SemantikaEU/povjemo-CH huggingface dataset:
Vprašanje: Kdo so bili menihi trapisti?
Odgovor: Bili so pravi industrijski proizvajalci čokolade na Slovenskem.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Kje so trapisti izdelovali čokolado?
Odgovor: Izdelovali so jo v Rajhenburgu, kjer so leta 1881 kupili grad in ga preuredili v samostan.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Kako so živeli menihi trapisti?
Odgovor: Imeli so tih in odmaknjen način življenja.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Ali so bili menihi trapisti gospodarsko napredni?
Odgovor: Da, zelo. Na Slovensko so prinesli veliko novosti vv seh vejah gospodarskega delovanja.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Katerega reka so se držali menihi trapisti?
Odgovor: Ora et Labora - Moli in delaj.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Zakaj so trapisti vstopili v samostan?
Odgovor: Ker so svoje življenje posvetili veri in molitvi.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Kaj je trapistom omogočalo preživetje?
Odgovor: Preživetje jim je omogočalo delo od katerega sta bila odvisna obstoj in razvoj samostana.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: S čim vse so se ukvarjali menihi trapisti?
Odgovor: Ukvarjali so se z vsemi vejami gospodarstva od živinoreje, kmetijstva, vinogradništva, sadjarstva, zeliščarstva, cvetličarstva do čebelarstva, imeli so tudi različne obrtne delavnice.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Zakaj so trapisti začeli proizvajati čokolado in likerje?
Odgovor: Ker so se zavedali, da bo razvoj samostana odvisen od njihovega lastnega dela in prihodnkov.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Iz kje so trapisti pripeljali stroje za izdelovanje čokolade?
Odgovor: Iz Francije.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Zakaj je bila zgrajena hidroelektrarna Brestanica?
Odgovor: Ker je bil bencin, s katerim so sprva poganjali motorje strojev izjemno drag. Tako pa so elektriko iz elektrarne speljali do strojev in jih poganjali na elektriko.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Za kaj so trapisti uporabljali elektriko?
Odgovor: Za poganjanje svojih strojev ter za telefon, ki je bil zanje pomembna vez s svetom.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Kakšna je bila začetna proizvodnja čokoladnih izdelkov pri trapistih?
Odgovor: Približno 6-10 ton letno.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Kdaj so trapisti proizvedli največ čokolade in koliko?
Odgovor: Največ so jo proizvedli med letoma 1937 in 1939 in sicer 50-60 ton.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Koliko ljudi je bilo zaposlenih v tovarni čokolade pri trapistih?
Odgovor: Tovarna je zaposlovala med 20 in 30 ljudi, večinoma mlade gojence in krajane.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Kje so trapisti prodajali čokolado?
Odgovor: Prodajali so jo po vsej Evropi.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Ali je bila čokolada trapistov kvalitetna?
Odgovor: Da, zaradi njene kakovosti so postali celo cesarski dobavitelji.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Kateri naziv je trapistom podelil cesar Franc Jožef I.?
Odgovor: Imperial.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Kje so trapisti uporabili naziv IMPERIAL?
Odgovor: Uporabili so ga kot blagovno znamko njihovih proizvodov.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Kateri je bil zaščitni znak trapistov in njihovih izdelkov?
Odgovor: Lik leva.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: S čim so se poleg izdelovanja čokolade in kakava ter likerjev še ukvarjali trapisti?
Odgovor: Uvažali so kitajski čaj, ki so ga pakirali v lične rdeče in črne škatlice z napisom samostana.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Ali se po trapistih imenuje sir Trapist?
Odgovor: Da, saj so proizvajali tudi sir.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Kje so trapisti prodajali svoje produkte?
Odgovor: Ponujali so jih na sejmih.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Kaj se je zgodilo s trapistovskimi tovarnami in posestmi?
Odgovor: Leta 1941 jih je zaplenil nemški okupator in na gradu uredil taborišče za izgon Slovencev.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Kdaj je bil red trapistov ukinjen?
Odgovor: Po vojni, leta 1947.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Kaj se je zgodilo z nepremičninami trapistov po njihovi ukinitvi?
Odgovor: Posestva in obe tovarni so bili nacionalizirani.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Kam se je preselila izdelava čokolade in likerjev po ukinitvi trapistov?
Odgovor: Iz Rajhenburga so jo preselili v Sotelsko pri Krškem.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Ali so trapisti kdaj izdali recepte za proizvodnjo svojih izdelkov?
Odgovor: Ne, nikoli.
Vir: Irena Furst, Plakat trapistovskih proizvodov Imperial, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 19.
Vprašanje: Kaj se je zgodilo z razglednicami ob koncu prve svetovne vojne?
Odgovor: S koncem prve svetovne vojne se je končalo tudi zalto obdobje tiskanja razglednic.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kaj je botrovalo tiskanju razglednic?
Odgovor: Razvoj tiskarskih in fotografskih tehnik ter začetek sodobnega turizma, ki je povzročil, da so kraji, hoteli in gostišča dobili svojo razglednico.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kaj je omogočalo množično tiskanje razglednic?
Odgovor: Množično tiskanje razglednic sta omogočila knjigotisk in fototipija.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kako so naredili barve fotografije na razglednicah?
Odgovor: Barvne razglednice so bile narejene na podlagi črnobelih fotografij, ki so jih barvali z ročno narejenimi barvnimi klišeji.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kako so vojaki med prvo svetovno vojno vzdrževali stik s svojci?
Odgovor: S pošiljanjem razglednic, dopisnic, pisem in paketov.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Ali so bile razglednice razširjene med prvo svetovno vojno?
Odgovor: Da, zelo razširjene.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Za kaj se je še uporabljalo razglednice?
Odgovor: Za vojno propagando, ki je s podobami in z gesli širila sovraštvo in stereotipe o nasprotnikih.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Čemu so bila namenjena sredstva, pridobljena od prodaje razglednic?
Odgovor: Sredstva so bila namenjena dobrodelni pomoči.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Katere razglednice so bile pomembne na Slovenskem?
Odgovor: Izredno pomembne so bile vojnopropagandne razglednice.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kdo je tiskal vojnopropagandne razglednice na Slovenskem?
Odgovor: Tiskala jih je Katoliška tiskarna.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kdaj je izšla prva skupina razglednic na Slovenskem?
Odgovor: Novembra leta 1914.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Koliko razglednic je bilo v prvi skupini in kako so bile zapakirane?
Odgovor: 16 razglednic, ki so bile v posebni kuverti.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kako so izhajale razglednice?
Odgovor: Izhajale so po skupinah, ki so jih oglaševali časopisi in so bile deloma in nedosledno oštevilčene.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kdaj so izšle zadnje razglednice na Slovenskem?
Odgovor: Leta 1918 s številko 140.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kdo je risal domoljubne motive na razglednicah?
Odgovor: Maksim Gaspari, Anton Koželj, Hinko Smrekar, Ivan Vavpotič, Valentin Hodnik, Helena Vurnik.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kateri motivi so prevladovali na razglednicah?
Odgovor: Med motivi so prevladovale melanholične podobe slovesa vojakov od žena, družin in domov.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kateri motivi so na razglednicah prevladali do konca vojne?
Odgovor: Melanholično razpoloženjski toni podprti z domoljubno poezijo in ironiziranjem pohlepnega in zahrbtnega sovražnika.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Katere so bile nekatere propagandne podobe na razglednicah?
Odgovor: Krvavi poraz Srbov na Romanji planini in Boj za ruski prapor.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kaj je bilo poleg slike še na razglednici?
Odgovor: Poezija.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kdo sta bila pesnika, katerih pesmi so bile na razglednicah?
Odgovor: Simon Gregorčič in Rudolf Majster.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Ali so bile vse razglednice dovoljene?
Odgovor: Ne, nekatere so bile prepovedane in cenzurirane.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kdo je prispeval največ razglednic?
Odgovor: Maksim Gaspari
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Katere razglednice so zanimive za muzejsko zbirko?
Odgovor: Zanimive so zlasti redke razglednice, ki so jih narisali in okrasili sami vojaki in jih poslali svojcem in izvoljenkam.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kaj razkrivajo popisane razglednice?
Odgovor: številne drobne osebne zgodbe in pričevanja o vojni.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Ali so bile razglednice popularne tudi kasneje?
Odgovor: Da.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kateri časopis je založil razglednice?
Odgovor: Ilustrirani Glasnik
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Ali so bile razglednice napisane že vnaprej?
Odgovor: Nekatere da, predvsem tiste z vojnopropagandno vsebino.
Vir: Marko Štepec, Razglednice: Vojska v slikah, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Del katere države je bila Slovenija med 1. svetovno vojno?
Odgovor: Del Avstro-Ogrske.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kako je 1. svetovna vojna vplivala na življenja ljudi na Slovenskem?
Odgovor: Prinesla je številne spremembe v njihovo vsakdanje življenje, vplivala je na prehranske navade, oborožitev, vrednote, mišljenje, propagando, jezik družbene ureditve, državne meje, umetnost in druga področja vsakdanjega življenja.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kaj se je po 1. svetovni vojni zgodilo s prebivalci v bližini bojišč?
Odgovor: Na območju bojev so ostale ruševine, opustošena narava, nerodovitna polja, ruševine in številni padli vojaki. Prebivalci v bližini bojišč so postali brezdomski begunci, prisiljeni zapustiti svoje domove.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Ali so v mobilizirani vojski sodelovali tudi umetniki?
Odgovor: Da.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Po čem je poznan slikar Fran Tratnik?
Odgovor: Po tem, da nam je v svojih likovnih delih iz vojnega časa zapustil tragično podobo begunstva.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kdaj je živel slikar Fran Tratnik?
Odgovor: Med letoma 1881 in 1957.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kje se je rodil Fran Tratnik?
Odgovor: Rodil se je v vasici Potok ob reki Dreti med Nazarjami in Gornjim Gradom.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kje je umrl Fran Tratnik?
Odgovor: Umrl je v Ljubljani.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kje je Fran Tratnik študiral slikarstvo?
Odgovor: Slikarstvo je študiral na dunajski, munchenski in praški akademiji, kjer je med vojno tudi diplomiral.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: V katero zvrst slikarstva se uvršča Frana Tratnika?
Odgovor: Ekspresionizem.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Katere teme so prevladovale v Tratnikov slikah med letoma 1916 in 1917?
Odgovor: Teme selitve in tragedije begunskega prebivalstva v Posočju.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: S čim so povezane slike Frana Tratnika?
Odgovor: S predstavo o beguncih in z dobrodelno pomočjo.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: S čim so Tratnikove slike vplivale na slovensko javnost?
Odgovor: S svojo ekspresijo in mislimi o brezdomich, nad katerimi je neusmiljena roka zavihtela kruti bič, jih razkropila in pognala z rodne grude. To je močno vplivalo na predstavo o tem, kaj pomeni biti begunec.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Ali so Tratnikove slike izšle tudi na razglednicah?
Odgovor: Da
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Pod katerim naslovom so založili razglednice s Tratnikovimi motivi?
Odgovor: Pod naslovom Begunci, 6 skic Frana Tratnika, Ljubljana 1917.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kdo je bil založnik Tratnikovih razglednic?
Odgovor: Umetniška propaganda
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kdo je z verzi opremil grafično mapo s Tratnikovimi slikami o beguncih?
Odgovor: Alojz Gradnik.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kdaj so v slovenske dežele prvič prišli begunci?
Odgovor: Slovenske dežele so se srečale z begunci že takoj ob začetku vojnih spopadov.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Iz kje so v naše kraje prihajali begunci?
Odgovor: Predvsem iz vzhodnega bojišča.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kdaj se je začela 1. svetovna vojna ob Soči?
Odgovor: Maja leta 1915.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Koliko ljudi je zapustilo svoje domove zaradi vojne ob Soči?
Odgovor: Prek 80.000 ljudi.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: V katerih valovih so begunci zapuščali svoje domove?
Odgovor: Begunci so odhajali v treh valovih; najprej ob začetku vojnih spopadov, v drugem valu ob zasedbi Gorice in v tretjem ob spopadih na Banjški planoti.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kam so odšli begunci iz Posočja in Krasa?
Odgovor: odšli so k sorodnikom na Kranjsko, Štajersko in Koroško, številni pa tudi v begunska taborišča.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kje so bila begunska taborišča?
Odgovor: Taborišča so bila naslednja: Bruck na Litvi, Gmund, Steinklamm, Wagna pri Lipnici pozneje pa tudi Strnišče pri Ptuju.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kako so delovala begunska taborišča?
Odgovor: To so bila ograjena mesta lesenih barak, ki so bila precej dobro organizirana. Je pa v njih vseeno bilo veliko pomanjkanja.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kako so begunci živeli v begunskih taboriščih?
Odgovor: Zaradi pomanjkanja, bolezni omejenega gibanja in pomanjkanja prostora so živeli bolj slabo.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kaj se je zgodilo med četrtim begunskim valom?
Odgovor: Prebivalci Furlanije so se skupaj z italijansko vojsko med avstro-ogrsko-nemškim prebojem bojne črte pri Kobaridu umaknili proti reki Piavi.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kaj se je z begunci dogajalo po vojni?
Odgovor: Begunci so se počasi vračali na porušene domove, kjer so bila polna ostankov eksplozivnih sredstev, železnih ostankov, žice ter druge nesnage.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Ali so vsi begunci prišli domov?
Odgovor: Ne.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Zakaj se nekateri begunci nikoli niso vrnili?
Odgovor: Zaradi nove mejne črte, s katero je po končani vojni Primorska pripadla Italiji, se številni begunci nikoli niso vrnili domov.
Vir: Marko Štepec, Fran Tratnik: Begunci 1916-1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kdo je bil lastnik signalnega roga?
Odgovor: Štajersko-koroški dragosnki polk št. 5
Vir: Marko Štepec, Vojaški signalni rog 5. dragonskega polka, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kdaj je bil ustanovljen 5. dragonski polk?
Odgovor: Ustanovljen je bil leta 1721 kot kirasirski polk, leta 1867 pa je postal dragonski polk.
Vir: Marko Štepec, Vojaški signalni rog 5. dragonskega polka, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kaj pomeni napis na signalnem rogu?
Odgovor: Neustrašnim braniteljem naše ljube domovine ob cesarjevem prazniku 1916 posvetila mestna občina Maribor C. in K. dragonskemu polku št. 5.
Vir: Marko Štepec, Vojaški signalni rog 5. dragonskega polka, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kdo je bil častni pokrovitelj polka do 1. svetovne vojne?
Odgovor: Cesar Nikolaj 1.
Vir: Marko Štepec, Vojaški signalni rog 5. dragonskega polka, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kdaj se je praznoval polkovni dan?
Odgovor: 16. oktober dan bitke pri Leipzigu v napoleonskih vojnah leta 1813.
Vir: Marko Štepec, Vojaški signalni rog 5. dragonskega polka, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kaj se je s polkom zgodilo leta 1883?
Odgovor: Polku so dodelili nova naborna območja na Celjskem, Koroškem, Kranjskem in Primorskem.
Vir: Marko Štepec, Vojaški signalni rog 5. dragonskega polka, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kakšne narodne strukture je bil 5. dragonski polk?
Odgovor: Po narodni strukturi so ga včeinoma sestavljali slovenski in nemški vojaki.
Vir: Marko Štepec, Vojaški signalni rog 5. dragonskega polka, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kje so bili sedeži polkovnih poveljstev v obdobju pred 1. svetovno vojno?
Odgovor: V Mariboru, Gorici, Slovenski Bistrici, Gradcu in Ljubljani.
Vir: Marko Štepec, Vojaški signalni rog 5. dragonskega polka, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kaj se je s polkom zgodilo avgusta 1914?
Odgovor: Skupaj s celotnim 3. korpusom avtro-ogrske armade je odšel v vzhodno Galicijo, kjer je v spremenjenih razmerah prve svetovne vojne doživel svoj ognjeni krst, sodeloval v konjeniških bitkah in pozneje kot pehota delil usodo avstro-ogrske vojske.
Vir: Marko Štepec, Vojaški signalni rog 5. dragonskega polka, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kdaj so 5. dragonski polk začeli uporabljati kot pehotno enoto?
Odgovor: Po jesenskem umiku proti prelazu Dukla v Karpatih.
Vir: Marko Štepec, Vojaški signalni rog 5. dragonskega polka, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kakšen je bil v bistvu namen signalnega roga?
Odgovor: Bil je znak zahvale, ki so ga civilne oblasti med vojno podalile vojaškim enotam za zasluge na bojišču.
Vir: Marko Štepec, Vojaški signalni rog 5. dragonskega polka, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kakšen je bil namen podeljevanja priznanj vojaškim enotam?
Odgovor: Bili so podarjeni v znak zahvale za vse zasluge na bojišču.
Vir: Marko Štepec, Vojaški signalni rog 5. dragonskega polka, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kaj se je s signalnim rogom zgodilo novembra 1916?
Odgovor: Signalni rog je dobil 17. pehotni polk.
Vir: Marko Štepec, Vojaški signalni rog 5. dragonskega polka, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kdo danes hrani signalni rog?
Odgovor: Danes ga hrani Narodni muzej Slovenije.
Vir: Marko Štepec, Vojaški signalni rog 5. dragonskega polka, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Čigavi verzi so vgravirani v signalni rog?
Odgovor: Rog ima vgravirane verze Jovana Vesela Koseskega.
Vir: Marko Štepec, Vojaški signalni rog 5. dragonskega polka, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kako se glasijo verzi v signalnem rogu?
Odgovor: Hrast se omaje in hrib, zvestoba Slovencev ne gane!
Vir: Marko Štepec, Vojaški signalni rog 5. dragonskega polka, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Ali so isti verzi kot na rogu uporabljeni še kje?
Odgovor: Isti berzi krasijo tudi polkovni spomenik na Monte Chiesi, ki so ga 22. julija 1916 postavili vojaki 1. bataljona 17. pehotnega polka.
Vir: Marko Štepec, Vojaški signalni rog 5. dragonskega polka, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Zakaj je signalni rog prišel v roke 5. dragonskega polka?
Odgovor: Zaradi zaslug v vojni.
Vir: Marko Štepec, Vojaški signalni rog 5. dragonskega polka, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kdo je rog podaril 5. dragonskemu polku?
Odgovor: Mestna občina Maribor.
Vir: Marko Štepec, Vojaški signalni rog 5. dragonskega polka, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kdo je še dobil signalni rog na isti slovesnosti?
Odgovor: Na isti slovesnosti so podobne signalne rogove dobili tudi 47. pehotni polk, 26. domogranski pehotni polk in 6. polk poljskih havbic.
Vir: Marko Štepec, Vojaški signalni rog 5. dragonskega polka, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kakšna je bila prva svetovna vojna v smislu bojevanja?
Odgovor: Šlo je za pozicijsko vojno, kljub drugačnim pričakovanjem.
Vir: Marko Štepec, Plinska maska M 1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Ali so se med 1. svetovno vojno uporabljali bojni plini?
Odgovor: Da.
Vir: Marko Štepec, Plinska maska M 1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Ali je bila uporaba vojnih plinov med 1. svetovno vojno prepovedana?
Odgovor: Ne, uporaba plinov s Haaškimi konvencijami ni bila eksplicitno prepovedana oziroma prepovedi uporabe niso bile dosledne, nedvoumne in učinkovite, zato so dopuščale različne interpretacije.
Vir: Marko Štepec, Plinska maska M 1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Ali so na soškem bojišču uporabljali kemično orožje?
Odgovor: Da, tudi na soškem bojišču so uporabljali kemično orožje.
Vir: Marko Štepec, Plinska maska M 1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kateri je znani plinski napad na soškem bojišču?
Odgovor: Napad avstro-ogrske vojske na območju Sv. Mihaela (Šmihel, Debela Griža) in Sv. Martina.
Vir: Marko Štepec, Plinska maska M 1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Ali je italijanska vojska uporabljala plin?
Odgovor: Da, po nekaterih podatkih že oktobra 1915.
Vir: Marko Štepec, Plinska maska M 1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kaj je uporaba plinov med vojno pomenila za kemične tovarne?
Odgovor: Kemične tovarne in njihovi razvojni oddelki so postahali vse pomembnejši del vojne industrije.
Vir: Marko Štepec, Plinska maska M 1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kaj je postalo nepogrešljiv del bojne opreme?
Odgovor: Plinske maske.
Vir: Marko Štepec, Plinska maska M 1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kdo je izdeloval plinske maske za avstro-ogrske vojake?
Odgovor: Tovarne Semperit, Neupert, Neuman&Ehrenfeld, Schotola in Harburg.
Vir: Marko Štepec, Plinska maska M 1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Ali so avstro-ogrski vojaki uporabljali tudi maske tujih izdelovalcev?
Odgovor: Da, včasih so uporabjlali tudi nemške plinske maske.
Vir: Marko Štepec, Plinska maska M 1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kakšno plinsko masko je izdelala italijanska vojna industrija?
Odgovor: Izdelali so preprosto in na bojišču ne dovolj učinkovito plinsko masko s celulojdnimi očali
Vir: Marko Štepec, Plinska maska M 1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kako je bila sestavljena italijanska plinska maska?
Odgovor: Sestavljena je bila iz večslojne gaze, prepojene z raztopino, ki je ščitila pred klorom.
Vir: Marko Štepec, Plinska maska M 1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kaj je pomenila uporaba kemičnega orožja med vojno?
Odgovor: Pomenila je poseben simbol nečloveškosti ter postala metafora za razčlovečenje in smrt.
Vir: Marko Štepec, Plinska maska M 1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kakšne so bile posledice plina na vojakih?
Odgovor: Vojaki so oslepeli, se zadušili in imeli različne reakcije na bojni plin.
Vir: Marko Štepec, Plinska maska M 1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kaj je bil pomemben del vojnega imaginarija med 1. svetovno vojno?
Odgovor: Fotografije kolon oslepljenih vojakov, mrtvih vojakov, trupel, opustošene krajine zahodnega bojišča, itd.
Vir: Marko Štepec, Plinska maska M 1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Zakaj je bila prva xvetovna vojna pozicijska vojna?
Odgovor: Ker so se srečali pehotni vojaki in topniški ter mitralješki ogenj.
Vir: Marko Štepec, Plinska maska M 1917, 70 zgodb o XX stoletju, Muzej novejše zgodovine Slovenije, 21.
Vprašanje: Kdo je Malala Jusafzaj?
Odgovor: Malala Jusafzaj je pakistanska aktivistka za pravico do izobraževanja žensk in najmlajša dobitnica Nobelove nagrade.
Vir: Malala Jusafzaj - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Malala_Jusafzaj (29.1.2024)
Vprašanje: Kdaj je bila rojena Malala?
Odgovor: 12. julija 1997.
Vir: Malala Jusafzaj - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Malala_Jusafzaj (29.1.2024)
Vprašanje: Kje je bila rojena Malala?
Odgovor: V Mingori v Pakistanu.
Vir: Malala Jusafzaj - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Malala_Jusafzaj (29.1.2024)
Vprašanje: Ali je Malala prejela Nobelovo nagrado?
Odgovor: Da.
Vir: Malala Jusafzaj - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Malala_Jusafzaj (29.1.2024)
Vprašanje: Po čem je najbolj znana Malala?
Odgovor: Najbolj znana je po boju za človekove pravice, predvsem pravice do izobraževanja in pravic žensk v rodni dolini Svat v severozahodni pakistanski provinci Khyber Pakhtunkhwa, kjer je lokalna talibanska vlada večkrat prepovedala deklicam izobraževanje v šolah.
Vir: Malala Jusafzaj - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Malala_Jusafzaj (29.1.2024)
Vprašanje: S čim se ukvarja družina Malale Jusafzaj?
Odgovor: Njena družina vodi verigo šol v regiji.
Vir: Malala Jusafzaj - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Malala_Jusafzaj (29.1.2024)
Vprašanje: Kaj se je Malali zgodilo 9. oktobra 2012?
Odgovor: 9. oktobra 2012 je bila na šolskem avtobusu napadena s strelnim orožjem. Napadalec je vprašal za njeno ime, nato pa proti njej usmeril pištolo in trikrat ustrelil.
Vir: Malala Jusafzaj - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Malala_Jusafzaj (29.1.2024)
Vprašanje: Kakšne so bile posledice napada na Malalo?
Odgovor: V dneh po napadu je bila nezavestna in v kritičnem stanju, kasneje pa je toliko okrevala, da so jo premestili v bolnišnico Kraljice Elizabete v Birmingham na rehabilitacijo.
Vir: Malala Jusafzaj - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Malala_Jusafzaj (29.1.2024)
Vprašanje: Kje danes živi Malala?
Odgovor: V Birminghamu v Angliji.
Vir: Malala Jusafzaj - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Malala_Jusafzaj (29.1.2024)
Vprašanje: Ali je Malala vplivna svetovna oseba?
Odgovor: Da, v letih 2013, 2014 in 2015 jo je revija Time uvrstila med sto najvplivnejših ljudi na svetu.
Vir: Malala Jusafzaj - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Malala_Jusafzaj (29.1.2024)
Vprašanje: Kako se imenuje dokumentarni film o Malali?
Odgovor: He Named me Malala.
Vir: Malala Jusafzaj - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Malala_Jusafzaj (29.1.2024)
Vprašanje: Kdaj je bil posnet dokumentarni film o Malali?
Odgovor: Leta 2015.
Vir: Malala Jusafzaj - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Malala_Jusafzaj (29.1.2024)
Vprašanje: Katere nagrade je prejela Malala?
Odgovor: Nobelovo nagrado za mir, nagrado Saharov, Nagrado Simone de Beauvoir, Častno kanadsko državljanstvo, Mladinsko nagrado za mir.
Vir: Malala Jusafzaj - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Malala_Jusafzaj (29.1.2024)
Vprašanje: O čem je Mala pisala v svojem blogu?
Odgovor: V blogu je opisovala življenje pod talibansko okupacijo, njihove poskuse prevzema nadzora nad dolino in svoje poglede na spodbujanje izobraževanja deklic v dolini Svat.
Vir: Malala Jusafzaj - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Malala_Jusafzaj (29.1.2024)
Vprašanje: Kdo je bila Rosa Parks?
Odgovor: Bila je afroamriška šivilja in borka za človekove pravice.
Vir: Rosa Parks - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Rosa_Parks (29.1.2024)
Vprašanje: Kdaj se je rodila Rosa Parks?
Odgovor: 4. februarja 1913.
Vir: Rosa Parks - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Rosa_Parks (29.1.2024)
Vprašanje: Kakšno je rojstno ime Rose Parks?
Odgovor: Rosa Louise McCauley.
Vir: Rosa Parks - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Rosa_Parks (29.1.2024)
Vprašanje: Kdaj je umrla Rosa Parks?
Odgovor: 24. oktobra 2005.
Vir: Rosa Parks - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Rosa_Parks (29.1.2024)
Vprašanje: Po čem je najbolj znana Rosa Parks?
Odgovor: Parksova je najbolj znana po tem, da 1. decembra 1955 v mestu Montgomery v ameriški zvezni državi Alabama belcu ni hotela odstopiti sedeža na avtobusu.
Vir: Rosa Parks - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Rosa_Parks (29.1.2024)
Vprašanje: Zakaj je dejanje Rose Parks tako pomembno?
Odgovor: Ker je bila praksa v tej takrat rasistični ameriški državi takšna, da so belci in črnci na avtobusu sedeli ločeno, črnci pa so smeli sedeti le v ozadju.
Vir: Rosa Parks - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Rosa_Parks (29.1.2024)
Vprašanje: Kako se je končal protest Rose Parks?
Odgovor: Rosin protest se je končal z njeno aretacijo
Vir: Rosa Parks - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Rosa_Parks (29.1.2024)
Vprašanje: Kdo je vodil bojkot avtobusnega prometa v Montogomeryju?
Odgovor: Martin Luther King.
Vir: Rosa Parks - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Rosa_Parks (29.1.2024)
Vprašanje: Začetek česa je bojkot avtobusnega prometa v Montgomeryju?
Odgovor: Začetek ameriškega gibanja za državljanske pravice.
Vir: Rosa Parks - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Rosa_Parks (29.1.2024)
Vprašanje: Koliko je bila stara Rosa Parks ob svoji smrti?
Odgovor: 92 let.
Vir: Rosa Parks - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Rosa_Parks (29.1.2024)
Vprašanje: Kdo je bil Martin Luther King?
Odgovor: Bil je ameriški baptistični duhovnik in borec za državljanske pravice,
Vir: Martin Luther King - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Martin_Luther_King_mlajši (13.2.2024)
Vprašanje: Kdaj se je rodil Martin Luther King?
Odgovor: 15. januarja 1929.
Vir: Martin Luther King - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Martin_Luther_King_mlajši (13.2.2024)
Vprašanje: Kdaj je umrl Martin Luther King?
Odgovor: 4. aprila 1968.
Vir: Martin Luther King - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Martin_Luther_King_mlajši (13.2.2024)
Vprašanje: Kdaj je Martin Luther King prejel Nobelovo nagrado za mir?
Odgovor: Leta 1964.
Vir: Martin Luther King - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Martin_Luther_King_mlajši (13.2.2024)
Vprašanje: Kje se je šolal Martin Luther King?
Odgovor: Šolal se je na kolidžu Morehouse (Morehouse College), na Crozerjevem teološkem seminišču in na bostonski univerzi
Vir: Martin Luther King - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Martin_Luther_King_mlajši (13.2.2024)
Vprašanje: Kaj se je zgodilo med bojkotom avtobusnega prometa v Montogomeryju?
Odgovor: Mladi pastor se je nenadoma znašel na položaju voditelja bojkota avtobusov, ki je sledil dogodku. Dosegel je ukinitev ločenih oddelkov na avtobusih in si v jasnosti ustvaril sloves bojevnika za socialno pravičnost. Kot predsednik Konference voditeljev kristjanov Juga se je spustil v odločilen boj za državljanske pravice, zgodovinsko je pomembno njegovo sodelovanje s Malcolmom X oziroma Nacijo Islama, ki so bili militantno usmerjena skupina, zaradi katere je naslanjanje dr. Kinga na miroljubne rešitve bilo še bolj uspešno.
Vir: Martin Luther King - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Martin_Luther_King_mlajši (13.2.2024)
Vprašanje: Kakšno je bilo javno delovanje Martina Luthra Kinga?
Odgovor: Ključ Kingovega uspeha je bila njegova krščanska zavzetost, strastno pridiganje in politična trdnost. Vzgojen je bil v črnski evangeličanski tradiciji, v duhu socialnega evangelijskega gibanja in je v krščanstvu videl silo, ki lahko preobrazi ne le posameznika ampak vso družbo. S svojo kombinacijo Jezusovega sporočila (ljubite svoje sovražnike) in ghandijevske metode (nenasilnega odpora) je gibanje za pravice črncev filozofsko in strateško utemeljil.
Vir: Martin Luther King - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Martin_Luther_King_mlajši (13.2.2024)
Vprašanje: Član katerega gibanja je bil Martin Luther King?
Odgovor: Afroameriškega gibanja za državljanske pravice (1955 - 1968)
Vir: Martin Luther King - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Martin_Luther_King_mlajši (13.2.2024)
Vprašanje: Kakšna je bila verska opredelitev Martina Luthra Kinga?
Odgovor: Bil je baptist.
Vir: Martin Luther King - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Martin_Luther_King_mlajši (13.2.2024)
Vprašanje: Kaj vse je dosegel Martin Luther King?
Odgovor: Tako je dosegel volilno pravico za temnopolte državljane ZDA in izničil veliko zakonodaje, ki je ločevalo pravice temnopoltih od drugih državljanov ZDA. Pomembno je k temu prispeval tudi predsednik Lyndon Johnson, ki je uspešno uzakonil vse te vsebine v amandmaje ustave ZDA.
Vir: Martin Luther King - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Martin_Luther_King_mlajši (13.2.2024)
Vprašanje: Kdo je bila Maria Montessori?
Odgovor: Maria Montessori je bila italijanska zdravnica, učiteljica, filozofinja in dobrodelnica.
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)
Vprašanje: Kakšno je bilo polno ime Marie Montessori?
Odgovor: Maria Tecia Artemisia Montessori
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)
Vprašanje: Kdaj se je rodila in kdaj je umrla Maria Montessori?
Odgovor: Rodila se je 31. avgusya 1870, umrla pa 6. maja 1952.
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)
Vprašanje: Po čem je najbolj prepoznavna Maria Montessori?
Odgovor: Najbolj pa je prepoznavna po svoji Montessori metodi poučevanja otrok od rojstva do mladostništva. Njena metoda se še dandanes uveljavlja v šolah po vsem svetu.
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)
Vprašanje: Kaj je bila Maria Montessori po narodnosti?
Odgovor: Bila je italijanka.
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)
Vprašanje: Kaj je povzročilo razkol med Mario Montessori in njenim očetom?
Odgovor: Pozneje je njena močna želja po študiju medicine povzročila hud razkol med njo in očetom, saj se do takrat še nobena ženska v Italiji ni odločila za študij medicine.
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)
Vprašanje: Čemu se je v svoji profesionalni karieri posvečala Maria Montessori?
Odgovor: Kmalu je odprla lastno zasebno kirurško prakso in bila 2 leti ravnateljica šole za duševno prizadete otroke v Rimu. Posvečala se je študiju problemov psihično zaostalih t. i. retardiranih otrok.
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)
Vprašanje: Kaj je Mario Montessori vzpodbudilo za delo z otroki?
Odgovor: Pri svojem delu je bila iz dneva v dan v stiku z otroki in opazovala stanje v javnih šolah, ki je bilo takrat obupno. Tudi to jo je vzpodbudilo, da se je začela ukvarjati z otroki in njihovo vzgojo.
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)
Vprašanje: Iz kje izhaja bistvo Montessori pedagogike?
Odgovor: Bistvo Montessori pedagogike izhaja iz logike, da »otrok ne smemo siliti k učenju, oni se namreč želijo učiti, če jim le ponudimo primerne pripomočke in omogočimo ustrezne izkušnje«, primerne stopnji razvoja in starosti otrok.
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)
Vprašanje: Kdaj je bila ustanovljena prva Casa dei Bambini?
Odgovor: Leta 1907.
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)
Vprašanje: Kje je stala prva Otroška hiša?
Odgovor: Hiša je stala v San Lorenzu, predmestju Rima, kjer so živeli predvsem otroci na skrajnem robu preživetja, nekultivirani in prepuščeni samim sebi.
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)
Vprašanje: Kaj je razvila Maria Montessori za delo z otroki?
Odgovor: Pri delu z otroki s posebnimi potrebami v zavodih je razvila tako imenovane čutne pripomočke, s katerimi so se otroci učili prek vseh čutov. Prvi je takšne pripomočke razvil Seguin, Montessorijeva pa jih je natančno izpopolnila. Razvila je poučevanje z matematičnimi in geometrijskimi oblikami, nenavadnimi vonji ter tipanjem grobih in nežnih površin. Tako je razvila svoj lasten vzgojni koncept.
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)
Vprašanje: Kako je nastala metoda Montessori?
Odgovor: Metoda Montessori je nastala iz opazovanja otrok. Spontano početje otrok jo je pripeljalo do novih spoznanj o otroškem vedenju in učenju.
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)
Vprašanje: Kaj je bistvo metode Montessori?
Odgovor: Otrok v šoli Montessori ima potrebo po redu in čistoči, saj predmet, ki ga je uporabljal, lepo pospravi na svoje mesto na polici. V učilnici torej vladata red in mir.
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)
Vprašanje: Kaj je glavni in vodilni motiv pedagogike Montessori?
Odgovor: »Pomagaj mi, da naredim sam« je glavni in vodilni motiv pedagogike Montessori.
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)
Vprašanje: Kako se metoda Montessori izvaja v praksi?
Odgovor: Otrok lahko svobodno izbere material, sam popravlja svoje napake in si izbira mesto za delo. Učenci se svobodno odločajo, kaj želijo početi, svojo svobodo pa uresničujejo z neprestanim trudom. Lahko si položi preprogo na tla in dela na njej. Ta nadomesti mizo in stol. Prostor, v katerem dela, je omejen zaradi spoštovanja zasebnosti. Otroci za delo potrebujejo čas. Postopno spoznajo, da je delo čudovita stvar. Pomagajo tudi pri pripravljanju in strežbi kosila ali skrbi za rože in domače živali ter tudi za predmete, ki se lahko razbijejo.
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)
Vprašanje: Kaj je osnova učnega procesa pri metodi Montessori?
Odgovor: Osnova procesa učenja in bistvo njene metode so čutni pripomočki. Z njimi otrok razvija in pridobiva izkušnje z vsemi čuti (dotik, vid, sluh, voh, okus).
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)
Vprašanje: Kako je narejen material za delo po metodi Montessori?
Odgovor: Material je narejen tako, da otrok ne potrebuje prisotnosti ali posredovanja učitelja. Primer materiala je »zbirka valjev različnih dimenzij, ki jih je moč vtakniti v ravno pravšnjo luknjo na posebni deski«.
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)
Vprašanje: Kakšen vpliv ima okolje v metodi Montessori?
Odgovor: Okolje spreminja otroka, zato mora biti takšno, da v njem lahko otrok čim bolje razvija svoje funkcije. Okolje pomaga otroku, da začne samostojno oblikovati svoj duševni svet, da razvija koncentracijo, medtem ko opravlja delo po svoji izbiri. Vsa oprema je prilagojena otrokom, tako da jim je vse na dosegu roke. Idealna učilnica ima na stenah dovolj nizko nameščene table ter nizke omarice in police.
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)
Vprašanje: Kateri je najpomembnejši dejavnik pri vzpostavljanju okolja po metodi Montessori?
Odgovor: Družina je prvi in najpomembnejši dejavnik pri vzpostavljanju okolja.
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)
Vprašanje: Kakšna je vloga učitelja v metodi Montessori?
Odgovor: Učitelj pripravlja okolje in ne posreduje znanja otrokom na frontalen način. Je pasiven in s tem otroka osvobaja zaprek. Starši in učitelji mu ne smejo vsiljevati svojih mišljenj, saj bi s tem zavirali otrokov razvoj. Otrok je aktiven v raziskovanju sveta, učitelj pa je njegov vodič. »Učiteljeva funkcija je, da omogoča odnos med otrokom in razporeditvijo v okolju, da pospešuje interakcijo med otrokom in materialom«. Učitelj ima nalogo, da vsakemu otroku pomaga pri razvojnem projektu in ga pripelje k neodvisnosti.
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)
Vprašanje: Kakšna je funkcija materiala Montessori?
Odgovor: Material Montessori daje otroku osnovo za red in prek njega otroci spoznavajo odnose in zakone, ki so prisotni v življenju.
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)
Vprašanje: Iz česa je narejen material Montessori?
Odgovor: Ves material je narejen iz naravnih snovi in z določenim namenom. Obstaja samo ena vrsta enega materiala. Tako se otroci naučijo čakati, da pridejo do želenega materiala.
Vir: Maria Montessori - Wikipedia, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Maria_Montessori (13.2.2024)