SemantikaEU/povjemo-CH huggingface dataset:
Vprašanje: Kaj je dokument?
Odgovor: Kopija je lahko tudi dokument nekega predmeta oz. njegovega stanja v določenem času ali kraju. Iz antike so lep primer rimske kopije grških kipov, ki se v originalu niso ohranili, iz novejšega časa pa npr. petdeset, sto ali več let stare kopije fresk ali odlitki kipov na gotskih katedralah, ko so bile podrobnosti še mnogo bolje ohranjene kot danes. Ob izgubi originala (naravno propadanje, kraja, nesreča ...) je tudi kopija ali le ohranjen kalup lahko odličen dokument, saj natančno posnema obliko in strukturo površine in s tem dopolnjuje morebitne druge podatke o izgubljenem ali poškodovanem originalu (opis, risba, fotografija, fotogrametrija). Enako velja za računalniške 3D-modele predmetov, pridobljene s 3D-zajemom (optično ali lasersko skeniranje, CT2 , mikro CT). Ti računalniški modeli so tudi odlično orodje za analizo in raziskave (konstrukcijskih in drugih) podrobnosti. Kot dokument so ob vse boljši ločljivosti lahko zelo koristni tudi foto- ali 360-stopinjski videoposnetki in orodja navidezne resničnosti.
Vir: Pflaum, Osnovni terminološki pojmi, http://www.sms-muzeji.si/ckfinder/userfiles/files/10-2-Kopistika_s1.pdf, 23. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je ponaredek?
Odgovor: Izraz ponaredek označuje nekaj, kar je narejeno z namenom goljufanja. Ponarejanje denarja je že od njegovega nastanka dalje morda najbolj očiten in neposreden primer. Iz antike je ohranjena vrsta ponarejenih novcev, kalupov, surovcev in orodij. Kasneje so antične novce odlično ponarejali v renesansi. Tudi ponarejanje umetnin je bilo skoraj v vseh obdobjih nekaj povsem običajnega.
Vir: Pflaum, Osnovni terminološki pojmi, http://www.sms-muzeji.si/ckfinder/userfiles/files/10-2-Kopistika_s1.pdf, 23. 1. 2024
Vprašanje: Je kopistika prisotna tudi v Sloveniji?
Odgovor: Kopistika ima dolgo tradicijo tudi v Sloveniji. Zelo lepo se kaže na področju kopiranja fresk. Na kiparskem področju je bil v bližnji preteklosti eden bolj kompleksnih primerov kopistike zamenjava Robbovega vodnjaka s kopijo in premestitev originalnega spomenika v Narodno galerijo v Ljubljani. Kopistika se v Sloveniji vse pogosteje uporablja tudi na muzejskem področju. Tudi tu gre v večini primerov za nadomeščanje originalov, kadar so ogroženi zaradi varnostnih, (mikro)klimatskih, transportnih in podobnih razlogov, ali pa so tako pomembni, da obstaja potreba (želja) po razstavljanju na več lokacijah naenkrat. Pri arheoloških predmetih gre pogosto tudi za rekonstrukcije in predstavitev (videza) originala v času njegovega nastanka in za širše kompleksne rekonstrukcije, pri katerih običajno sodeluje večje število različnih strokovnjakov.
Vir: Pflaum, Kopistika skozi čas, http://www.sms-muzeji.si/ckfinder/userfiles/files/10-3-Kopistika_s1.pdf, 23. 1. 2024
Vprašanje: Iz katerih materialov delamo odlitke?
Odgovor: Tudi za izdelavo kopij – odlitkov imamo danes na voljo celo vrsto materialov. Izbiramo lahko med mineralnimi ali sintetičnimi materiali. Med prvimi so najbolj razširjeni glina, mavec in cement, med sintetičnimi pa poliestrske, poliuretanske in epoksidne smole. Same po sebi so odlična lepila, ki pa v čisti obliki za kopistiko večinoma niso najbolj primerne. Z dodanimi polnili, pigmenti, ojačitvami in armaturami pa z njimi lahko naredimo skoraj vse, kar si lahko zamislimo.
Vir: Pflaum, Tehnika izdelave kopij, http://www.sms-muzeji.si/ckfinder/userfiles/files/10-4-Kopistika_s1.pdf, 23. 1. 2024
Vprašanje: Kateri je najstarejši zlati predmet z ozemlja Slovenije?
Odgovor: Izjemna našitka sta bila del zaklada: skupino predmetov so v času bronaste dobe kot daritev božanstvom odložili na breg Blejskega jezera, ki je bilo pomembno kultno središče; to nakazujeta tudi prestižni zlati apliki. Zlati predmeti so bili v bronasti dobi izjemno redki in ni znano, kje so pridobili zlato za izdelavo našitkov. Primerljivi našitki so bili odkriti v Švici, na Bavarskem in Madžarskem, večinoma v bronastodobnih utrjenih naselbinah in bogatih ženskih grobovih.Ob robovih našitkov iz tanke zlate pločevine so vidne luknjice, ki kažejo, da sta bila trakova pričvrščena na podlago, verjetno prišita na nošo, morda pokrivalo. Na okrasu prepoznavajo označevanje sončevega in luninega leta.
Vir: Okrasna našitka, https://www.nms.si/si/zbirke/znameniti-predmeti/417-Okrasna-nasitka, 23. 1. 2024
Vprašanje: Kaj so skledaste čelade?
Odgovor: Skledaste čelade so najznačilnejši element obrambne opreme z začetka železne dobe na Dolenjskem. Izdelane so bile iz prepleta šibja in usnja ter okovane z bronastimi falerami in gumbi. V zgodnjem halštatskem času so jih izdelovali v delavnicah na območju Dolenjske, saj so najdbe prav tam daleč najpogostejše.
Kontekst: Skledaste čelade so najznačilnejši element obrambne opreme z začetka železne dobe na Dolenjskem. Izdelane so bile iz prepleta šibja in usnja ter okovane z bronastimi falerami in gumbi. V zgodnjem halštatskem času so jih izdelovali v delavnicah na območju Dolenjske, saj so najdbe prav tam daleč najpogostejše. Največ primerkov je bilo odkritih na šmarjeških grobiščih, zato se je v stroki zanje uveljavilo ime šmarješka čelada.
Vir: 200 let, 200 predmetov - Narodni muzej Slovenije, https://www.nms.si/si/200-let/200-predmetov/1-50, 23. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je je piščal iz Divjih bab?
Odgovor: Piščal je bila v najdena med arheološkimi izkopavanji leta 1995 v jami Divje babe pod robom Šebreljske planote nad reko Idrijco v bližini Cerknega. Številne raziskave so potrdile, da gre za glasbeni instrument, ki ga je izdelal neandertalec iz kosti stegnenice mladega jamskega medveda. Ležala je v plasti skupaj s kurišči in številnimi kosi kamnitega orodja. Na zgornjem delu je še deloma ohranjen rezilni rob.
Vir: Piščal (Divje babe) - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Pi%C5%A1%C4%8Dal_(Divje_babe), 23. 1. 1024
Vprašanje: Kdaj se je začelo muzejstvo na Goriškem?
Odgovor: Začetki institucionalnega muzejstva na Goriškem segajo v letu 1861, ko je bil v glavnem deželnem mestu Gorici ustanovljen muzej.
Vir: Zgodovina muzeja - Goriški muzej, https://goriskimuzej.si/o-nas/zgodovina-muzeja, 23. 1. 2024
Vprašanje: Kakšna je zgodovina Goriškega muzeja?
Odgovor: Goriški muzej so k življenju priklicale razmere po drugi svetovni vojni, ko je z novo državno mejo med takratno Jugoslavijo in Italijo ostalo mesto Gorica v Italiji, Jugoslaviji pripadajoči del Goriške pa je ostal brez svojega središča. Da bi nadomestili izgubljeno, so v nastajajoči Novi Gorici ustanovili Okrajno študijsko knjižnico in Okrajni muzej. Goriški muzej je bil ustanovljen z odločbo Okrajnega ljudskega odbora Gorica 5. septembra 1952. Njegov sedež je bil na solkanski osnovni šoli. Dve leti kasneje so sedež prenesli na Grad Kromberk.
Vir: Zgodovina muzeja - Goriški muzej, https://goriskimuzej.si/o-nas/zgodovina-muzeja, 23. 1. 2024
Vprašanje: Kje ima Goriški muzej depoje?
Odgovor: Goriški muzej ima depoje v Ajdovščini, v nekdanji vojašnici Srečka Kosovela, in v zaselku Pale. V njih so shranjene muzealije, predmeti, različno knjižno in drugo gradivo ter razstavna oprema.
Vir: Zgodovina muzeja - Goriški muzej, https://goriskimuzej.si/o-nas/zgodovina-muzeja, 23. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je e-documenta Pannonica?
Odgovor: e-documenta Pannonica je projekt, namenjen oblikovanju interdisciplinarne baze verodostojnih arheoloških, etnoloških, kulturno-zgodovinskih in biografskih podatkov o kulturni dediščini izbranih 120 krajev na slovensko-madžarskem območju - Prekmurja v Sloveniji in Železne županije na Madžarskem.
Vir: E-DOCUMENTA PANNONICA, http://www.pokarh-mb.si/sl/projekti/e-documenta-pannonica, 23. 1. 2024
Vprašanje: Kateri so bili temeljni izdelki e-documenta Pannonica?
Odgovor: Temeljni izdelki projekta so skupna, interdisciplinarna baza podatkov projektnih partnerjev o kulturni dediš+čini čezmejnega območja v dveh jezikih; spletni portal z interaktivno karto krajev za splošno javno rabo v treh jezikih; skupna informacijska pisarna.
Vir: E-DOCUMENTA PANNONICA, http://www.pokarh-mb.si/sl/projekti/e-documenta-pannonica, 23. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je cilj projekta e-documenta Pannonica?
Odgovor: Cilj projekta je povečanje količine strokovno preverjenih podatkov o kulturni dediščini, njihove javne dostopnosti in splošne rabe. Izdelki projekta e-documenta Pannonica so namenjeni vsem, ki jih zanimajo zgodovina in raznolikost kulturne dediščine krajev čezmejnega območja ter doseganje njihove večje prepoznavnosti in prisotnosti v turistični ponudbi obeh držav.
Vir: E-DOCUMENTA PANNONICA, http://www.pokarh-mb.si/sl/projekti/e-documenta-pannonica, 23. 1. 2024
Vprašanje: Katere so najdragocenejše najdbe iz grobišča Plese?
Odgovor: Med najdragocenejše najdbe iz slovanskega grobišča Plese iz zgodnjega srednjega veka so štiri ogrlice iz steklenih jagod, ki so bile najdene v grobovih ene odrasle ženske in treh deklet.
Kontekst: Ogrlice so bile uvožene in dragocene, zato so si jih lahko privoščili le v bogatejših družinah.
Vir: Arheološko najdišče Na Plesi, https://www.documenta-pannonica.si/nepremicna-dediscina/arheolosko-najdisce-na-plesi/, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je fibula?
Odgovor: Fibula je broška za okras ali varnostna zaponka za pritrjevanje oblačil.
Kontekst: Fibula je broška za okras ali varnostna zaponka za pritrjevanje oblačil. Fibula se je razvila v različnih oblikah, vendar so vse temeljile na načelu varnostnega zatiča. Tehnično se latinski izraz fibulae nanaša na rimske fibule, vendar se izraz pogosto uporablja za broške iz celotne antične in zgodnjesrednjeveške zgodovine, ki so imele še naprej rimske oblike.
Vir: Fibula - Wikipedija, prosta enciklopedijah, ttps://sl.wikipedia.org/wiki/Fibula. 24. 1. 2024
Vprašanje: So imele fibule le dekorativno funkcijo?
Odgovor: Za razliko od večine sodobnih brošk, so fibule ne le dekorativne, saj so imele prvotno praktično funkcijo za pritrditev oblačil, na primer plašča ali ogrinjala.
Kontekst: Za razliko od večine sodobnih brošk, so fibule ne le dekorativne, saj so imele prvotno praktično funkcijo za pritrditev oblačil, na primer plašča ali ogrinjala. Fibule so nadomestile ravne varnostne zaponke, ki so bile uporabljene za pritrditev oblačila v neolitiku in bronasti dobi. Po drugi strani pa so bile fibule v srednjem veku nadomeščene z gumbi.
Vir: Fibula - Wikipedija, prosta enciklopedijah, ttps://sl.wikipedia.org/wiki/Fibula. 24. 1. 2024
Vprašanje: Kakšne so bile fabule?
Odgovor: Fabule so bile sestavljene iz štirih delov: telesa, priponke, vzmeti in tečaja.
Vir: Fibula - Wikipedija, prosta enciklopedijah, ttps://sl.wikipedia.org/wiki/Fibula. 24. 1. 2024
Vprašanje: Koliko vrst fibul ločimo?
Odgovor: Ločimo dve vrvsti fibul: enoramno in dvoramno fibulo.
Vir: Fibula - Wikipedija, prosta enciklopedijah, ttps://sl.wikipedia.org/wiki/Fibula. 24. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je enoramna fibula?
Odgovor: Enoramna fibula je sestavljena iz igle, katere spiralasto zaviti konec preide v locen, ta pa ima navzdol zapognjen konec, ki drži iglo na mestu.
Vir: Fibula - Wikipedija, prosta enciklopedijah, ttps://sl.wikipedia.org/wiki/Fibula. 24. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je dvoramna fibula?
Odgovor: Dvoramna fibula je bolj zapletena zaponka, ki je sestavljena iz igle, ki je na enem koncu odebeljena in ima na tem koncu luknjo, skozi katero se vtakne locen. Ta je na obeh koncih zapognjen in drži na mestu obleko in iglo.
Vir: Fibula - Wikipedija, prosta enciklopedijah, ttps://sl.wikipedia.org/wiki/Fibula. 24. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je remenka?
Odgovor: Remenke so okrašena velikonočna jajca, ki jih izdelujejo v Prekmurju.
Vir: Izdelovanje prekmurskih remenk, https://www.etno-muzej.si/sl/izdelovanje-prekmurskih-remenk, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kateri so stari načini krašenja velikonočnih jajc?
Odgovor: Eden od starih načinov krašenja velikonočnih jajc je bilo nanašanje tekočega voska na jajčno površino.
Vprašanje: Kaj je Abecedarium?
Odgovor: Abecedarium je najbolj znan abecednik na Slovenskem.
Kontekst: Abecedarium je ena izmed prvih dveh slovenskih knjig izpod roke Primoža Trubarja. Knjigi je najprej izdal v gotici, a prijatelj ga je prepričal, da je latinica veliko primernejša, zato je pet let kasneje knjigi izdal v latinici. Trubar je Abecednik dodal h Katekizmu, da bi se lahko preprosti Slovenci v najkrajšem času naučili brati, a cerkev ni spodbujala protestantov, Trubarjevi knjigi pa sta govorili ravno o protestantizmu, tako da je knjige zažigala, njega pa izgnala iz države.
Vir: Abecednik - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Abecednik, 24.1 . 2024
Vprašanje: Kaj je jatagan?
Odgovor: Jatagan je nož z daljšim zakrivljenim ali ravnim enoreznim rezilom. Izvira iz osrednje Azije in so ga v naše kraje prinesli Turki. Sestavljata ga rezilo in ročaj. Ročajna obloga tvori obliko dveh razmaknjenih »ušes« in je izdelana iz lesa, kosti ali kovine.
Vir: Jatagan, https://www.kamra.si/digitalne-zbirke/jatagan/, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je karabinka?
Odgovor: Karabínka je kratka puška z risano cevjo. Sama beseda je prešla iz nemške besede Karabiner, ki je izšla iz francoske carabine. Carabine je označevala jezdečevo puško, ki je bila zaradi omejenega prostora pri ježi krajša in je tako omogočala rokovanje; beseda izhaja iz carabin - oborožen jezdec
Vir: Karabinka - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Karabinka, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj so Turki prvič vpadli na ozemlje današnje Slovenije?
Odgovor: Turki so na ozemlje današnje RS prvič vpadli leta 1408. Vpadli so v Belo krajino in izropali okolico Metlike.
Vprašanje: Kolikokrat so Turki vpadli na ozemlje današnje Slovenije?
Odgovor: Turki so na ozemlje današnje SLovenije vpadli in jo opustošili približno 60-krat.
Vprašanje: Kdaj so turški vpadi začeli usihati?
Odgovor: Turški vpadi so usihali po porazu v pomorski bitki pei Lepantu (1571) in po zmagi združenih deželnih vojsk v bitki pri Sisku (1593).
Vir: TURŠKI VPADI, https://turki.splet.arnes.si/, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je predstavljala bitka pri Lepantu?
Odgovor: Bitka pri Lepantu je bila zadnja večja pomorska bitka v svetovni zgodovini, v kateri so se borile le ladje na vesla. V bitki leta 1571 sta se v Korintskem zalivu v Grčiji spopadli Sveta liga (združena krščanska flota več držav) in Otomansko cesarstvo, ki je bitko izgubilo. Spopad je bil odločujoč za pomorsko obvladovanje vzhodnega Sredozemlja. Bitka je bila prvi pomorski spopad, v katerem so bili Turki poraženi. Z njo so izgubili prevlado v Sredozemlju. Sveta liga zaradi neenotnosti ni izkoristila strateške prednosti in Otomansko cesarstvo je tako obdržalo svoj kopenski monopol in ponovno dogradila mornariško floto.
Vir: Bitka pri Lepantu; TURŠKI VPADI, https://turki.splet.arnes.si/bitka-pri-lepantu/, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj je potekala bitka pri Mohaču?
Odgovor: Bitka pri Mohaču je bila spopad leta 1526 med ogrsko-hrvaškim in češkim kraljem Ludvikom II. Jagelonskim in osmanskim sultanom Sulejmanom I. Veličastnim. V bitki so prepričljivo zmagali Turki. Srednjeveška Ogrska je bila zlomljena. Ob umiku je ogrski kralj padel s konja in zaradi težkega oklepa utonil v reki. Ker Ludvik II. ni imel potomcev, so zaradi sorodstvenih vezi Češka, deli Ogrske in Hrvaške pripadali Habsburžanom. Osrednji del Ogrske so zasedli Turki. Začele so se osmansko-habsburške vojne.
Vir: Bitka pri Mohaču - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Bitka_pri_Moha%C4%8Du, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je bitka pri SIsku pomenila za zgodovino?
Odgovor: V bitki leta 1593, za osvoboditev oblegane trdnjave Stari grad pri Sisku, so se spopadle krščanske in osmanske čete. Turki so bili poraženi. Bitka je povrnila ravnotežje vojaških sil na zahodnem Balkanu; glavnina osvajalnih osmanskih sil se je usmerila na sever, proti Dunaju. S to bitko so se končali osmanski vpadi na ozemlje Vojne krajine, Kranjske, Koroške in Štajerske. Habsburška monarhija si je utrdila položaj na tem območju.
Vir: Bitka pri Sisku - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Bitka_pri_Sisku 24. 1. 2024
Vprašanje: Zakaj Osmani v času vladanja Celjskih grofov Celja niso napadali?
Odgovor: V času vladanja Celjskih grofov, Osmani, zaradi sorodstvenih vezi in predvsem drugih zunanjepolitičnih ciljev, Celja niso napadali. Mara Branković, sestra Katarine – žene Ulrika II. Celjskega, je bila žena sultana Murta II. in vplivna na osmanskem dvoru tudi v času posinovljenca Mehmeda II.
Vir: Celje in turški vpadi 8211; TURŠKI VPADI, https://turki.splet.arnes.si/celje-in-turski-vpadi/, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je džihad?
Odgovor: Danes ljudje na splošno “džihad” označujemo kot “sveto vojno”, kar je zgrešeno. V koranu džihad pomeni prizadevanje in trud, da se vzpostavi bližina z bogom. Je težnja k samooblikovanju, k samoobnovi; je tudi širjenje resnice in sporočil korana in je tudi pravica napadenih, da se branijo.
Kontekst: Koran uči, da v veri ni prisile, hkrati pa tudi pravi, da bo širitev islama zagotovila širitev pravične družbe. V zgodovini so posamezniki po potrebi prilagajali in razlagali osnovne nauke islama. Tovrstna postopanja poznamo v vseh svetovnih religijah in v vseh zgodovinskih obdobjih. Vojaki so od nekdaj morali “izpolniti svojo dolžnost” do domovine, države, vladarja, naroda, rase, vere in celo do družbeno-politične ureditve… Vedno so psihološko in moralno morali imeti opravičilo, zakaj je človek na drugi strani sovražnik, ki te bo ubil, če ne boš ti prej njega. Ciljni smisel bojevanja pa je korist – pridobiti plen, bogastvo, nova ozemlja, boljši položaj… ali pa obdržati in ubraniti lastnino, položaj, pravice… Sodobno zgodovinopisje danes vere ne uvršča več med najpomembnejše dejavnike širjenja Osmanskega imperija. Šele s poznavanjem širše evropske politične zgodovine in njenih nosilcev dobimo objektivno sliko zgodovinskega dogajanja na geografskem območju Jugovzhodne Evrope.
Vir: Džihat, TURŠKI VPADI, https://turki.splet.arnes.si/dzihad/, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je harač?
Odgovor: Harač je poseben davek v Osmanskem cesarstvu, ki so ga morali plačevati nemuslimani. Bil je neke vrstge glavarina - davek na “glavo nemuslimana” in njegov dohodek ali pridelek. Plačevali so ga enkrat letno kot nekakšno nadomestilo za suženjstvo. Ženske, otroci, bolni in vojaki, harača niso plačevali.
Vir: Harač &#8211; TURŠKI VPADI, https://turki.splet.arnes.si/harac/, 24.1 . 2024
Vprašanje: Kdo so bili janičarji?
Odgovor: Janičarje so sprva dobili s krvnim davkom nemuslimanov – na 20 do 40 hiš so jemali po enega fanta (10-18 let), ki so ga poturčili in izšolali v elitnega ter zvestega osmanskega vojaka.
Vir: Janičarji &#8211; TURŠKI VPADI, https://turki.splet.arnes.si/janicarji/, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kako je potekalo vzgajanje janičarjev?
Odgovor: Usposabljanje janičarjev je potekalo v discipliniranem in trdem delu v vojaških šolah. Janičarji so postali prve stalne vojaške enote osmanske države. Živeli so v vojašnicah in v mirnem času opravljali policijsko, gasilsko in sanitarno službo. Upokojeni janičarji so dobivali pokojnino, država pa je poskrbela tudi za njihove otroke.
Vir: Janičarji &#8211; TURŠKI VPADI, https://turki.splet.arnes.si/janicarji/, 24. 1. 2024
Vprašanje: V katere enote so bili janičarji vključeni?
Odgovor: Janičarji so sestavljali elitne pehotne enote dvorne in telesne straže sultana ter najučinkovitejše udarne oddelke turške pehote. Sprva so bili oboroženi z loki in sabljami, od 1440. pa so učinkovito uporabljali strelno orožje. Njihov skrbnik in poveljnik je bil sultan, ki je bil tudi sam vojak prve divizije janičarskega korpusa.
Vir: Janičarji so sestavljali elitne pehotne enote dvorne in telesne straže sultana ter najučinkovitejše udarne
Vprašanje: Kdo je bil sultan?
Odgovor: Sultan je bil vrhovni poveljnik osmanske armade, hkrati je bil uradni lastnik vse zemlje. Njegova oblast je bila v teoriji absolutna, v praksi pa omejena, saj je moral pri sprejemanju političnih odločitev upoštevati mnenjae pomembnejših članov dinastije, državne uprave, armade, verskih vodij.
Vprašanje: Kdo so bili Uskoki?
Odgovor: Uskoki ali prebegi so pobeglo prebivalstvo pred Turki iz nekdanjih balkanskih državic (predvsem S Bosne, Srbije, Črne gore, današnje Albanije, Romunije), večinoma pravoslavni, a tudi katoliki in grški katoliki.
Kontekst: Takrat se ljudje še niso opredeljevali po narodnosti – povezovala jih je vera, običaji in način življenja, jezik ali vladar. Uskoki so se največkrat selili kot skupina in organizirano naselili izpraznjena ali do tedaj neposeljena ozemlja. Največ se jih je umaknilo na ozemlje Hrvaške, Ogrske, Habsburške monarhije in Beneške republike.
Vir: Uskoki &#8211; TURŠKI VPADI, https://turki.splet.arnes.si/uskoki/, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kje na Slovenskem so se naselili uskoki?
Odgovor: Uskoki so se na Slovenskem naselili v Kostelu ob Kolpi leta 1531, ko je cesar Ferdinand I. Habsburški dovolil “uskočiti” skupini 1.000 priseljencev iz Cetinske krajine v Dalmaciji. Uskoške poselitve so nastale tudi v Beli Krajini, Istri in v okolici Ptuja.
Vir: Uskoki &#8211; TURŠKI VPADI, https://turki.splet.arnes.si/uskoki/, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kdo so Vlahi?
Odgovor: Vlahi je prvotno splošno ime, s katerim so južni Slovani po svoji naselitvi na Balkanu imenovali staroselsko romanizirano (“porimljanjeno”, “polatinjeno”) prebivalstvo – kolonizirane Romane, romanizirane Ilire, Tračane, prebivalce Vlaške v današnji Romuniji in druge, ki je bilo naseljeno po celotnem Balkanskem polotoku. Bili so nomadi in so se s čredami živali selili za pašo.
Vir: Vlahi - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Vlahi, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kdo je bil poveljnik Vojne krajine?
Odgovor: Ivan Lenković je bil poveljnik Vojne krajine, organizator protiturške obrambe in udeleženec obrambe Dunaja na prvem turškem pohodu, 1529. Zadolžen je bil za obrambo hrvaških in slavonskih meja, zato je izdelal načrt za oblikovanje celovite obrambe. Cesar Ferdinand njegov predlog v celoti sprejme in tako leta 1553 nastane učinkovita Vojna krajina. Umrl je v Metliki, leta 1569, pokopan pa je v Frančiškanski cerkvi v Novem mestu.
Vir: Vojna krajina &#8211; TURŠKI VPADI, https://turki.splet.arnes.si/vojna-krajina/, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je Vojna krajina?
Odgovor: Vojna krajina je bila poseben obrambni pas, ki je v obdobju 1463-1881 obstajal na hrvaško-turški meji in s katerim se je v 16. stoletju dokončno oblikovala obramba Habsburške monarhije pred Osmani. Sestavljal jo je obmejni sistem utrdb z vojaškimi posadkami. Poveljniška mesta so pripadali plemstvu notranjeavstrijskih dežel. Pozneje je Vojna krajina postala velika habsburška vojna provinca. Obrambni pas sta sestavljali Hrvaška vojna krajina z upravo v Karlovcu in Slavonska vojna krajina z upravo v Varaždinu.
Vir: Vojna krajina &#8211; TURŠKI VPADI, https://turki.splet.arnes.si/vojna-krajina/, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj je Mehmed II. Osvajalec porazil Bizantisnko cesarstvo in zasedel Konstantinopel?
Odgovor: Mehmed II. Osvajalec je Bizantisnko cesarstvo porazil leta 1453.
Vprašanje: Kdaj je prestol zasedel Sulejman I. Veličastni?
Odgovor: Sulejman I. Veličastni je turški prestol zasedel 1520.
Vprašanje: Kdaj so Turki prvič oblegali Dunaj?
Odgovor: Turki so Dunaj prvič oblegali pod Sulejmanom - 1529.
Vprašanje: Kje zasledimo ostaline turških vpadov?
Odgovor: Ostaline turških vpadov mdr. zasledimo v krajevnih imenih in priimkih, npr.: Tabot, Grmada, Turk, Vlašič itd. Dnevno tudi uporabljamo izraze, ki so turškega izvora, npr.: admiral, ajvar, baker, bedak, čutara, jogurt, karavana, kiosk, kočija, špinača, tabot, tobak itd.
Vir: OSTALINE &#8211; TURŠKI VPADI, https://turki.splet.arnes.si/ostaline/, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kdo je kralj Matjaž?
Odgovor: Kralj Matjaž je junak ljudskih pripovedk z zgodovinskim ozadjem slovenskih, hrvaških, čeških in madžarskih zbirateljev. Kralj Matjaž spi pod Peco in ko se mu bo brada 9-krat ovila okoli mize, se bo vrnil in odrešil ljudi vsega hudega. Zgodovinarji ga poznajo kot Matijo Korvina (1443-1490), ogrsko-hrvaškega in češkega kralja ter avstrijskega vojvodo, in humanistično izobraženega ter nadarjenega politika.
Vir: Kralj Matjaž - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Kralj_Matja%C5%BE, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kaj so turške šance?
Odgovor: T. i. turške šance so pregrade, ki so jih gradili ljudje po dolinah in v soteskah, da bi otežili prehode turške vojske.
Vir: OBRAMBA &#8211; TURŠKI VPADI, https://turki.splet.arnes.si/obramba/, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj se je začela prva svetovna vojna?
Odgovor: Prva svetovna vojna se je zečela 28. julija 1914.
Vprašanje: Kdaj se je prva svetovna vojna končala?
Odgovor: Prva svetovna vojna se je končala 11. novembra 1918.
Vprašanje: Kaj je pomenilo topništvo za prvo svetovno vojno?
Odgovor: Topništvo je bilo v prvi svetovni vojni velik dejavnik, zato to vojno imenujejo tudi bitko topov.
Vprašanje: Kaj je brodie?
Odgovor: Brodie so bile britanske čelade med prvo svetovno vojno, ki so bile v obliki ponve.
Vprašanje: Kdaj je potekala španska državljanska vojna?
Odgovor: Španska državljanska vojna oziroma španska revolucija je potekala med letoma 1936 in 1939.
Vprašanje: Kdo je bil Francisco Franco?
Odgovor: Francisco Franco, španski general in diktator, rojen 4. decembra 1892, Ferrol, A Coruña, Galicija, Španija; umrl 20. novembra 1975, Madrid, Španija. Bil je monarhist in je v armadi naglo napredoval, dokler ni 1931 kralj Alfonz XIII. abdiciral. Pod republikansko vlado nekaj časa ni več užival naklonjenosti, toda že 1935 je postal načelnik generalštaba. Leta 1936 se je sprva obotavljal pridružiti vojaški zaroti, nato pa je julija iz Maroka v Španijo povedel čete, da bi strmoglavil republiko. V španski državljanski vojni (1936–1939) je zmagal in postal španski diktator.
Vir: Francisco Franco - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Francisco_Franco, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je značilno za Francov režim?
Odgovor: Francov režim je združeval tradicionalni konservativizem s fašističnimi prvinami. Med drugo svetovno vojno je ostal nevtralen, čeprav naklonjen Nemčiji in Italiji. Po njej se je odločil za nekoliko liberalnejšo notranjo politiko in 1969 princa Juana Carlosa, vnuka Alfonza XIII., imenoval za svojega naslednika po svoji smrti in za dediča obnovljenega španskega prestola.
Vir: Francisco Franco - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Francisco_Franco, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je oligarhija?
Odgovor: Oligarhija je oblika vladavine, kjer je politična moč v rokah peščice ljudi.
Kontekst: Običajno je na podlagi sorodstvenih vezi (tradicije), bogastva ali vojaške moči.
Vir: Oligarhija - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Oligarhija, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je falanga?
Odgovor: Španska falanga je bila desničarska politična stranka, ki je temeljila na fašistični ideologiji in državnem sindikalizmu, ustvarjena 29. oktobra 1933 (José Antono Primo de Rivera).
Vir: Španska falanga - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/%C5%A0panska_falanga, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kdo je bil Gregorij Rožman?
Odgovor: Gregorij Rožman je bil ljubljanski škof, rojen je bil 9. 3. 1883, umrl pa je 16. 11. 1959.
Vprašanje: Kaj je Avtonomist?
Odgovor: Avtonomist je bilo glasilo Združenja slovenskih avtonomistov. Izhajalo je med letoma 1921-1924.
Vprašanje: Kdaj je izhajal Slovenski narod?
Odgovor: Slovenski narod je izhajal med letoma 1868-1943
Vprašanje: Kje je pomorski muzej?
Odgovor: Pomorski muzej - Museo del mare Sergej Mašera Piran - Pirano je v Piranu, Cankarjevo nabrežje 3.
Vprašanje: Kdaj je bil ustanovljen Pomorski muzej?
Odgovor: Pomorski muzej je bil ustanovljen leta 1954 kot Mestni muzej Piran.
Kontekst: Muzej je sprva vključeval tudi piransko mestno knjižnico in mestni arhiv.
Vir: MUZEJ SOLINARSTVA | Pomorski muzej Sergej Ma&scaron;era Piran, https://pomorskimuzej.si/sl/muzej-solinarstva, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj se je pojavila ideja o ustanovitvi muzeja solin?
Odgovor: Zamisel o ustanovitvi Muzeja solinarstva se je razvila v 60. letih 20. stoletja, ko je postala opustitev še zadnjih solin srednjeveškega tipa severnega Jadrana Fazan v Luciji in Fontanigge v Sečoveljskih solinah neizbežno.
Vir: MUZEJ SOLINARSTVA | Pomorski muzej Sergej Ma&scaron;era Piran, https://pomorskimuzej.si/sl/muzej-solinarstva, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kdo je bil prvi direktor Pomorskega muzeja?
Odgovor: Prvi ravnatelj Pomorskega muzeja Piran, dr. Miroslav Pahor, je s sodelavci že v petdesetih letih prejšnjega stoletja začel s pospešenim evidentiranjem in raziskovanjem ogrožene kulturne krajine solin.
Kontekst: Leta 1972 je izdelal načrt z naslovom "Solinarski skansen", kjer je predstavil prva razmišljanja o postavitvi Muzeja solinarstva na prostem. Njegov načrt je bil neprecenljivega pomena za vse nadaljnje delo.
Vir: MUZEJ SOLINARSTVA | Pomorski muzej Sergej Ma&scaron;era Piran, https://pomorskimuzej.si/sl/muzej-solinarstva, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kakšna je bila usoda čezoceanske potniške ladje Rex?
Odgovor: Slavna čezoceanska potniška ladja Rex je bila raketirana in uničena v bližini obale med Izolo in Koprom prav na prvo obletnico kapitulacije Italije 8. 9. 1944. Ladja Rex je bila nacionalni ponos fašistične Italije in je tam nasedla pod nemško zastavo, zato je tudi ta postala cilj zmagovitih armad. Dne 5. 9. 1944 so jo odvlekli iz tržaškega pristanišča, a je (namerno ali nenamerno) nasedla na plitvini med Izolo in Koprom. Tri dni pozneje, prav na prvo obletnico kapitulacije Italije, je ladjo Rex, ki je bila tedaj brez posadke, napadla eskadra šestih angleških letal tipa beaufighter in dveh lovcev.
Vir: Katalogi | Pomorski muzej Sergej Ma&scaron;era Piran
Vprašanje: Katera je bila prva slovenska čezoceanka?
Odgovor: Prva slovenska čezoceanka se je imenovala Rog. Njen poveljnik je bil Baldomir Podgornik.
Vprašanje: Kdo je avtor kataloga Spomini od popotovanja Njegovega Veličanstva Ladije Saida?
Odgovor: Avtorica kataloga Spomini od popotovanja Njegovega Veličanstva Ladije Saida je Bogdana Marinac.
Vprašanje: Kaj je Med morjem in kopnim?
Odgovor: Med morjem in kopnim je stalna razstava v Pomorskem muzeju o pomorski arheologiji.
Kontekst: Čeprav je na razstavi predstavljena le peščica arheoloških najdb iz srednjega in novega veka, Pomorski muzej Piran hrani veliko tovrstnega gradiva, ki kaže na intenzivne trgovske vezi med obmorskimi območji vzdolž Jadrana, še posebej s tistim iz bližnjih pokrajin Veneta in Furlanije.
Vir: MED MORJEM IN KOPNIM - STALNE RAZSTAVE - Razstave | Pomorski muzej Sergej Ma&scaron;era Piran, https://pomorskimuzej.si/sl/razstave/stalne/med-morjem-in-kopnim, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je Serenissima?
Odgovor: Beneška republika (Serenissima Republica Veneta - Venetiarum Respublica) je bila sprva mestna država, v 9. stoletju ustanovljena kot kneževina (Ducato di Venezia) v senci mogočnega Bizantinskega cesarstva, po njegovem propadu pa je postala vodilna trgovska in pomorska država, ki je poleg Benečije, Furlanije in dela Lombardije obsegala tudi Istro, Dalmacijo, Kotor, Jonske otoke, Peloponez, Ciper, grške otoke ter številna mesta in pristanišča v vzhodnem Sredozemlju.
Vir: SERENISSIMA | Pomorski muzej Sergej Ma&scaron;era Piran, https://pomorskimuzej.si/sl/serenissima, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je Piram?
Odgovor: Piram je ljudski pogovorni izraz za Piran – Pirano. Ime mesta najverjetneje izhaja iz grške besede pyr – ogenj, saj naj bi bil že v grškem času na piranskem rtu stal svetilnik, ki je omogočal varno plovbo proti grški koloniji Aegidi (današnji Koper).
Vir: PIRAM | Pomorski muzej Sergej Ma&scaron;era Piran, https://pomorskimuzej.si/sl/piram, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je Monfort?
Odgovor: Monfort je skladišče; skupaj s skladiščem Grando je redek primer ohranjenega skladišča soli nekdanje razvejene in gospodarsko pomembne panoge pridelave soli. Skladišče je bilo zgrajeno v drugi polovici 19. stoletja, in sicer med letoma 1858 in 1859. Grajen je iz kamna in lesene strešne konstrukcije. Monfort ima pet campat – predelov. Na višini 5 metrov ima, poleg vhodnih, še ena visoka in široka vrata, imenovana »la porta del primo piano«, ki so jih uporabljali, ko je bilo skladišče s soljo napolnjeno do te višine. V skladišču Monfort so lahko hranili do 20.000 ton soli.
Vir: RAZSTAVI&Scaron;ČE MONFORT | Pomorski muzej Sergej Ma&scaron;era Piran, https://pomorskimuzej.si/sl/razstavisce-monfort, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj je bil ustanovljen prvi slovenski jadralni klub?
Odgovor: Prvi slovenski jadralni klub se je imenoval preprosto Jadralni klub Ljubljana, ustanovljen je bil leta 1949.
Kontekst: Leta 1951 se ustanovijo v Kopru , Izoli in Piranu jadralni klubi Jadro, Burja in Pirat.
Vprašanje: Kaj je Tonina hiša?
Odgovor: Tonina hiša je značilna kmečka podeželska hiša SZ dela Istre iz 19. stoletja ali prej.
Kontekst: V prvem nadstropju kamnite stavbe so bili bivalni prostori, pritličje pa je bilo namenjeno gospodarskim dejavnostim. Hiša je bila last premožnejše družine Gorela. Ime je dobila po Antoniji Gorela (1873–1967), ki je bila zadnja lastnica hiše in je v njej živela do leta 1961.
Vir: ETNOLO&Scaron;KA ZBIRKA TONINA HI&Scaron;A V SV. PETRU | Pomorski muzej Sergej Ma&scaron;era Piran, https://pomorskimuzej.si/sl/etnoloska-zbirka-tonina-hisa-v-sv-petru, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj je bila osnovana t. i. velika Ljubljana?
Odgovor: Velika Ljubljana je bila osnovana septembra 1935.
Kontekst: Mestni občini Ljubljana je bilo priključenega kar nekaj ozemlja: Cela občina Moste, se pravi katastrska občina Moste z vasmi Moste in Selo in katastrska občina Vodmat z vasjo Vodmat. Cela občina Šiška, torej katastrska občina Dravlje z vasmi Dravlje, Kamna Gorica, Zapuže in katastrska občina Zgornja Šiška z vasmi Koseze in Zgornja Šiška. Cela občina Vič, namreč katastrska občina Vič z vasmi Glince, Rožna dolina in Vič. Južni del občine Ježica, h kateremu je spadal del katastrske občine Ježica z delom vasi Kleče in Savlje ter katastrske občine Stožice z delom vasi Jarše, Stožice in Tomačevo. Jugozahodni del občine Polje, to je katastrska občina Šmartno ob Savi z delom vasi Obrije in Šmartno ter Slape. Del občine Dobrunje, natančneje del katastrske občine Štepanja vas z vasjo Štepanja vas.
Vprašanje: Kakšna je bila dolžina tramvajskega omrežja v Ljubljani leta 1938?
Odgovor: Leta 1938 je tramvajsko omrežje znašalo 17.667 metrov.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kolikšna je bila dolžina vodovidnih cevi v Ljubljani leta 1939?
Odgovor: Leta 1939 je dolžina vodovodnih cevi v Ljubljani znašala 173.510 metrov, število hišnih priključkov pa 5844.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kolikšna je bila dolžina ljubljanske kanalizacije leta 1940?
Odgovor: Leta 1940 je dolžina ljubljanske kanalizacije znašala 99 km in 799 m, ob koncu vojne pa 103 km.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kdo je bil Matko Prelovšek?
Odgovor: Matko Prelovšek je bil gradbeni inženir, od leta 1903 do leta 1937 je služil v mestnem gradbenem uradu v Ljubljani (med letoma 1914 in 1937 je bil direktor).
Vprašanje: Koliko cest je bilo v Ljubljani leta 1940?
Odgovor: Leta 1940 je bilo v Ljubkjani 968 cest, njihova dolžina je znašala 410 km.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko prebivalcev je štela Ljubljana leta 1931?
Odgovor: Leta 1931 je bilo v Ljubljani okrog 60.000 prebivalcev.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko gospodinjstev je bilo v Ljubljani leta 1931?
Odgovor: Leta 1931 je bilo v Ljubljani več kot 17.000 gospodinjstev.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: KOliko prebivalcev je bilo v Ljubljani leta 1939?
Odgovor: Leta 1939 je bilo v Ljubljani okrog 80.000 prebivalcev.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: KOliko stanovanjskih zgradb je bilo v Ljubljani leta 1940?
Odgovor: Leta 1940 je bilo v Ljubljani 6795 stanovanjskih zgradb, od teh 3815 pritličnih, 2201 enonadstropnih, kar 454 dvonadstropnih in 232 trinadstropnih, štirinadstropnih 57 ter 24 še višjih zgradb.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: KOliko je bilo leta 1940 v Ljubljani stanovanj?
Odgovor: Leta 1940 je bilo v Ljubljani 21.959, 1577 garsonjer, 7861 enosobnih, 7128 dvosobnih, 3332 trisobnih, kar 1146 štirisobnih ter 915 še večjih stanovanj. Že oziroma le 4925 stanovanj je imelo kopalnico.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko prebivalcev je štela Ljubljana julija 1941?
Odgovor: Julija 1941 je Ljubljana štela okrog 92.000 prebivalcev.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko porok je bilo zabeleženih v Ljubljani leta 1941?
Odgovor: V letu 1941 je bilo v Ljubljani zabeleženih 1231 porok, kar je pomenilo največ od konca prve svetovne vojne.
Kontekst: V drugem, tretjem in četrtem letu okupacije se je za poroko odločilo manj parov, vendar so številke še vedno relativno visoke: leta 1942 se je v Ljubljani poročilo 621 parov, leto kasneje 576 in leta 1944 644 parov.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko prebivalcev Ljubljane se je leta 1931 ukvarjalo s poljedeljstvom, živinorejo in gozdarstvom?
Odgovor: S poljedelstvom, živinorejo in gozdarstvom si je leta 1931 denar služilo le 743 Ljubljančanov.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko Ljubljančanov si je leta 1939 denar služilo s poljedeljstvom, živinorejo in gozdarstvom?
Odgovor: S poljedelstvom, živinorejo in gozdarstvom si je leta 1939 denar služilo le 590 Ljubljančanov.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko Ljubljančanov je bilo leta 1939 zaposlenih v obrti in industriji?
Odgovor: Leta 1939 je bilo v obrti in industriji zaposlenih 10.152 oseb.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko Ljubljančanov je bilo leta 1939 zaposlenih v trgovini in prometu?
Odgovor: Leta 1939 je bilo v trgovini in prometu zaposlenih 7.216 oseb.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko Ljubljančanov je bilo leta 1939 zaposlenih v javnih službah, svobodnih poklicih in vojski?
Odgovor: Leta 1939 je bilo v javnih službah, svobodnih poklicih in vojski zaposlenih 8.335 oseb.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko prebivalcev je v Ljubljani bivalo neposredno po koncu druge svetovne vojne?
Odgovor: Po popisu z dne 15. julija 1945 je Ljubljana štela 96.865 prebivalcev, 4.209 pa je bilo odsotnih.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko prebivalcev je v Ljubljani bivalo konec leta 1945?
Odgovor: Po vojni se je število prebivalcev predvsem zaradi gospodarske in upravne politike hitro višalo (konec leta 1945 je v Ljubljani, ki se je raztezala na 15.015 km², tako živelo več kot 102.070 oseb oziroma 28.059 družin, in to v 27.860 stanovanjih in 9811 hišah).
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kdaj so italijanski vojaki okoli Ljubljane začeli nameščati žično ograjo?
Odgovor: Zjutraj 19. februarja 1942 je začelo več tisoč vojakov okrog Ljubljane v zemljo zabijati kole. Ti so bili opora za bodečo žico, s katero so 23. februarja 1942 obkrožili mesto.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kdo in kdaj je razorožil italijansko posadko v Ljubljani?
Odgovor: Prve dni septembra 1943, natančneje 9. septembra, je dokaj številčno italijansko posadko v Ljubljani (12.000 oseb) razorožil nemški bataljon planinskih lovcev, ki ga je vodil major Neuschitzer.
Kontekst: Prve dni septembra 1943, natančneje 9. septembra, je dokaj številčno italijansko posadko v Ljubljani (12.000 oseb) razorožil nemški bataljon planinskih lovcev, ki ga je vodil major Neuschitzer. V Ljubljano sta prispeli še 2. in 3. motorizirana orožniška četa “Alpenland” in kasneje še del III. bataljona 19. esesovskega policijskega polka. Proti koncu septembra 1943 so tako vse nemške vojaške in policijske enote v Ljubljani štele približno 1600 oseb.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kdaj je nemški okupator ustanovil operacijsko cono Jadransko primorje?
Odgovor: Kmalu po italijanski kapitulaciji, dne 10. septembra 1943, je nemški okupator ustanovil operacijsko cono “Jadransko primorje” (Adriatisches Küstenland), ki je bila sestavljena iz Furlanije, Gorice, Trsta, Reke, Kvarnerja in Ljubljanske pokrajine.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kdaj je bila v Jugoslaviji izdana uredba o rezervi hrane?
Odgovor: Uredba o rezervi hrane je bila izdana 27. julija 1939.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kdaj je bil konstituiran odbor za pobijanje draginje v Ljubljani?
Odgovor: Odbor za pobijanje draginje v Ljubljani je bil konstituiran 23. 10. 1939.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kdaj in kje je bil ustanovljen Banovinski prehranjevalni zavod za 
Slovenijo?
Odgovor: Banovinski prehranjevalni zavod za Slovenijo je bil ustanovljen 5. oktobra 1940 v Ljubljani.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kaj je živilska nakaznica?
Odgovor: Živilska nakaznica je potrebna vedno, ko postane svobodna prehrana iz tega ali onega vzroka nezanesljiva. Zagotovi in prepreči nepotrebno in neprijetno čakanje v dolgih vrstah pred trgovinami ter nesocialno kopičenje nujnih prehranjevalnih sredstev.
Vprašanje: Kdaj so bile v Jugoslaviji uvedene karte oziroma nakaznice za moko in kruh?
Odgovor: 20. januarja 1941 je banska uprava izdala uredbo o nakaznicah za moko in kruh in s 1. februarjem 1941 so bile v Dravski banovini kot prvi banovini takratne Jugoslavije uvedene karte oziroma nakaznice za kruh in moko.
Kontekst: V kategorijo kruha in moke so spadale še testenine in drugi izdelki iz pšenice in ržene moke. Vsa ta živila se je smelo prodajati samo na uradne nakaznice.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kdo je imel pravico do živilskih kart?
Odgovor: Do živilskih kart so imele pravico osebe brez zemlje oziroma osebe, ki so imele v lasti le toliko zemlje, da zanjo niso bile obvezane plačevati državnega zemljiškega davka.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Od kdaj je v Ljubljanski pokrajini kot plačilno sredstvo veljala lira?
Odgovor: 2. junija 1941 je bila objavljena kraljeva odredba kraljevine Italije, ki je določala, da bo od 17. junija 1941 v Ljubljanski pokrajini edino zakonito plačilno sredstvo italijanska lira. V začetku je veljalo razmerje 100 dinarjev za 30 italijanskih lir, po uvedbi civilne uprave se je tečaj dinarja zvišal od 30 lir na 38 lir za 100 din.
Kontekst: Dinarje so smeli prebivalci zamenjati v lire v času od 19. do 26. junija 1941 v posebnih poslovalnicah “Banca di Italia”. Ob tem so morali priložiti prošnjo z navedenim imenom in priimkom prosilca, imenom njegovega očeta, bivališče in poklic. Navesti so morali tudi podatek, koliko bankovcev in koliko denarja so želeli zamenjati. Menjava je bila dovoljena le osebam, ki so stalno bivale na priključenem italijanskem okupacijskem področju.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kaj je Prevod?
Odgovor: Prevod je bil Banovinski prehranjevalni zavod za Slovenijo.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kaj je Žegoza?
Odgovor: Žegoza je Železničarska (splošna) gospodarska zadruga v Ljubljani. Prvi občni zbor Železničarske zadruge je potekal 18. aprila 1936. Namen je bil vzbujati in širiti zanimanje za rejo domačih živali ter športno-ljubiteljsko rejo sobnih in športnih živali. Društvo je imelo namen pospeševati tudi vrtnarstvo in sadjarstvo ter gojenje oziroma zbiranje zelišč in gozdnih sadežev. S strokovnimi nasveti je zadruga hotela pomagati pri rejskih in ostalih gospodarskih zadevah, s strokovno literaturo je širila izobrazbo članov, prav tako z organiziranjem predavanj, tečajev, razstav in ekskurzij. Članom je želela pomagati s čim ugodnejšo nabavo oziroma odkupom plemenskih živali, krme zdravil. itd. Žegoza je bila Do leta 1944 se je ukvarjala s trgovskimi posli, od poletja istega leta pa je svojo dejavnost usmerila na pomoč rejcem malih živali.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kateri je bil največji vojni vrt med drugo svetovno vojno v Ljubljani?
Odgovor: Največji vojni vrt v Ljubljani je bil Tivoli. Meril je 8.000 m2 obdelanih površin. Na njihz so poleg krompirja gojili tudi oves.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Katero je bilo plačilo sredstvo v Ljubljanski pokrajini v času nemške okupacije?
Odgovor: V času nemške okupacije je v veljavi ostalo pravo, ki so ga vpeljale italijanske oblasti, celo lira je ostala edino veljavno plačilno sredstvo. Obračunski tečaj je bil 1 RM (nemška marka) = 10 lir
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kdaj so bile uvedene nakaznice za petrolej?
Odgovor: Nakaznice za petrolej so bile uvedene 1. decembra 1940. Z racionirano prodajo so odgovorni po eni strani želeli zagotovi redno preskrbo prebivalstva s petrolejem, po drugi pa preprečiti nepotreben konzum in preveliko porabo te dragocene tekočine ter tako doseči čim večji prihranek.
Kontekst: Nakaznice za petrolej so se delile na družinske za 1–2 člana (A), družinske za 3–6 članov (B), družinske za nad 6 članov (C). Na družinsko nakaznico A so proti plačilu delili pol litra petroleja, na družinsko nakaznico B en liter in na nakaznico C poldrugi liter mesečno. Poleg občinskega potrdila, da posameznik res biva na področju ljubljanske mestne občine, so si morali prosilci priskrbeti tudi potrdila mestne elektrarne, ki so zagotavljala, da v stanovanjih ne razpolagajo z električno razsvetljavo. Na podlagi teh dveh izkazov je trgovec smel stranki prodati točno določeno količino petroleja
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kdaj je stopil v veljavo predpis o racioniranju oblačil in obutve?
Odgovor: Predpis o racioniranju oblačilnih predmetov, tkanin vseh vrst in kakovosti, obutve, usnjenih in kožnih izdelkov je stopil v veljavo oktobra 1941.
Kontekst: V prosti prodaji so ostala le oblačila za novorojenčke, čepice in slinčki za otroke, mašna oblačila, žalni narokavniki in trakovi, ovratniki, manšete in kravate, stezniki, podveze za nogavice in modrčki, nogavice za krčne žile, aseptične obveze in gaze, higienske serviete ter dežniki in njihove prevleke.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kdaj so začele veljati oblačilne nakaznice?
Odgovor: Oblačilne nakaznice so začele veljati 10. novembra 1941.
Kontekst: Ljubljanska občina jih je delila po istih predpisih kot je delila živilske karte. Edina razlika je bila ta, da niso delili oblačilnih nakaznic za dojenčke. Razdeljevanje oblačilnih kart je potekalo na 19 mestih. V času italijanske okupacije so za razdeljevanje tekstilnih izdelkov in obutve skrbeli uradi za gospodarske zadeve, oddelek za trgovino, obrt in industrijo ter svet za korporacije.7
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kdaj so v veljavo stopile nakaznice za tobak?
Odgovor: Nakaznice za tobak so uradno stopile v veljavo 1. januarja 1944.
Kontekst: Do njih so bile upravičene le osebe, ki so prejemale živilske nakaznice za nakup riža, testenin, kruha, mesa in maščob ali vsaj za dve od teh živil in so tudi sicer izpolnjevale pogoje odredbe o potrošnji tobaka. Prejeli so jih torej moški nad 18 let in ženske med 22 in 55 letom.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Do koliko tobačnih izdelkov je bil upravičen posameznik?
Odgovor: Moški so na en, to je dvodnevni odrezek, prejeli 20 g tobačnih izdelkov, ženske pa 10 g. Tobak za njuhanje je bil vseskozi naprodaj brez nakaznic. Od poletja leta 1944 so moški prejemali dnevno 5 g tobačnih izdelkov, ženske pa 2,5 g. Moškim je torej na odrezek tobačne nakaznice pripadalo 5 cigaret, ženskam pa 2 in pol cigareti na dan. Od druge polovice novembra 1944 pa do konca vojne so imeli ljubitelji “sladke” oziroma “božje travice”, kot so v tistih časih radi imenovali tobak, pravico le do dveh cigaret dnevno, ljubiteljice pa le do ene same cigarete dnevno. Od 1. decembra 1944 so bile do te ene same cigarete dnevno upravičene le tiste, ki so bile starejše od 25 let, se pravi vse ženske v starosti od 25 do 55 let.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kdaj je ljubljanski tramvaj opravil prvo vožnjo?
Odgovor: Ljubljanski tramvaj je prvo vožnjo po mestu opravil 6. septembra 1901.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kakšna je bila dolžina jugoslovanske cestne mreže leta 1939?
Odgovor: Leta 1939 je biula dolžina dolžina jugoslovanske cestne mreže 42.200 km.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko avtomobilov je bilo v Jugoslaviji leta 1939?
Odgovor: Leta 1939 je bilo v Jugoslaviji naštetih 15.751 osebnih avtomobilov in nekaj nad 5000 motornih koles.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko avtomobilov je bilo v letih pred drugo svetovno vojno v Sloveniji?
Odgovor: Leta 1938 je bilo v Sloveniji naštetih 2.780 avtomobilov in skoraj 3.000 motornih koles.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko koles je bilo v Ljubljani pred drugo svetovno vojno?
Odgovor: Leta 1939 je bilo v Ljubljani registriranih 22.817 koles.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.