Vprašanje: Katero je najstarejše slovensko mesto?
Odgovor: Najstarejše slovensko rudarsko mesto je Idrija. Leta 1747 je rudniški obrat dobil naslov višjega rudarskega urada, s čemer je rudniško predstojništvo dobilo večja pooblastila, rudnik pa ni bil več podrejen notranjeavstrijski komori v Gradcu, ampak neposredno dvornemu kolegiju za denarstvo in rudarstvo na Dunaju. Idrijski rudarski urad je leta 1779 prevzel tudi kazensko sodstvo, ki je dotlej pripadalo tolminskemu glvarstvu.
Vir: Kavčič, Idrija v drugi polovici 18. stoletja, Slovenci v letu 1789, 1989, 77.
Vprašanje: Kaj je beloprstena keramika?
Odgovor: Beloprstena keramika je poseben fenomen v zgodovini evropske uporabne umetnosti, saj je postala izjemno priljubljena predvsem kot mnogo cenejši nadomestek za porcelan. Svoj največji razcvet je doživela v drugi polovici 18. stoletja in v začetku 19. stoletja.
Vir: Mateja Kos, Manufakture beloprstene keramike na Slovenskem, v: Slovenci v letu 1789, 1989, 95.
Vprašanje: Kaj je sfragistika?
Odgovor: Sfragístika (iz grškega korena sphragis, pečat) je pomožna zgodovinska veda, ki preučuje pečate, še posebej tiste na listinah. Sfragistika preučuje fizično stanje pečatov, iz česar lahko sodi o času postavitve ali odstranitve pečata. Poleg tega je zanimiv tudi umetnostno-zgodovinski vidik razvoja pečatov, saj lahko iz njega sklepamo na tedanja oblačila, orožje in morda tudi na zgodovino mesta. Kjer se sfragistika dotika grbov in vladarskih simbolov, se prepleta z drugo pomožno zgodovinsko vedo, heraldiko.
Vir: Sfragistika - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Sfragistika, 8. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je heraldika?
Odgovor: Heráldika (ali grboslovje) je pomožna
zgodovinska veda, ki preučuje grbe. Vsa vedenja in znanja, ki jih obsega heraldika, zaradi svoje obširnosti tvorijo posebno umetnostno zgodovinsko vedo. Začetek grboslovja postavljamo v sredino 12. stoletja (približno v leto 1150, v čas križarskih vojn), ko se je začel uveljavljati srednjeveški družbeni red - fevdalizem. Zaradi obilice simbolike, ki se pojavlja v grbih, je grboslovje v tesni prepletenosti z rodoslovjem (genealogija), družboslovjem (sociologija), umetnostno
zgodovino, orožarsko, socialno, politično, gospodarsko, cerkveno in še kakšno zgodovino.
Vir: Heraldika - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Heraldika, 8. 1. 2023
Vprašanje: Kako delimo grboslovje?
Odgovor: Grboslovje v grobem delimo na: splošno teorijo grboslovja; zgodovino grboslovja; grboslovno pravo; grboslovno oblikovanje in slikanje.
Vir: Heraldika - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Heraldika, 8. 1. 2023
Vprašanje: Kateri je najstarejši meniški red v zahodni Evropi?
Odgovor: Najstarejši meniški red v zahodni Evropi so benediktinci. Ustanovil ga je leta 529 sv. Benedikt iz Nursije v samostanu Monte Cassino južno od Rima. Red temelji na enakovrednem prepletanju moligve in dela (ora et labora - moli in delaj). Oblečeni so v črn talar, prepasan z usnjenim pasom ter črn škapulir. Benediktinske opatije so bile v srednjem veku najpomembnejša verska središča obenem pa nosilke znanstvene, kulturne in umetniške ter gospodarske dejavnosti.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 97
Vprašanje: Kdaj je bila ustanovljena benediktinska opatija v Gornjem Gradu?
Odgovor: Benediktinsko opatijo v Gornjem Gradu je leta 1140 ustanovil oglejski patgriarh Peregrin in leta 1147 potrdil cesar Konrad III.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 99
Vprašanje: Zakaj in kdaj je bil ustanovljen cistercijanski red?
Odgovor: Cistercijanski red je nastal iz težnje po reformi benediktinskega reda. Ustanovili so ga leta 1098 sv. Robert, sv. Alberik in sv. Štefan v Citeauxu v Franciji. Red se ravna po pravilih sv. Benedikta in poudarja molitveno življenje, zlasti liturgično molitev. Najpomembnejši cistercijan in glavni razširjevalec cistercijanskega reda je bil sv. Bernard iz Clairvauxa (1090-1153). Svoje glavno poslanstvo so cistercijani videli v širjenju in poglabljanju krščanstva in umnem gospodarjenju.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 107
Vprašanje: Kdaj je bila ustanovljena cisterca Stična?
Odgovor: Cisterco Stična je leta 1135 ustanovil oglejski patriarh Peregrin. Prvi menihi so prišli iz Poljske. Stična je bila do ustanovitve ljubljanske škofije eno najpomembnejših cerkenih, kulturnih in gospodarskih središč pri nas.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 109
Vprašanje: Kdo in kdaj je ustanovil cvisterco Kostanjevica?
Odgovor: Cisterco Kostanjevica je leta 1234 ustanovil koroški vojvoda Bernard Spanheimski. Prvi menihi so prišli iz Vetrinja na Koroškem. Samostan je doživel največjo rast v 14. stoletju.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 115
Vprašanje: Kdo in kdaj je ustanovil red kartuzijanov?
Odgovor: Red je v samotnem pogorju Chartreuse SZ od Grenobla leta 1084 ustanovil sv. Bruno iz Kölna. Kartuzijani združujejo samotarski (življenje v samostojnih hišicah) s skupnim načinom življenja (skupna molitev in obed). So izredno kontemplativen red, ki dosledno uresničuje Benediktovo načelo moli in delaj. Njihovo oblačilo je belo.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 123
Vprašanje: Kje na Slovenskem so se kartuzijani najprej naselili?
Odgovor: Na Slovenskem so se kartuzijani najprej naselili v Žičah (1160), malo pozneje v Jurkloštru (1170), nato v Bistri (1260) in nato v Pleterjah (1403).
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 123
Vprašanje: Kdaj je bila ustanovljena žička kartuzija in kdo jo je ustanovil?
Odgovor: Žičk kartuzijo je okoli leta 1160 ustanovil štajerski mejni grof Otokar Traungauski. Prvi menihi so prišli iz Velike kartuzije na Francoskem. Bila je prva kartuzija na ozemlju Svetega rimskega cesarstva nemške narodnosti. Poleg literarne dejavnosti in gospodarstva so bili žički menihi pospeševalci zdravstvene službe in steklarstva.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 125
Vprašanje: Kdaj je bila ustanovljena kartuzija Jurklošter in kdo jo je ustanovil?
Odgovor: Kartuzijo Jurklošter je na svoji posesti leta 1140 ustanovil krški (Gurk) škof Henrik I., vendar je samostan doživel hudo krizo in bil leta 1200 razpuščen. Ponovno ga je ustanovil vojvoda Leopold VI. Babenberžan leta 1208.
Vprašanje: Kdo je ustanovil kartuzijo Bistra?
Odgovor: Ustanovitelja kartuzije v Bistri sta bila Bernard Spanheimski in njegov sin Ulrik III. Kartuzija je slovela po bogati knjižnici in eni najlepših cerkva v takratnih avstrijskih deželah.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 137
Vprašanje: Kaj je kartuzija?

Odgovor: Kartuzija je poimenovanje za samostan katoliškega verskega reda kartuzijanov. Ime izhaja iz imena osamljene visokogorske doline Chartreuse v Franciji, v Dofinejskih Alpah, kjer je leta 1085 Sveti Bruno s tovariši dal zgraditi prvo kartuzijo Grande Chartreuse, tudi Veliko kartuzijo.
Vir: Kartuzija - Wikipedija, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Kartuzija, 9. 1. 2024.
Vprašanje: Kdaj je bila ustanovljena kartuzija Pleterje?
Odgovor: Najmlajšo kartuzijo na Slovenskem je leta 1405 ustanovil celjski grof Herman II. Celjani so bili obenem največji dobrotniki te kartuzije, zato niti ni čudno, da je začela z njihovim izumrtjem počasi propadati.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 143
Vprašanje: Kakšna je zgodovina križnikov?
Odgovor: Leta 1190 so pri mestu Akko v Palestini ustanovili špitalsko bratovščino, ki se je nato preoblikovala v viteški red in prevzela pravila templarskega reda. Nov red je leta 1199 potrdil papež Inocenc III. Takoj po ustanovitvi so križniki delovali tudi v Evropi, zlasti kot misijonarji na Sedmograškem (od 1211), v letih 1226-1283 pa so si podredili Prusijo kot "redovno državo".
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 151.
Vprašanje: Kdaj je bila ustanovljena župnika Metlika?
Odgovor: Župnija Metlika je bila ustanovljena pred 1200 leti, oglejski patriarh Berthold jo je leta 1268 dokončno priključil križniškemu redu. Prvotni sedež župnije in s tem komende je bil pri današnjih Treh farah, leta 1461 pa so ga zaradi pogostih turških vpadov preselili za obzidje utrjenega gradu.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 153.
Vprašanje: Kdaj so prišli križniki v Ljubljano?
Odgovor: V Ljubljano je križnike poklical koroški vojvoda Ulrik III. verjetno leta 1228. Najprej so se naselili na Starem trgu, nato pa so sezidali novo hišo izven mestnega obzidja in jo poimenovali Domus B. V. Mariae Gloriosae. Križniki so pod Rožnikom leta 1280 uredili bolnico za gobavce, natro sirotišnico, leta 1337 pa je že izpričana njihova šola "pred nemškimi vrati".
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 157.
Vprašanje: Kdo so maltezarji?
Odgovor: Maltezarji so najstarejši viteški red. Nastal je v drugi polovici 11. stoletja v Jeruzalemu kot bolniški red za oskrbo romarjev.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 165.
Vprašanje: Iz katerega leta je prva omemba samostana malteškega viteškega reda v Melju pri Mariboru?
Odgovor: Prva omemba samostana malteškega viteškega reda v Melju pri Mariboru je 1217. Redovniki so si pod Meljskim hribom postavili utrjen grad. Skladno s svojimi pravili so se posvečali predvsem negi bolnikov in dušnemu pastirstvu.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 167.
Vprašanje: Kdaj je bil ustanovljen dominikanski red?
Odgovor: Red je leta 1215 ustanovil sv. DOminik iz Caleruege v Španiji (1170-1221), potrdil pa ga je papež Honorij III.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 173
Vprašanje: Kaj je osnovni namen dominikanskega reda?
Odgovor: Osnovni namen reda je bil poučevati ljudi v pravem krščanskem nauku in borbi proti krivovercem.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 173
Vprašanje: Kdaj so se dominikanci naselili na Slovenskem?
Odgovor: V širšem slovenskem prostoru so se 1217 naselili v Brežah na Koroškem, 1230 pa na Ptuju ter 1453 v Novem Kloštru.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 173
Vprašanje: Kdaj je bil ustanovljen dominikanski samostan na Ptuju?
Odgovor: Dominikanski samostan na Ptuju je 1230 ustanovil salzburškki nadškof Eberhard II. Prvi redovniki so prišli na Ptuj iz Brež. Na Ptuju so dominikanci ustanovili latinsko šolo. Samostan je 1303 uničil požar, 1396 pa so ga oplenili Turki. Nov samostan in cerkev Marijinega vnebovzetja so pozidali v letih 1453-1455.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 175
Vprašanje: Kdo so minoriti?
Odgovor: Minoriti so ena od treh vej reda Manjših bratov sv. Frančiška Asiškega. Red je 1209 ustno potrdil papež Inocenc III., uradno pa Honorij III. 1223.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 183
Vprašanje: Kje na Slovenskem so minoritski samostani?
Odgovor: Na Slovenskem so minoritski samostani v Gorici, Trstu, Ptuju, Celju, Ljubljani, Beljaku, Mariboru, Volšpegu in Kopru.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 183
Vprašanje: Kdaj so se minoriti naselili na Ptuju?
Odgovor: Na Ptuju so se minoriti naselili okrog leta 1239. Imeli so svojo šolo, v drugi polovici 15. stoletja so bili redno dvorni kaplani deželnega kneza.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 185
Vprašanje: Kje so si minoriti v Mariboru postavili samostan?
Odgovor: Prvi samostan so si minoriti postavili pri podružni cverkvi ob Dravi. Minoriti so bili v Mariboru in njegovi okolici priljubljeni pridigarji in spovedniki.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 191
Vprašanje: Kdaj so ustanovili minoritski samostan v Celju?
Odgovor: Samostan so ustanovili celjski grofje pred letom 1242.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 195
Vprašanje: Je res, da obstaja tudi ženska veja dominikanskega reda?
Odgovor: Res je; žensko vejo dominikanskega reda, t. i. Drugi red, je leta 1219 ustanovil sv. Dominik iz Caleruege. Redovnice so živele v strogi klavzuri. S svojo molitvijo in žrtvijo so podpirale pridigarsko dejavnost dominikancev. Posvečale so se tudi vzgoji ženske mladine.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 203
Vprašanje: Je na Slovenskem kakšen ženski dominikanski samostan?
Odgovor: Na Slovenskem so dominikanke ustanovile svoje samostane v Studenicah pri Poljčanah, v Velesovem in Marenbergu (Radlje ob Dravi).
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 203
Vprašanje: Kdo je ustanovil ženski dominikanski samostan v Studenicah?
Odgovor: Samostan je ustanovila Sofija Rogaška leta 1237. V 14. in 15. stoletju je postal eden najbogatejših samostanov na Štajerskem.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 205
Vprašanje: Kdaj je bil ustanovljen dominikanski ženski samostan v Velesovem?
Odgovor: S soglasjem oglejskega patriarha Bertholda so samostan 11. 12. 1238 ustanovili bratje Gerloh, Walter im Weriand iz Kamnika. Ustanovitev je 10. 5. 1255 potrdili papež Aleksander IV. Prve redovnice so prišle iz dunajskega samostana Ziegelhofen. Samostan je bil zelo ugleden. Redovnice so skrbele za vzgojo plemiških deklet.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 209
Vprašanje: Kdo je ustanovil samostan Marnberg (Radlje ob Dravi)?
Odgovor: Samostan sta ustanovila Gizela in njen sin Seifried Marenberški. Ustanovna listina je bila izdana 24. 6. 1251. Cerkev je bila posvečena Marijinemu oznanjenju. Leta 1272 je češki kralj Otokar vzel samostan v svojo posebno zaščito. V samostanu so bivale pretežno plemiške hčere.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 215
Vprašanje: Kdaj je bil ustanovljen avguštinski samostan v Ljubljani?
Odgovor: Samostan se prvič omenja v listini 14. 5. 1314. Avguštinci so se naselili pri cerkvi sv. Martina na vzpetini pred Špitalskimi vrati. Zaradi turške nevarnosti so se leta 1491 preselili k sv. Jakobu na Starem trgu, leta 1553 pa so se vrnili na svoje staro mesto.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 223
Vprašanje: Kdaj je bil ustanovljen red klaris?
Odgovor: Kot t. i. Drugi red sta klarise leta 1212 ustanovila sv. Frančišek in sv. Klara Asiška. To je izredno kontemplativen red, ki živi v strogi klavzuri.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 229
Vprašanje: Kje so klarise pri nas?
Odgovor: Na Slovenskem so se klarise leta 1300 naselile v Mekinjah, leta 1301 v Kopru in leta 1358 v Škofji Loki.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 229
Vprašanje: Kdaj je bil ustanovljen mekinjski samostan?
Odgovor: Mekinjski samostan sta 3. 10. 1300 ustanovila Seifried in Elizabeta Gallenberg. Redovnice so vzgajale predvsem plemiška dekleta.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 231
Vprašanje: Kdaj je bil ustanovljen samostan klaris v Škofji Loki?
Odgovor: Samostan klaris v Škofji Loki je 30.1. 1358 ustanovil kamniški župnik Otokar. Klarise so se posvečale vzgoji ženske mladine.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 237.
Vprašanje: Kje na Slovenskem so se do konca srednjega veka naselili frančiškani?
Odgovor: Naselili so se v Kopru, Metliki, Novem mestu, Ljubljani, Kamniku in Ormožu.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 243
Vprašanje: Kdaj so frančiškani prevzeli minoritski samostan v Ljubljani?
Odgovor: S soglasjem ljubljanskega škofa Krištofa Rauberja so observanti 3. 9. 1491 prevzeli dotedanji minoritski samostan pri cerkvi Marijinega oznanjenja. V srednjem veku je frančiškanski samostan stal na današnjem Vodnikovem trgu.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 245
Vprašanje: Kdaj so frančiškani poselili samostan v Novem mestu?
Odgovor: Samostan v Novem mestu so frančiškani poselili, ko so se iz Metlike umaknili pred Turki. Njihovo naselitev v Novem mestu je podprl cesar Friderik III., s cerkvene strani pa je ustanovitev novomeškega samostana 30. 10. 1470 potrdil administrator in poznejši oglejski patriarh Marko Barbo. Frančiškani so se naselili pri cerkvi sv. Lenarta in se dejavno vključili v dušno pastirstvo.
Vir: Samostani v srednjeveških listinah, 1993, 249
Vprašanje: Na koliko arhidiakonatov je razdeljena Ljubljanska nadškofija?
Odgovor: I. arhidiakonat obsega mesto Ljubljana z bližnjo okolico. Sestavljajo ga dekanije Ljubljana-Center, Ljubljana-Polje, Ljubljana-Šentvid in Ljubljana-Vič/Rakovnik. Arhidiakonat obsega 47 župnij. II. arhidiakonat obsega večji del Gorenjske. Sestavljajo ga dekanije: Radovljica, Kranj, Šenčur in Škofja Loka. Arhidiakonat obsega 71 župnij. III. arhidiakonat obsega del Gorenjske in Zasavje. Sestavljajo ga dekanije Kamnik, Domžale in Litija-Zagorje. Arhidiakonat obsega 55 župnij. IV. arhidiakonat sega na Dolenjsko in Notranjsko. Sestavljajo ga dekanije Vrhnika, Cerknica, Ribnica in Grosuplje. Arhidiakonat obsega 47 župnij.
Vir: Arhidiakonati &#8211; Nadškofija Ljubljana, https://nadskofija-ljubljana.si/nadskofija/teritorialna-delitev-nadskofije/arhidiakonati/, 9. 1. 2024.
Vprašanje: Kaj je arhidiakonat?
Odgovor: Arhidiakonat je organizacijska in pastoralna enota več dekanij skupaj, ki tvorijo zaokroženo ozemlje nadškofije.
Kontekst: Arhidiakoni pomagajo župnikom in dekanom ter skrbijo za posodabljanje in prilagajanje praktičnega pastoralnega dela po dekanijah in župnijah. Glavna naloga arhidiakonov je, da dobro in vsestransko poznajo stanje v svojem arhidiakonatu.
Vir: Arhidiakonati &#8211; Nadškofija Ljubljana, https://nadskofija-ljubljana.si/nadskofija/teritorialna-delitev-nadskofije/arhidiakonati/, 9. 1. 2024.
Vprašanje: Kaj je adjunkt?
Odgovor: Adjunkt je starejši izraz za provizorja lekarne
Vir: Zanimivosti, https://70let.lekarnaljubljana.si/Zanimivosti, 12. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je alkimija?
Odgovor: Alkimija je kemija srednjega veka, ki je iskala kamen modrih ali napoj za dolgo življenje.
Vir: Zanimivosti, https://70let.lekarnaljubljana.si/Zanimivosti, 12. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je dispenzatorij?
Odgovor: Dispenzatorij so bili v srednjem veku lekarniški predpisi in anvodila za izdelavo zdravil.
Vir: Zanimivosti, https://70let.lekarnaljubljana.si/Zanimivosti, 12. 1. 2024
Vprašanje: Kdo je bil Eskulap?
Odgovor: Apolonov sin, ki so ga zaradi njegovega izjemnega zdravilskega znanja postavili na nebo in ga častili kot boga zdravilstva.
Vir: Zanimivosti, https://70let.lekarnaljubljana.si/Zanimivosti, 12. 1. 2024
Vprašanje: Kdo je bila Panaceja?
Odgovor: Asklepijeva hči; njeno ime pomeni „tista, ki vse zdravi“
Vir: Zanimivosti, https://70let.lekarnaljubljana.si/Zanimivosti, 12. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je teriak?
Odgovor: Teriak je bilo v srednjem veku univerzalno zdravilo, na predpisan način pripravljena mešanica, sestavljena iz velikega števila rastlinskih snovi in drugih sestavin z domnevno močnimi zdravilnimi lastnostmi
Vir: Zanimivosti, https://70let.lekarnaljubljana.si/Zanimivosti, 12. 1. 2024
Vprašanje: Ali obstaja muzejski bonton za lastnike psov?
Odgovor: Seveda: MUZEJSKI BONTON ZA LASTNIKE PSOV: Vstopijo lahko le psi v spremstvu odrasle osebe, ki plača vstopnino v muzej. Dobrodošli so samo primerno vzgojeni, poslušni in ubogljivi psi. Lastnik prevzema vso odgovornost. Tudi za morebitno škodo. Pes mora biti obvezno na povodcu. Na javna vodstva ali druge aktivnosti, ki jih obišče množica obiskovalcev, vstop psom žal ni dovoljen. Prav tako lahko muzej omeji vstop za pse ob drugih izrednih okoliščinah in kadar to morebiti zahtevajo drugi obiskovalci muzeja. V muzej je prepovedan vstop nevarnim psom. To so tisti psi, ki ogrožajo okolico zaradi svoje neobvladljivosti oziroma kažejo napadalno vedenje do človeka (Uradni list ZZZiv-UPB3, 5. člen). Službeni psi lahko vstopijo v muzej kadarkoli, ne glede na izredne okoliščine. PRED OBISKOM MUZEJA SE PRIPOROČA: Da je pes nahranjen. Da se pes dobro sprehodi. Da pes opravi svoje potrebe (lulanje, kakanje). V primeru, da pes potrebo po nesreči opravi v muzeju, mora lastnik poskrbeti za čiščenje in o dogodku obvestiti osebje muzeja.
Vir: Psom dostopen muzej | Tržiški muzej, https://www.trziski-muzej.si/o-muzeju/psom-dostopen-muzej, 12. 1. 2024
Vprašanje: Kako lahko imenujemo sodobno pravljico?
Odgovor: Sodobno pravljico lahko imenujemo tudi moderna, domišljijska ali fantazijska.
Vir: Brodnik, Pravljice nekoč in danes, http://dk.fdv.uni-lj.si/diplomska/pdfs/brodnik-barbara.pdf, 17. 1. 2024
Vprašanje: Kdo je začetnik evropskega pravljičarstva?
Odgovor: Začetnika evropskega pravljičarstva sta Giovanni Francesco Straparola z delom Le pieacevoli notti in Gianbattista Basile z zbirko pravljic Il Pentamerone. Oba sta iz 16. stoletja.
Vir: Brodnik, Pravljice nekoč in danes, http://dk.fdv.uni-lj.si/diplomska/pdfs/brodnik-barbara.pdf, 17. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj je izšla prva zbirka pravljic?
Odgovor: Prva zbirka pravljic je izšla leta 1697 - Charles Perrault je napisal Histoires on contes du temps passe.
Vir: Brodnik, Pravljice nekoč in danes, http://dk.fdv.uni-lj.si/diplomska/pdfs/brodnik-barbara.pdf, 17. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je slikanica?
Odgovor: Slikanica je besedilno-slikovni medij mladinske književnosti, kjer slike ilustrirajo besedilo. Namenjena je otrokom v predbralnemu in začetnemu bralnemu obdobju. Tradicija slikanic sega v 18. in 19. stoletje. Svetovni razmah je doživela v 20. stoletju, predvsem po drugi svetovni vojni.
Vir: Slikanica - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Slikanica, 17. 1. 2024
Vprašanje: Katere vrste slikanic poznamo?
Odgovor: Slikanice so lahko v treh tehničnih formatih: leporello, s kartonskimi listi in kot knjiga. Lahko so avtorske ali soavtorske, klasične ali aktivirajoče, brez besedila in z besedilom, stvarne ali leposlovne. Stvarna slikanica posreduje vedenje o empiričnem svetu, leposlovna slikanica, ki vsebuje estetsko sporočilo, izbira besedila iz ljudskega pesemskega ali proznega izročila ter iz žanrov in oblik mladinske književnosti (od Frana Levstika dalje). Besedilo stvarne slikanice ponazarjajo likovna ilustracija, tehnična risba ali fotografija, leposlovna slikanica je v najboljših primerih tekstovno-likovno enovito delo. Ilustracije so v risarski, slikarski ali grafični tehniki, logovni segajo od realizma do modernega poenostavljanja in deformiranja oblik ter do abstraktnih rešitev. Barva je realistična, svobodna ali simbolična. Posebej pomembna je pri fantazijskih slikanicah. Slikanice s socialno tematiko spremlja črno-bela, kolorirana ali ekspresionistično obarvana risba, vojno tematiko odslikava akcijsko in stripovsko zasnovana risba. Posamezni eksperimentalni primerki preoblikujejo slikanico v zloženko, ali jo spreminjajo v tekstovno-likovno igro. Obstajajo tudi slikanice za odrasle.
Vir: Slikanica - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Slikanica, 17. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj so nastale prve slovenske slikanice?
Odgovor: Na Slovenskem so prve tekstovno in likovno izvirne slikanice nastale v tridesetih letih 20. stoletja. Pomembnejši avtorji in ilustratorji so Anton Černej, Edo Deržaj, Ksenija Prunk, Ljudmila Prunk, Milko Bambič, Jože Beránek, Milan Batista (npr. Vihar pod Triglavom: Brigada Franceta Prešerna, Glas Gorenjske 1959). Po drugi svetovni vojni so začele izhajati tudi v knjižnih zbirkah. Slovenska slikanica se je uveljavila tudi v svetu, in sicer v koprodukcijskih izdajah ter na mednarodnih knjižnih sejmih in razstavah knjižne ilustracije. Od šestdesetih let dalje je za ilustracije prejela več mednarodnih nagrad (Lidija Osterc, Marlenka Stupica, Marija Lucija
Stupica in drugi).
Vir: Slikanica - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Slikanica, 17. 1. 2024
Vprašanje: Katera je največja slovenska lutkovna uspešnica?
Odgovor: Največja slovenska lutkovna uspešnica je Sapramiška. Od leta 1986 si jo je ogledalo skoraj 300.000 gledalcev. Leta 1989 je bila omenjena v Guinnessovi knjigi rekordov kot največkrat odigrana predstava v enem letu (177-krat). Slikanica je prvič izšla leta 1976. Do danes je bilo natisnjenih več kot 29.000 izvodov!
Vir: Najbolj legendarne slovenske slikanice, https://www.mladinska-knjiga.si/dobrezgodbe/beremo/najbolj-legendarne-slovenske-slikanice, 17. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj je izšla Muca copatarica?
Odgovor: Muca copatarica je izšla leta 1957, natisnjenih je bilo več kot 173.3000 izvodov.
Vir: Najbolj legendarne slovenske slikanice, https://www.mladinska-knjiga.si/dobrezgodbe/beremo/najbolj-legendarne-slovenske-slikanice, 17. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj je izšla slikanica Moj prijatelj Piki Jakob?
Odgovor: Knjiga Moj prijatelj Piki Jakob je izšla 1977, do danes je bilo natisnjenih več kot 75.000 izvodov.
Vir: Najbolj legendarne slovenske slikanice, https://www.mladinska-knjiga.si/dobrezgodbe/beremo/najbolj-legendarne-slovenske-slikanice, 17. 1. 2024
Vprašanje: Kdo je avtor Miškolina?
Odgovor: Avtor več kot pol stoletja stare zgodbe Miškolin (1969) je Josip Ribičič. To je bila prva velika slikanica, ki jo je ilustrirala Jelka Reichman.
Vir: Najbolj legendarne slovenske slikanice, https://www.mladinska-knjiga.si/dobrezgodbe/beremo/najbolj-legendarne-slovenske-slikanice, 17. 1. 2024
Vprašanje: Kdo je ilustriral slikanico Martina Krpana?
Odgovor: Martin Krpan Frana Levstika je v slikaniški obliki prvič izšel pri Novi založbi leta 1917 s črno-belimi ilustracijami Hinka Smrekarja in velja za prvo slovensko izvirno slikanico. Pozneje so Smrekarjeve risbe zamenjale podobe Toneta Kralja in obveljale za najbolj prepoznavno Krpanovo upodobitev. Ob 100. obletnici izida prve slikanice je slikanica Martin Krpan izšla s prvotnimi dvanajstimi risbami Hinka Smrekarja, ki jih hranijo v novomeški knjižnici.
Vir: Najbolj legendarne slovenske slikanice, https://www.mladinska-knjiga.si/dobrezgodbe/beremo/najbolj-legendarne-slovenske-slikanice, 17. 1. 2024
Vprašanje: Katera je najbolj obiskana ljubljanska znamenitost?
Odgovor: Najbolj obiskana ljubljanska znamenitost je grad, sledi pa staro mestno jedro in nato Plečnikova tržnica.
Vir: Ljubljana skozi oči turistov: Katera znamenitost je najbolj obiskana?, https://ljubljanainfo.com/novica/turizem/ljubljana-skozi-oci-turistov-katera-znamenitost-je-najbolj-obiskana/14075, 17. 1. 2024.
Vprašanje: Koliko obiskovalcev ima Tivoli?
Odgovor: Tivoli vsako leto obišče okoli 1,7 milijona obiskovalcev.
Vir: Ljubljana skozi oči turistov: Katera znamenitost je najbolj obiskana?, https://ljubljanainfo.com/novica/turizem/ljubljana-skozi-oci-turistov-katera-znamenitost-je-najbolj-obiskana/14075, 17. 1. 2024.
Vprašanje: Kaj je rimski cirkus?
Odgovor: Rimski cirkus (iz latinščine 'krog') je bil veliko prizorišče na prostem, ki se je uporabljalo za javne dogodke v starem Rimskem imperiju. Cirkusi so bili podobni starogrškim hipodromom, čeprav so služili različnim namenom in se razlikovali po oblikovanju in gradnji. Poleg gledališč in amfiteatrov so bili circusi eno od glavnih zabavišč takratnega časa. Bili so prizorišča za dirke s kočijami, konjske dirke, tam so bile predstave, ki so obeležile pomembne dogodke imperija.
Vir: Cirkus (zgradba) - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Cirkus_(zgradba), 17. 1. 2024.
Vprašanje: Kateri so najbolje ohranjeni cirkusi?
Odgovor: Najbolj ohranjeni cirkusi so: Emerita Augusta (Španija), Caesarea Maritima (obalna) (Izrael), Maksencijev circus (Italija), Gerasa (Jordanija), Tir (Libanon), Miróbriga (Portugalska), Leptis Magna (Libija).
Vir: Cirkus (zgradba) - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Cirkus_(zgradba), 17. 1. 2024.
Vprašanje: Kje najdemo korenine sodobnega cirkusa?
Odgovor: Korenine sodobnega cirkusa moremo iskati nazaj do antike, kjer najdemo njegove prednice v grškem komedijantstvu in v rimskih gladiatorskih igrah. Od prvih je prevzel teatralnost, od drugih ime cirkus. Srednjeveški artisti in dreserji živali so mu zapustili pečat barvitosti, norčavosti in tradicijo dresiranja živali.
Kontekst: Sodobni cirkus je nastal kmalu po sredini 18. stoletja v Angliji, ravno v dobi, ko se je iztekal čas srednjeveškim glumačem po sejmih. V cirkusu so sprva nastopali le umetnostni jahalci, akrobati na konjih in dreserji. Predstave so se dogajale v ograjenih prostorih, ki so kmalu dobili še streho. Do konca stoletja se je cirkus razširil po Evropi in v Ameriko.
Vir: Budna Kodrič in Pešak Mikec, Cirkus v Ljubljani. Kronika, str. 27
Vprašanje: Kje se je nahajala steklarna Jospia Bernarda?
Odgovor: Steklarna Josipa Bernarda se je nahajala v Ljubljani na Čopovi ulici, ustanovljena je bila leta 1852.
Vir: Suhadolnik in Anžič, Kongresni trg z okolico, Ljubljana 2009, 17
Vprašanje: Katera je bila prva slovenska bančna ustanova?
Odgovor: Prva slovenska bančna ustanova je bila Mestna hranilnica ljubljanska. Ustanovljena je bila 1882. Od ustanovitve je delovala v mestni hiši in je med drugim skrbela tudi za drobno mestno gospodarstvo in komunalne potrebe mesta.
Vir: Suhadolnik in Anžič, Kongresni trg z okolico, Ljubljana 2009, 18
Vprašanje: Od kje ime ljubljanskemu Gradišču?
Odgovor: Ime je dobilo po ruševinah in ostankih stare Emone. Čez Gradišče je potekala stara rimska državna cesta Aquilea-Atrans, Oglej-Trojane. Peljala je po današnji trasi Slovenske ceste skozi dobro prehodna ljubljanska vrata. Odsek, ki je vodil skozi Emono, je služil kot osrednja prometnica cardo maximus.
Kontekst: V predelu križanja današnje Rimske in Slovenske ceste oziroma v neposredni bližini stavb na Slovenski cesti 6 in 8 (Ferentov vrt) je v preteklosti ležal rimski forum.
Vir: Suhadolnik in Anžič, Kongresni trg z okolico, Ljubljana 2009,
Vprašanje: Kdo je Breda Mihelič?
Odgovor: Breda Mihelič je slovenska umetnostna zgodovinarka. 1973 je diplomirala na ljubljanski Filozofski fakulteti in prav tam 1997 tudi doktorirala. Med letoma 1978 in 1994 je kot raziskovalka delala na Ljubljanskem urbanističnem zavodu. Od 1994 do 2001 pa je bila konservatorka na Zavodu RS za varstvo kulturne dediščine; odtlej pa do upokojitve je bila znanstvena sodelavka na Urbanističnem inštitutu RS za Ljubljano.
Kontekst: Poglavitna področja njenega raziskovanja so zgodovina arhitekture in urbanizma 19. in 20. stoletja, urbana morfologija in arhitekturna tipologija ter metodologija urbane prenove in varstva kulturne dediščine. V okviru teh tematik je v zadnjih letih posebno pozornost posvečala prav obdobju na prelomu 19. in 20. stoletja. O tem je objavila številne pomembne članke tako doma kot v tujini, med drugim je v sodelovanju z Jelko Pirkovič izdala knjigo Secesijska arhitektura v Sloveniji (1986). S svojimi raziskavami omenjene tematike je sodelovala pri številnih mednarodnih projektih (npr. Itineraire Culturel Archeologie Industrielle Evropskega sveta 1997, mednarodna razstava Mythos Grossstadt: Architektur und Stadtbaukunst in Zentraleuropa von 1890–1937), od leta 1999 pa vodi in koordinira slovenski del projekta Art Nouveau in Progress/Art Nouveau en Projets in aktivno sodeluje v mreži Art Nouveau, tudi kot članica njenega upravnega odbora.
Vir: Breda Mihelič - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Breda_Miheli%C4%8D, 30. 1. 2024
Vprašanje: Katera je najstarejša in najpomembnejša stavba na ljubljanskem Kongresnem trgu?
Odgovor: Uršulinska cerkev, najpomembnejša arhitektura ljubljanskega baroka, je s svojo monumentalno baročno fasado najstarejša in najpomembnejša stavba na KOngresnem trgu. Cerkev je bila zgrajena med letoma 1718 in 1726/28.
Vir: Suhadolnik in Anžič, Kongresni trg z okolico, Ljubljana 2009,
Vprašanje: Kako imenujemo ljubljansko uršulinsko cerkev?
Odgovor: Uršulinska cerkev je cerkev svete Trojice, uradno imenovana Župnijska cerkev svete Trojice, tudi Nunska cerkev.
Vprašanje: Kaj je Slovenska matica?
Odgovor: Slovenska matica je znanstvena in kulturna ustanova, ki prireja znanstvena srečanja in posvetovanja o najrazličnejših problemih slovenske kulture in družbe ter njene prihodnosti, in druga najstarejša slovenska založba, ki skrbi za izdajanje dobrih izvirnih del ter prevodov iz humanistike, naravoslovja in tehnike.
Kontekst: Do ustanovitve slovenske univerze v Ljubljani in Slovenske
akademije znanosti in umetnosti, je bila Slovenska matica osrednja slovenska kulturna in znanstvena ustanova.
Vir: Slovenska matica - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Slovenska_matica, 30. 1 . 2024
Vprašanje: Kdaj je bila Slovenska matica ustanovljena?
Odgovor: Ustanovljena je bila 17. februarja 1864 z namenom dvigniti slovensko kulturno zavest in razviti znanost ter literaturo. Večina dotedanjih knjig je bila v nemščini, slovenščini pa je primanjkovalo strokovnega izrazja, zato je želela razviti slovenski jezik in ga osvoboditi nemških izrazov. Njen pomen je bil narodotvoren.
Vir: Slovenska matica - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Slovenska_matica, 30. 1 . 2024
Vprašanje: Katera je najstarejša slovenska založba?
Odgovor: Najstarejša slovenska založba je Mohorjeva družba, ustanovljena je bila 27. julija 1851.
Kontekst: Javno sta Mohorjevo družbo razglasila Andrej Einspieler in slavist Anton Janežič ter njuni prijatelji. K temu jih je spodbujal Anton Martin
Slomšek. Za zavetnika so izbrali svetega Mohorja. Leta 1852 je družba poslala 785 knjig svojim članom. Društvo je avstrijska oblast podredila leta 1853. Prvi, ki je družbo vodil, je bil Einspieler iz Celovca. V tistem času je bil Celovec zelo slovenski. Člani te družbe so bili ljudje iz vseh vrst poklicev, od škofov do kuharic in kmetov. Prvih 13 let je bila prva založba in je ni ustavila nobena vojna. Po prvi svetovni
vojni se je po posvetu z generalom Maistrom družba preselila v Prevalje in tam ostala do 7. decembra 1927, vendar se tedaj ni vrnila v Celovec, ampak so se preselili v Celje. Število članov je padlo skoraj za polovico tudi zato, ker Goriška in Koroška nista bili več v isti državi. Ko je bila Mohorjeva v Prevaljah, so bili leta 1923 goriški Slovenci prisiljeni ustanoviti lastno Goriško
Mohorjevo družbo, če so si hoteli oskrbeti mohorske knjige. Na Prevaljah je leta 1922 prevzel uredništvo Fran Saleški
Finžgar. Med drugo svetovno
vojno je bilo uredništvo družbe v Ljubljani. Sedaj samostojne Mohorjeve družbe delujejo v Celju (Celjska
Mohorjeva), Celovcu (Celovška
Mohorjeva) in Gorici (Goriška
Mohorjeva). Družba je imela katoliško usmeritev, vendar ne ozko klerikalno. Skrbela je za knjige, namenjene širšemu bralskemu krogu. Imela je izjemno vlogo pri vzgoji branja. Izdajala je povesti, t. i. mohorjanke, koledar ... Leta 1860 je imela 1000 članov, 1891 pa že več kot 50.000 članov.
Vir: Suhadolnik in Anžič, Kongresni trg z okolico, Ljubljana 2009,
Vprašanje: Kdaj je Slovenska matica doživela vrhunec?
Odgovor: Vrhunec je Slovenska matica doživela v času predsednikovanja Frana Levca, ko so njene knjige začele izhajati v visokih nakladah in je vzdrževala stike s svetovnimi univerzami. V 1. svetovni vojni je prišla v konflikt z avstrijsko oblastjo zaradi izdaje knjige Gospodin Franjo Frana Maslja – Podlimbarskega, ki je govorila o ravnanju avstrijskega vojaštva v okupirani Bosni, zaradi česar so ji odvzeli posest. To odbornikov ni odvrnilo od delovanja, zato so po vojni pomagali ustanoviti Slovensko akademijo znanosti in umetnosti. Leta 1942 se je v Matici nezakonito sestal Kulturni plenum Osvobodilne fronte, po vojni pa je nova oblast nacionalizirala njeno premoženje, ki ga je dobila nazaj leta 1994.
Vir: Slovenska matica - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Slovenska_matica, 30. 1 . 2024
Vprašanje: Kakšne knjige izdaja Slovenska matica?
Odgovor: Ob ustanovitvi niso točno vedeli, kakšna dela bodo izdajali. Bleiweisov prijatelj g. Hicinger je predlagal, da bi enkrat letno izdajali Koledar slovenske Matice. S to potrditvijo so dobili svojo prvo publikacijo, ki so jo izdali leta 1864. Kmalu zatem so začeli izhajati prevodi iz svetovne literature, tudi prvi slovenski prevodi Shakespearja. V okviru filozofskega področja sta izhajali dve filozofski zbirki: Filozofska knjižnica in Slovenska filozofska misel, kjer je izdajala dela Platona, Sokrata, Schellinga, Nietzscheja, Bergsona idr. S področja zgodovine je izdala 16 izvirnih zgodovinskih monografij, 9 ponatisov zgodovinskih del, 6 prevodov, 25 knjig spominov in 9 zbornikov, zgodovinske razprave Izidorja Cankarja, Naceta Šumija in Marjana Zadnikarja ter dela arhitekta Edvarda Ravnikarja idr. Med izdajami slovenskega leposlovja so romani, novele, antologije, eseji, potopisi, kritike in intervjuji s književniki. Tu so objavljali Ivan Cankar, France Bevk, Bratko Kreft, Boris Pahor, Alojz Rebula, Lojze Kovačič, Andrej Capuder in Vladimir Kavčič idr. Na področju literarne zgodovine je med drugim izšla obširna Zgodovina slovenskega slovstva Franceta Kidriča, po 2. svetovni vojni pa Slovenska lirika 1945–1965, Slovenska proza 1945–1965 in Slovenska dramatika 1945–1965 avtorjev: Helge Glušič, Borisa Paternuja, Matjaža Kmecla, Jožeta Koruze, Franca Zadravca, Hermine Jug, Marka Kranjca in Franceta Bernika. Nekaj knjig so izdali tudi o likovni in glasbeni zgodovini, naravoslovju, zdravstvu, fiziki in tehniki.
Vir: Slovenska matica - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Slovenska_matica, 30. 1 . 2024
Vprašanje: Kje in kdaj so zgradili prvo ljubljansko gledališče?
Odgovor: V drugi polovici 18. stoletja so na vzhodnem delu današnjega Kongresnega trga v Ljubljani zgradili poslopje, ki je bilo prvo tovrstno v Ljubljani in hkrati eno prvih gledališč na takratnem slovenskem ozemlju.
Kontekst: V noči na 17. februar 1887 je ogenj popolnoma uničil Stanovsko gledališče. Po požaru so podrli še kar je ostalo od zidov. Na javni dražbi leta 1888 je zemljišče odkupila Filharmonična družba. To je leta 1889 začelo graditi stavbo današnje Slovenske filharmonije.
Vir: Stanovsko gledališče - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Stanovsko_gledali%C5%A1%C4%8De, 30. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj je bila ustanovljena Slovenska filharmonija?
Odgovor: Slovenska filharmonija, sprva Academia Philharmonicorum Labacensis, stanovsko združenja ljubljanskih glasbenikov v 18. stoletju, je bila frmalno ustanovljena leta 1701 in se je zgledovala po tovrstnih italijanskih akademijah, ki so se pojavljale že od 16. stoletja dalje.
Kontekst: Filharmonična družba je bila ustanovljena leta 1794, Glasbena matica leta 1872, Slovenska filharmonija (Glasbene matice), leta 1908, Ljubljanska filharmonija leta 1934 in Slovenska filharmonija leta 1947.
Vir: Slovenska filharmonija - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Slovenska_filharmonija, 30. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj je bila ustanovljena ljubljanska pošta?
Odgovor: Ljubljanska pošta je bila ustanovljena leta 1496, ko je cesar Maksimilijan I. s sli tekači uvedel prvo redno poštno zvezo med severom in jugom države.
Vir: Suhadolnik in Anžič, Kongresni trg z okolico, Ljubljana 2009, 51.
Vprašanje: Kdaj je bila ustanovljena ljubljanska realka?
Odgovor: Kot nižja realka je bila z ministrskim odlokom št. 5365 v Ljubljani ustanovljena 12. julija 1852 in je delovala na področju tehniške usmeritve.
Kontekst: Najprej kot nižja (3 razredi), kasneje (5. oktobra 1863) je bilo z odlokom določeno, da se začne razširjati v šestrazredno višjo tehnično srednjo šolo in s šolskim letom 1871/72 je bil začetek moderne sedem razredne realke. Sprva je imela prostore licealnem poslopju in kasneje v Mahrovi hiši, dokler ni kranjska hranilnica leta 1874 dozidala sedanjega poslopja. Kot K. k. Staats-Oberrealschule je delovala do vključno šolskega leta 1915/16o čemer pričajo vsakoletna Jahresbericht der k. k. Staats-Oberrealschule. Kot I. državna gimnazija z realnogimnazijskimi oddelki v Ljubljani, je delovala od leta 1929/30 do druge svetovne vojne, o dejavnosti pa pišejo v letnih Izvestjih, ki jih je izdajalo ravnateljstvo.
Vir: Realka, Ljubljana - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Realka,_Ljubljana, 31. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj se je realka na Vegovi preimenovala v 1. gimnazijo?
Odgovor: Realka na Vegovi se je v letu 1947/48 preimenovala v 1. gimnazijo, leta 1959 se je združila s 3. Gimnazijo Ljubljana Bežigrad in se iz stavbe na Vegovi izselila.
Vir: 

Realka, Ljubljana - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Realka,_Ljubljana, 31. 1. 2024
Vprašanje: Kdo od znanih Slovencev je poučeval na ljubljanski realki?
Odgovor: Na realki so poučevali mnogi znani Slovenci: Fran Levec, Juš in Ferdo Kozak, France Vodnik, Anton Foerster, Gojmir Anton Kos, Josip Mazi, Lavo Čermelj in drugi.
Vir: 

Realka, Ljubljana - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Realka,_Ljubljana, 31. 1. 2024
Vprašanje: Čigave so bile prve naselbine na območju današnje Ljubljane?
Odgovor: Najprej je na območju današnje Ljubljane stala naselbina Venetov, nato Ilirov in šele nato ilirsko-keltskih Japodov. V 3. stoletju pred našim štetjem so Ljubljansko kotlino poselili keltski Tavriski. Ti so se kasneje zlili z Rimljani, ki so v sotočju Gradaščice in Ljubljanice med letoma 100 in 50 pred našim štetjem ustanovili svojo utrjeno vojaško naselbino Julijo Emono.
Vir: Suhadolnik in Anžič, Novi trg z okolico, 2006, 7
Vprašanje: Katero je bilo božanstvo Emone?
Odgovor: Božanstvo Emone je bila Equrna, častili so jo na Barju.
Vir: Suhadolnik in Anžič, Novi trg z okolico, 2006, 7
Vprašanje: Kdaj so Emono porušili Huni?
Odgovor: Huni z Atilo na čelu so Emono porušili leta 452.
Vir: Suhadolnik in Anžič, Novi trg z okolico, 2006, 7
Vprašanje: Kdaj je Ljubljana postala glavno mesto Kranjske?
Odgovor: Ljubljana je postala glavno mesto Kranjske pod oblastjo Habsburžanov leta 1355.
Vir: Suhadolnik in Anžič, Novi trg z okolico, 2006, 9
Vprašanje: Od kje Salendrovi ulici v Ljubljani ime?
Odgovor: O izvoru imena ulice je precej ugibanj. Po nekaterih je dobila ime po NIzozemcih iz pokrajine Zeeland (Seeländer), ki naj bi v času Marije Terezije prišli v Ljubljano zaradi osuševalnih del na Barju in so tu stanovali, ali pa naj bi bil ulični naziv popačen iz Zuländergasse. Zadnja domneva nima osnove. Izraz Zuelender in zuelenden so namreč uporabljali največkrat v zvezi z dovažanjem lesa po vodi, dovažanjem peska, popravili pri mostovih in mestnem mlinu ter prevažanjem mestnih funkcionarjev k razdeljevanju sena na travnik ob Ljubljanici. Po nasprotni treditvi se ulica imenuje po družini Salitinger, tudi Solitinger, ki je imela v zadnjih desetletjih 16. in v prvih desetletjih 17. stoletja ob njej svojo hišo.
Vir: Suhadolnik in Anžič, Novi trg z okolico, 2006, 29
Vprašanje: Kdaj je Ljubljana dobila pravico do župana?
Odgovor: Ljubljana je pravico do župana pridobila leta 1504, ni pa še imela statuta.
Vir: Suhadolnik in Anžič, Stari trg, ..., 2003, 9
Vprašanje: Kdo je bil prvi ljubljanski župan?
Odgovor: Prvi župan Ljubljane je bil Janez Lantheri; njegova družina je izhajala iz Bergama in je v Ljubljani živela od leta 1500.
Vir: Janez Lantheri - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Janez_Lantheri, 1. 2. 2024
Vprašanje: Večina ve, da je Ljubljana doživela hud potres 1895, je v njeni zgodovini še kakšen katastrofalen potres?
Odgovor: Ljubljano je stresel katastrofalen potres z magnitudo 6,8 leta 1511.
Kontekst: 26. marca 1511 je naše kraje prizadel en najhujših potresov v tem delu Evrope. Povzročil je veliko žrtev in gmotne škode, posledice je bilo čutiti še več let. Zgodil se je v zapletenih časih, kar strokovnjakom otežuje proučevanje njegovih učinkov in posledic. Najhuje sta bili prizadeti Furlanija in zahodna Slovenija.
Vir: 500. obletnica najmočnejšega potresa na Slovenskem, https://old.delo.si/novice/znanoteh/500-obletnica-najmocnejsega-potresa-na-slovenskem.html, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kateri je najstarejši del Ljubljane?
Odgovor: Najstarejši del Ljubljane je Stari trg. Včasih so ga imenovali tudi Staro ali Sprednje mesto.
Kontekst: Z dvema javnima objektoma, mestno kruharno in javnim kopališčem, je bilo pozidano razmeroma pozno, a zgodaj obzidano. Pripadalo je dvema gospostvoma. Del ob prometni arteriji od nekdanjih Karlovških ali Pisanih vrat mimi cerkve sv. Florijana do Tranče je sodil pod mestno oblast, območje južno od cerkve sv. Jakoba pa pod vicedomsko upravo.
Vir: Suhadolnik in Anžič, Stari trg, ..., 2003, 14
Vprašanje: Kako se je ljubljanski Gornji trg imenoval v 18. stoletju?
Odgovor: Sredi 18. stoletja in verjetno tudi že prej se je gornji Stari trg s cerkvico sv. Florijana imenoval Visoki trg. Florijanska ulica oziroma Gornji trg, ki je segal od današnje OŠ Levca (takrat Mestne dekliške šole) do nekdanjih Karlovških vrat, je bil del Starega trga.
Vir: Suhadolnik in Anžič, Stari trg, ..., 2003, 22
Vprašanje: Kateri ljubljanski "muzej" je bil v 18. stoletju zelo poznan?
Odgovor: Ljubljanski magister kirurgije Prezl - J. F. Brecelj je v drugi polovici 18. stoletja v hiši na Gornjem trgu 4 uredil prirodoslovno zbirko, imenovano anatomsko gledališče. Pozneje jo je prirodoslovec Baltazar Haquet dopolnil in jo še povečal s svojimi zbirkami. Ta ljubljanski "muzej" je bil takrat zelo popularen, obiskali so ga celo cesar Jožef II, papež Pij VII. leta 1782 in ruski car Pavel I.
Vir: Suhadolnik in Anžič, Stari trg, ..., 2003, 23
Vprašanje: Kdaj se je začel propad Emone?
Odgovor: Propad Emone se začne v času cesarja Marka Avrelija (161-180), s prvim markomanskim vpadom na to ozemlje. Po vpadu so se Markomani umaknili visoko na sever, a kraji si skoraj niso več opomogli. Izdelava pestre emonske keramike je zamrla, bogatim grobnicam iz Šempetra v
Savinjski dolini se niso pridružile nove. Leta 238 je bila Emona ob pohodu cesarja Maksimina v Italijo prvič porušena. Leta 314 jo je prizadela državljanska vojna. Tej je sledilo obleganje Zahodnih Gotov pod vodstvom Alarika leta 401. Dokončno pa so Emono porušili Huni pod vodstvom Atile na svojem drugem pohodu proti Italiji leta 452. Prebivalstvo se je izselilo v Italijo in deloma v Istro (današnji Novigrad je nastal kot Emona Nova), Ljubljanska kotlina pa je ponovno zacvetela šele po odhodu Langobardov v Italijo (leta 568) s prihodom
Slovanov.
Vir: Emona - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Emona, 31. 1. 2024
Vprašanje: Kdo je Jazon?
Odgovor: Jazon (starogrško: Ιάσων, etruščansko: Easun) je bil v grški mitologiji heroj, ki se je s skupino Argonavtov podal na iskanje zlatega
runa. Njegov oče je bil Ajzon, vladar v Jolku in Tesaliji in Polimede. Njegov stric Pelija ga je poslal v Kolhido iskat zlato
runo, samo zato, da bi mu ukradel bogastva njegovega očeta. Jazon se je s pomočjo Medeje, kot vodja argonavtov dokopal do runa. Po nekaterih virih, naj bi s krznom pred zasledovalci iz Črnega morja bežal po Donavi, Savi in Ljubljanici, pri Vrhniki ladjo razstavil, dele prenesel do Jadranskega morja in se po zahodni strani vrnil domov.
Vir: Jazon - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Jazon, 31. 1. 2024
Vprašanje: Kdo so Argonavti?
Odgovor: Argonávti (starogrško Αργοναύται) so bili v grški mitologiji skupina junakov, ki so v času pred trojansko
vojno na ladji Argo (od tod tudi ime Argo-navti) spremljali Jazona na otok Kolhido, kjer je bilo spravljeno zlato runo. Ladja Argo se je imenovala po njenem graditelju, Argosu. Argonavti so po Pliniju potovali tudi čez območje Slovenije. V begu pred zasledovalci so namreč zapluli v reko Donavo. Pot jih vodila po Savi in Ljubljanici. Tako prečkajo območje Ljubljane (tedaj Emona) in Vrhnike (tedaj Navport). Ladjo nato po suhem prenesejo do Jadranskega
morja in nadaljujejo pot v Grčijo. Na Ljubljanskem barju Jazon premaga zmaja. Zgodba o argonavtih, natančneje o Jazonu in zmaju, velja za eno od legend o nastanku Ljubljane in služi kot morebitna razlaga o zmaju kot simbolu mesta.
Vir: Argonavti - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Argonavti, 31. 1. 2024