SemantikaEU/povjemo-CH huggingface dataset:
Vprašanje: Kaj v čevljarstvu predstavlja kopito?
Odgovor: Kopito je pripomoček pri izdelavi obutve od katerega je odvisna oblika čevlja, saj kopito določi sam volumen čevlja in tudi obliko zunanjosti.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 24.
Vprašanje: Kakšne materiale so za izdelavo čevljev uporabljali Tržiški čevljarji?
Odgovor: Tržiški čevljarji so uporabljali čreslovino , goveje usnje (teletino, kravino, volovino, bikovino in bivolje usnje), konjsko usnje, kozje usnje, jagnječje usnje, ovčje usnje, svinjsko usnje, zajčje usnje in irh.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 26.
Vprašanje: Kakšne usnje so za izdelavo podplato čevljev uporabljali Tržiški čevljarji?
Odgovor: Z podplate čevljev so Tržiški čevljarji najraje uporabljalo volovje, bikovo, bivolsko in kravje usnje.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 27.
Vprašanje: Kje se je razvila sodobna čevljarska terminologija?
Odgovor: Sodobnejša čevljarska terminologija naj bi se razvila v raziskovalnem oddelku tovarne Peko v Tržiču.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 27.
Vprašanje: Kako je potekalo izobraževanje čevljarskih vajencev v čevljarskega pomočnika?
Odgovor: Ob vstopu v čevljarski poklic je bil posameznik sprva vajenec, ki je deležen celostne, poklicne izobrazbe za poklic, pri čevljarskem mojstru. Po končani vajeniški dobi mora vajenec opraviti preizkušnjo. Po uspešno opravljeni preizkušnji pa vajenec status pomočnika.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 28.
Vprašanje: Kako se imenuje čevljarski vajeniški preizkus v Tržiču?
Odgovor: Vajeniški preizkus v Tržiču se je imenoval frejšprehunga ali frajšpehunga.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 30.
Vprašanje: Kaj pomeni iti v fremd?
Odgovor: V čevljarskem poklicu je iti v fremd predstavljalo potovanje čevljarjev po evropskih čevljarskih centrih do tujih mojstrov.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 30.
Vprašanje: Katere obutvene tovarne so leta 1959 ustanovile tehniško čevljarsko šolo?
Odgovor: Tehniško čevljarsko šolo so leta 1959 ustanovile tovarne Peko, Planika in Alpina.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 30.
Vprašanje: Kakšna obutev je ufrimana obutev?
Odgovor: Tržiški čevljarji so trdili, da so izdelovali ufrimano obutev, torej obutev, izdelano po meri za znanega naročnika.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 30.
Vprašanje: Kaj pomeni, da so Tržiški čevljarji izdelovali na kolekturo?
Odgovor: Izdelava na kolekturo pomeni, da so izdelovali kolekcijo, obutev serijske izdelave.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 37.
Vprašanje: V katerem časovnem obdobju se pojavijo prva pričanja o obuvanju?
Odgovor: Prva pričanja o obuvanju segajo v čas paleolitika.
Kontekst: Prva pričanja o obuvanju segajo v čas paleolitika. Obuvala so bila izdelana iz kož odrtih živali in so bila čez nart prevezana z jermeni.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 47.
Vprašanje: Koliko je staro najstarejše najdeno obuvalo?
Odgovor: Najstarejše odkrito obuvalo, najdeno v Severni Ameriki, naj bi bilo staro okoli 10.000 let.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 47.
Vprašanje: Kaj je na razvoj obuvala vplivalo v poznem 19. stoletju in zgodnjem 20. stoletju?
Odgovor: Na razvoj obutve so vplivali različno dejavniki, kot so razvoj športa, emancipacija žensk, drugačen načn proizvodnje spremejen način in moda obuval, množična industrijska proizvodnja in razvoj umetnih materialov, itd.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 47.
Vprašanje: Kaj je polčevelj?
Odgovor: Polčevelj je starinski izraz za nizek čevel, ki se danes ne uporablja več.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 49.
Vprašanje: Katera so tipična čevljarska orodja, ki so jih uporabljali Tržiški čevljarji?
Odgovor: Tipično orodje, ki ga ga čevljarji uporabljali je kaldivo, klešče, nož, škarje, igla, šila, gladilnik, šestilo, prebijač, klinčar, pila okrasna in rezilna kolesca, zaščitna oprema, nazobčar in različni ceki, sponke, žeblji. Pogosta oprema so tudi stol, šuštarska miza, navoza, šivanke za strojno šivanje, delavske knjižica, naprave za jemanje mer in drugi pripomočki.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 49.
Vprašanje: Katero revijo je izdajala poljska grofica Marija Terezija Ledochowska?
Odgovor: Ledochowska je izdajala revijo Echo aus Africa, v Sloveniji izdana leta 1904 pod imenom Odmev iz Afrike.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 6.
Vprašanje: Kakšno vsebino je grofica Ledochowska objavljala v reviji Echo aus Africa?
Odgovor: Ledochowska je poleg lastnih besedil, ki jih je pisala z imeenom Aleksander Halka, objavljala predvsem različna poročila in novice iz afriških misijonov.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 7.
Vprašanje: Kje se je nahajala glavna tiskarna revije Echo aus Africa?
Odgovor: Glavna tiskarna revije Echo aus Africe se je nahajala v misijonski hiši Maria Sorg pri Salzburgu.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 7.
Vprašanje: Koliko afriških sužnjev naj bi krstil sv. Peter Klaver?
Odgovor: Sv. Peter Klaver naj bi krstil okoli 300.000 afriških sužnjev.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 10.
Vprašanje: Koliko predmetov obsega afriška zbirka sv. Petra Klaverja?
Odgovor: Afriška zbirka Klaverjeve družbe obsega 163 predmetov.
Kontekst: Afriška zbirka Klaverjeve družbe obsega 163 predmetov. Predmeti so večinoma drobro ohranejeni, nekateri pa še vedno vsebujejo stare inventarne listke.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 10.
Vprašanje: Zaščitnik koga ali česa je sv. Peter Klaver?
Odgovor: Sv. Peter Klaver je zaščitnik in zavetnik črnskih misijonov in misijonskih sester Sv. Petra Klaverja.
Vir: Sveti Peter Klaver - Svetniki, https://svetniki.org/sveti-peter-klaver-duhovnik-redovnik/ (7.12.2023)
Vprašanje: Katera glasbila so del Klaverjeve zbirke?
Odgovor: V zbirki sv. Petra Klaverja so ti. Zvonček za bogoslužje (leseno glasbilo z dvojnim zvončkom), Drgalo (lesene palčke, ki ob drgnjenju povzročajo zvok), rog (iz votlovega slonovega okla), in kalimbi.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 19.
Vprašanje: Pod katerimi imeni je še poznan inštrument kalimbi?
Odgovor: Kalimbi je poznan tudi kot mbira, sanza in palični klavir.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 19.
Vprašanje: Kakšen inštrument je kalimbi?
Odgovor: Kalimbi je del skupine lamelofoni, ki so del skupine idiofonov. Igra se ga tako, da se ga drži z obema rokama, s palci pa se pritiska na ti. Lamele, ki so različnih dolžin in proizvajajo različne tone.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 19.
Vprašanje: Iz katerih materialov je narejen inštrument kalimbi?
Odgovor: Kalimbi je danes narejen večinoma iz železa, včasih, ko železo ni bilo tako zelo v uporabi, pa je bil inštrument narejen iz bambusa in trsja.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 19.
Vprašanje: Od kod izvira inštrument kalimbi?
Odgovor: Kalimbi izvira iz območja podsaharske afrike.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 19.
Vprašanje: Kaj je nkisi?
Odgovor: Nkisi je predmet, kipec, poseben tip magičnega predmeta, ki izvira iz območja Konga. Pod imenom nkisi se ne označuje le predmet, temveč tudi njegova duhovna vsebina in moč. Predmet predstavlja dom za duhovne sile, ki se prebudijo med ritualnimi praksami.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 20.
Vprašanje: Kako visok je nkisi kipec v Klaverjevi zbirki?
Odgovor: Nkisi v Klaverjevi zbirki je visok 49cm.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 20.
Vprašanje: Iz kakšnih materialov je narejen nkisi kipec iz Klaverjeve zbirke?
Odgovor: Nkisi v Klaverjevi zbirki je narejen iz lesa, preboden z žeblji, okrašen s perlami, živalskimi kremplji, koščki kože plazilcev in kuščarjev, vedeževalskimi ploščicami in koščki tekstila.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 20.
Vprašanje: Kako se imenuje magična snov, ki naj bi jo vsebovali kipci nkisi?
Odgovor: Magična snov, ki naj bi jo vsebovali različni afriški predmeti, med drugim nkisi, se imenije bilongo.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 20.
Vprašanje: Koliko je stal en izvod revije Odmev iz Afrike?
Odgovor: En izvod Odmevov iz Afrike je stal 10 dinarjev.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 34.
Vprašanje: Kako se imenujejo pasovi iz barvnih steklenih perlic, ki so del Klaverjeve zbirke?
Odgovor: Pasovi v Klaverjevi zbirki se imenujejo isigege.
Vir: Marko Frelih in Anja Koren, Odmevi Afrike, 2016, 47.
Vprašanje: Kako se imenuje stavba v kateri se nahaja Muzej novejše zgodovine Slovenije?
Odgovor: Muzej novejše zgodovine Slovenije se nahaja v Cekinovem gradu.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 8.
Vprašanje: Kdo in kdaj je zgradil Cekinov grad?
Odgovor: Cekinov grad je bil najverjetneje zgrajen med leti 1752 in 1755, zgradil pa naj ga bi grof Leopold Karl Lamberg, po načrtih arhitekta Johanna Georga Schmidta.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 8.
Vprašanje: Kakšno je bilo originalno ime Cekinovega gradu?
Odgovor: Prvotno ime Cekinovega gradu je bil Grad Lamberg, spremenili pa so ga prebivalci Ljubljane.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 8.
Vprašanje: Kdaj je bil nacionaliziran Cekinov grad?
Odgovor: Cekinov grad je bil nacionaliziran leta 1853, leta 1951 pa se je vanj preselil Muzej.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 8.
Vprašanje: Katera institucija je bila predhodnik Muzeja novejše zgodovine Slovenije?
Odgovor: Predhodnik Muzeja novejše zgodovine Slovenije je bil Znanstveni inštitut, ustanovljen leta 1944. Po ukinitvi inštituta je bil leta 1948 ustanovljen Muzej narodne osvoboditve. V 50. letih je Muzej postal enota Inštituta za zgodovino delavskega gibanja in izgubil samostojsnot. Leta 1962 je bi na novo ustanovljen Muzej ljudske revolucije, leta 2003 pa je bil le ta preimenovan v Muzej novejše zgodovine Slovenije. Leta 2023 je prišlo do združitve Muzeja novejše zgodovine Slovenije in Muzeja slovenske osamosvojitve, ter posledično novega preimenovanja v Muzej novejše in sodobne zgodovine Slovenije.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 8.—13
Vprašanje: Kako je Muzej narodne osvoboditve organiziral prve razstave?
Odgovor: Muzej narodne osvoboditve je prve razstave organiziral preko drugih institucij, lastne prostore v Cekinovem gradu pa pridobil šele leta 1951.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 10.
Vprašanje: Kakšna je bila tematika prve razstave Muzeja narodne osvoboditve in kje je bila razstavljena?
Odgovor: Prva razstava je bila tematsko zasnovana na zgodovinskem razvoju Narodnoosvobodilnega boja (NOB), razstava pa je bila na ogled po celotni Sloveniji in tudi po Jugoslaviji.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 13.
Vprašanje: Kdo in kdaj je ustanovil Muzej novejše zgodovine v Sloveniji?
Odgovor: Muzej novejše zgodovine Slovenije je leta 1994 ustanovila vlada Republike Slovenije.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 13.
Vprašanje: Kdaj je Muzej novejše zgodovine postal oz. bil ustanovljen kot nacionalni muzej?
Odgovor: Nacionalni Muzej novejše zgodovine Slovenije je bil ustanovljen leta 2001.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 14.
Vprašanje: Kakšen je ustanovni cilj Muzeja novejše zgodovine Slovenija?
Odgovor: Ustanovni cilj muzeja je bilo zbiranje, ohranjanje, dokumentiranje, proučevanje, interpretiranje, upravljanje in prikazovanje kulturne dediščine s področja zgodovine slovenskega etničnega prostora in diaspore od začetka 20. stoletja dalje.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 14.
Vprašanje: Katera znana fotografija češkega fotografa Rudolfa Brunerja Dvoraka se hrani v Muzeju novejše zgodovine Slovenije?
Odgovor: Muzej novejše zgodovine Slovenije hrani Dvorakove fotografije kraških jam, predvsem Postonjske jame. Še posebej znana pa je njegova fotografija avstrijske cesarske družine (družina Karla I.) v Postonjski jami.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 17.
Vprašanje: Koliko fotografij Rudolfa Brunerja Dvoraka hrani Muzej novejše zgodovine?
Odgovor: Muzej hrani 400 Dvorakovih fotografij. Več kot 300 fotografij je ohranjenih na papirju, prav tako pa so ohranjeni številni negativi fotografij na steklenih ploščah.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 17.
Vprašanje: Kaj so poudarjali partizanski propagandni posterji?
Odgovor: Partizanski propagandni posterji naj bi poudarjali pomen odpora, medsebojne solidarnosti, izobrazbe, sodelovanja v kulturnih dejavnostih in pravico žensk do glasovanja.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 23.
Vprašanje: Kdaj se je Partizanskemu odporu pridružil Ive Šubic?
Odgovor: Ive Šubic se je Partizanskemu odporu pridružil decembra 1941, sprva kot bojevnik in nato kot umetnik in slikar.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 23.
Vprašanje: Koliko posterjev Ive Šubica hrani Muzej novejše zgodovine Slovenije?
Odgovor: Muzej hrani 8 posterjev Ive Šubica.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 23.
Vprašanje: Kateri poster Ive Šubica, ki ga hrani Muzej novejše zgodovine Slovenije ima največ pozornosti?
Odgovor: Poster Ive Šubica z naslovom Slovenka.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 23.
Vprašanje: Kakšen sloga je zapisan na slavnem posterju Ive Šubica?
Odgovor: Slogan Slovenka, svobodna si in prvič boš volila.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 23.
Vprašanje: Kdaj in kje je bil tiskan poster Ive Šubica Slovenka?
Odgovor: Poster Slovenka je bil tiskan 7. aprila 1944 v ilegalni partizanski tiskarni Grafika 11a.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 23.
Vprašanje: Katera vrstica Prešernove Zdravljice je razlog za njeno cenzuriranje?
Odgovor: Vrstica ''Edinost, sreča, sprava…'' je razlog za cenzuriranje pesmi in prepoved objave v zbirki Poezije.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 25.
Vprašanje: V koliko izvodih je bila nastisnjena Zdravljica?
Odgovor: Zdravljica je bila natisnjena v 1512 kopijah, 1500 od teh je bilo oštevilčenih, 12 pa neoštevilčenih.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 25.
Vprašanje: Na kakšnem papirju je bila tiskana Zdravljica?
Odgovor: Na tankem, prosojnem papirju, z rdečim in črnim pisalom. Okrase okoli natisnjene pesmi pa je narisal arhitekt Marjan Šorli-Viher.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 25.
Vprašanje: Kdaj je bilo ustanovljeno Partizansko gledališče lutk?
Odgovor: Partizansko gledališče lutk je bilo ustanovljeno v Beli Krajini leta 1944.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 29.
Vprašanje: Kdo je za Partizansko gledališče lutk izdelal lutke?
Odgovor: Lutkar in rezbar Lojze Lavrič.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 29.
Vprašanje: Koliko lutk Lojzeta Lavriča hrani Muzej novejše zgodovine Slovenije?
Odgovor: Muzej hrani 16 lutk Lozeta Lavriča. Lutke so v muzeju hranjene od leta 1953 in na predelanem razstavnem eksponatu pa od leta 1962.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 29.
Vprašanje: Kdaj je umrl Josip Broz-Tito?
Odgovor: Tito je umrl 4. maja 1980 ob 15.05 uri.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 33.
Vprašanje: Kdaj je bila izdelana posmrtna maska Josipa Broza-Tita?
Odgovor: Titova posmrtna maska je bila narejena le nekaj ur po njegovi smrti, izdelal pa jo je Lojze Mercina, ki se je posluževal klasičnih skulpturnih tehnik.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 33.
Vprašanje: Kakšne so dimenzije Titove posmrtne maske?
Odgovor: Titova posmrtna maska je visoka 37 cm in široka 18.5 cm.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 33.
Vprašanje: Kakšne so dimenzije slovenske zastave,ki je bila uporabljena pri razglasitvi samostojnosti.
Odgovor: Zastava je široka 2.67 m in dolga 13.5m.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 35.
Vprašanje: Kje se hrani slovenska zastava, ki je bila uporabljena pri razglasitvi samostojne Slovenije?
Odgovor: Zastava je shranjena v Muzeju novejše zgodovine Slovenije in je eden največjih in najpomembnejših predmetov, ki jih muzej hrani.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 35.
Vprašanje: Koliko del so natisnile ilegalne partizanske tiskarne?
Odgovor: Ilegalne partizanske tiskarne so natisnile 1672 del.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 41.
Vprašanje: Koliko kopij del so natisnile ilegalne partizanske tiskarne?
Odgovor: Ilegalne partizanske tiskarne so natisnile 7.793.426 kopij del, od tega 687 časopisov, brošur in 3.039.993 kopij knjig.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 41.
Vprašanje: Kdaj je bila otvorjena prva redna razstava Muzeja za novejšo zgodovino na lokaciji gradu Cekin?
Odgovor: Prva razstava je bila otvorjena 26. aprila 1955. Razstava je obsegala partizanske tehnike printanja in dela.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 43.
Vprašanje: Koliko obiskovalcev je Muzej novejše zgodovine Slovenije zabeležil leta 1960 in 1961?
Odgovor: Muzej je leta 1960 zabeležil 46.927 obiskovalcev, leta 1961 pa 70.469 obiskovalcev.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 49.
Vprašanje: Koliko predmetov obsega zbirka premetov iz II. svetovne vojne v Muzeju za novejšo zgodovino Slovenij?
Odgovor: Zbirka predmetov iz II. svetovne vojne obsega več kot 1000 predmetov.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 51.
Vprašanje: Kako je Muzej novejše zgodovine pridobil predmete iz I. svetovne vojne?
Odgovor: Muzej je predmete za zbirko I. svetovne vojne pridobil od muzealca Janka Vertina.
Vir: MNZS in Katja Širok, Museum (R)evolution 1948—2018, 2018, 51.
Vprašanje: Kateri arhiv hrani veliko večino gradiva o družini Holchaker-Mayr?
Odgovor: Veliko večino gradiva hrani Zgodovinski arhiv Ljubljana, v enoti za Gorenjsko Kranj.
Vir: Gorenjski muzej in ZAL, Krajinska rodbina Mayr, 2012, 5.
Vprašanje: Koliko materiala obsega gradivo o družini Holchaker-Mayr v ZALu?
Odgovor: Gradivo družine Holchaker-Mayr v ZALu obsega 23 škatel, ki jih je leta 1989 ZALu izročil Boštjan Hladnik.
Vir: Gorenjski muzej in ZAL, Krajinska rodbina Mayr, 2012, 7.
Vprašanje: Katere dokumente obsega gradivo o družini Hilchaker-Mayr v ZALu?
Odgovor: Gradivo družine Holchaker-Mayr v ZALu obsega zapuščinske dokumente, šolska in učna spričevala, delovne knjižice, potni listi, osmrtnice, evidence dnevne porabe v gospodinjstvu, kuharske recepte, šolske zvezke, posetnice, kupoprodajne pogodbe, zemljiškoknjižne listine, poslovni dokumenti, fotografije, razglednice in osebne korespondence z različnimi ljudmi.
Vir: Gorenjski muzej in ZAL, Krajinska rodbina Mayr, 2012, 7.
Vprašanje: Od kod je Gorenjski muzej leta 1986 odkupil kose pohištva družine Holchaker-Mayer?
Odgovor: Iz gostilne Stari Mayr na Glavnem trgu v Kranju.
Vir: Gorenjski muzej in ZAL, Krajinska rodbina Mayr, 2012, 10.
Vprašanje: Katere kose pohištva je iz gostilne Stari Mayr odkupil Gorenjski muzej?
Odgovor: Dele postelje, garderobna omara, umivalna omara, toaletna mizica z ogledalom, dva stola, , stensko ogledalo in velika masivna miza.
Vir: Gorenjski muzej in ZAL, Krajinska rodbina Mayr, 2012, 11.
Vprašanje: Iz kakšnega materiala je narejeno spalniško pohištvo družine Mary v Gorenjskem muzeju?
Odgovor: Večina pohištva je narejenega iz orehovine in orehovega furnirja.
Vir: Gorenjski muzej in ZAL, Krajinska rodbina Mayr, 2012, 11.
Vprašanje: Kaj je furnir?
Odgovor: Furnir je naravni material iz hlodovine, različnih debelin od 0,45 do 2,5 mm. Furnir je dejansko izredno taken kos les, ki je pridobljen po procesu rezanja, luščenja ali žaganja hlodovine oz. prizem.
Vir: Furnir, SSKJ, https://fran.si/iskanje?FilteredDictionaryIds=130&View=1&Query=furnir (7.12.2023)
Vprašanje: Katere predete je med letoma 1986 in 1989 Gorenjskemu muzeju predal Boštjan Hladnik?
Odgovor: Boštjan Hladnik je muzeju predal večino zapuščine Gabriele Mayr in Franceta Holchakerja (oblačila, oprema stanovanja večina iz časov 2. svetovne vojne) in tudi starejše predmete zlasti oblačila in fotografije iz 19. stoletja.
Vir: Gorenjski muzej in ZAL, Krajinska rodbina Mayr, 2012, 12.
Vprašanje: Kdo je bila Rodbina Mayr?
Odgovor: Rodbina Mayr spada med starejše, premožnejše vodilne kranjske meščanske rodbine, ki je premoženje pridobila s trgovino, podjetništvom in finančnimi podvigi.
Vir: Gorenjski muzej in ZAL, Krajinska rodbina Mayr, 2012, 12.
Vprašanje: Kdaj se v arhivskih virih prvič omenja rodbina Mayr?
Odgovor: Priimek Mayr se prvič omenja v poročni knjigi 28. januarja 1725, ko sta se poročila Mihael Mayr in Marina Vrbani.
Vir: Gorenjski muzej in ZAL, Krajinska rodbina Mayr, 2012, 6.
Vprašanje: Koliko otrok sta imela Peter Mayr in Frančiška Šumi in kako jim je bilo ime?
Odgovor: Imela sta 16 otrok, ki jim je bilo ime Frančiška, Kancijanila, Ivan, Mavril, Antonija, Peter, Marija, Kristina, Katarina, Franc, Amalija, Elizabeta, Ivan Janez, Anton, Avguštin in Gabrijela.
Vir: Gorenjski muzej in ZAL, Krajinska rodbina Mayr, 2012, 6.
Vprašanje: Katere mariborske ustanove so posodile dela za razstavo Na pergamentu in papirju. Rokopis in tiski iz mariborskih zbirk?
Odgovor: Dele svojih zbirk so posodili Nadškofijski arhiv Maribor, Pokrajinski arhiv Maribor in Univerzitetna knjižnica Maribor.
Vir: Nataša Golob, Na pergamentu in papirju, 2018, 3.
Vprašanje: Na kakšnih materialih so najpogosteje pisali v Antiki?
Odgovor: Na platno, ali pa so besedilo izvezli z različnimi materiali.
Vir: Nataša Golob, Na pergamentu in papirju, 2018, 3.
Vprašanje: Na kakšne materiale so najpogosteje pisali v srednjem veku in zgodnjem novem veku v Evropi?
Odgovor: Na papir in pergament.
Vir: Nataša Golob, Na pergamentu in papirju, 2018, 4.
Vprašanje: Na kakšne materiale so najpogosteje pisali v starem veku?
Odgovor: V starem veku so najpogosteje pisali na glineno ali voščeno podlago (primer: voščene tablice).
Vir: Nataša Golob, Na pergamentu in papirju, 2018, 4.
Vprašanje: Kakšno slovensko poimenovanje se uporablja za pergament?
Odgovor: Za pergament se je v sredini 20. stoletja uporabljal izraz koženica, vendar izraz danes ni več v uporabi.
Vir: Nataša Golob, Na pergamentu in papirju, 2018, 4.
Vprašanje: Kateri je najstarejši pergamentni prvotisk, ki je hranjen v Sloveniji?
Odgovor: Na pergament je bila natisnjena Konstitucija papeža Klemna V., dne 25. junija 1460.
Vir: Nataša Golob, Na pergamentu in papirju, 2018, 6.
Vprašanje: Kakšen pergament je bil uporabljen za tisk Konstitucije papeža Klemna V.?
Odgovor: Uporabljen je bil pergament brezhibne, smetanasto bele barve, po vsej verjetnosti telečjega izvora.
Vir: Nataša Golob, Na pergamentu in papirju, 2018, 6.
Vprašanje: Koliko živalskih kož se porabi za izdelavo pergamenta?
Odgovor: Pergament je bil zelo drag, živali pa za vsaj tretjino manjše od današnjih. Odličen primer porabe je rokopis s spisi Petra Lombarda. Rokopis ima 210 strani, tako so za besedilo potrebovali 55 kož živali.
Vir: Nataša Golob, Na pergamentu in papirju, 2018, 8.
Vprašanje: Kakšne so dimenzije rokopisa s spisi Petra Lombarda?
Odgovor: Rokopis je dolg 300mm in širok 200mm.
Vir: Nataša Golob, Na pergamentu in papirju, 2018, 8.
Vprašanje: Zakaj so srednjeveški rokopisi le redko razstavljeni?
Odgovor: Pergament in papir sta bila najpogostejša materiala v uporabi v srednjem veku in sta zelo občutljiva materiala, predvsem na temperaturo in vlago. Materiala sta prav tako zelo občutljiva na nečistočo in prah.
Vir: Nataša Golob, Na pergamentu in papirju, 2018, 8.
Vprašanje: Kakšne so bile iniciale na srednjeveških knjigah?
Odgovor: Iniciale so se zgledovale po pisavi rimska kapitala, najpogosteje v rdeči barvi. Uveljavile so se tudi iniciale, ki so bile pogosto fantazijske narave in sestavljene iz različnih vzorcev.
Vir: Nataša Golob, Na pergamentu in papirju, 2018, 16.
Vprašanje: Kdo je po smrti Meinharda I. in njegovega brata Alberta pevzel kolonizacijo Kočevske?
Odgovor: Kolonizacijo kočevske je prevzel ortenburški grof Oton V.
Vir: Ivan Kordiš, Kotschew - Gottschee - Kočevje, 550 let mestnih pravic, 2021, 17.
Vprašanje: V katerih naseljih so na pobudo Otona VI. zgradili nove cerkve za redno bogoslužje?
Odgovor: Nove cerkve so zgradili v Kočevju, Gotenici, Kostelu, Osilnici in Poljanah.
Vir: Ivan Kordiš, Kotschew - Gottschee - Kočevje, 550 let mestnih pravic, 2021, 19.
Vprašanje: Kaj simbolizira mestni grb Kočevja?
Odgovor: Mestni grb Kočevja vsebuje izris kraja z mestnim zavetnikom in njegovo obrambno funkcijo.
Vir: Ivan Kordiš, Kotschew - Gottschee - Kočevje, 550 let mestnih pravic, 2021, 26.
Vprašanje: Na podlagi česa je izdelan grb Kočevja?
Odgovor: Grb Kočevja je izdelan na podlagi opisa , risbe v podelitveni listnini. Original listine ni ostal ohranjen.
Vir: Ivan Kordiš, Kotschew - Gottschee - Kočevje, 550 let mestnih pravic, 2021, 26.
Vprašanje: Kakšen napis se je pojavil na srebrnem mestnem pečatniku iz leta 1471?
Odgovor: Napis v gotski minuskuli je bil Sigil lum civitatis in Kotschew oz. Pečat mesta Kočevje. Kotschew je poslovenjena različica imena mesta Kočevje.
Vir: Ivan Kordiš, Kotschew - Gottschee - Kočevje, 550 let mestnih pravic, 2021, 27.
Vprašanje: Kakšna je razlika med majuskulo in minuskulo?
Odgovor: Majuskula se nanaša na velike tiskane črke, medtem ko se minuskula nanaša na male črke.
Vir: Askdifference, Majuscule vs. Minuscule — What's the Difference?, https://www.askdifference.com/majuscule-vs-minuscule/ (7.12.2023)
Vprašanje: Katera je bila prva minuskulna pisava?
Odgovor: Karolinška minuskula je pisava razvita iz pisave unciale, ter njene kurzivne različice, med 8. in 13. stoletje. Pisava je poimenovana po kralju Karlu Velikem, saj je prišla v uporabo v času njegove vladavine.
Vir: Karolinška minuskula - Wikipedia, free encyclopedia, https://sl.wikipedia.org/wiki/Karolin%C5%A1ka_minuskula (7.12.2023)
Vprašanje: Katera barva je barva mesta Kočevje?
Odgovor: Barva kočevja je belo modra, izpeljana iz barv mestnega grba - modro ozadje in bel nož.
Vir: Ivan Kordiš, Kotschew - Gottschee - Kočevje, 550 let mestnih pravic, 2021, 28.
Vprašanje: Kakšen vrstni red ima grb v heraldiki?
Odgovor: Na prvem mestu je barva atributa, na drugem mestu pa je barva ščitovega polja oz. barva podlage, na kateri dominira atribut.
Vir: Ivan Kordiš, Kotschew - Gottschee - Kočevje, 550 let mestnih pravic, 2021, 28.
Vprašanje: Kdaj se v virih prvič omenja Mestna cerkev sv. Fabijana in Boštjana?
Odgovor: Cerkev je, kot kapela, v virih prvič omenja leta 1581.
Vir: Ivan Kordiš, Kotschew - Gottschee - Kočevje, 550 let mestnih pravic, 2021, 41.
Vprašanje: Zakaj je bila zgrajena Mestna cerkev sv. Fabijana in Boštjana?
Odgovor: Glede na zavetnika cerkve, takrat kapele, je bil razlog za postavitev najverjetneje epidemija kuge leta 1578.
Vir: Ivan Kordiš, Kotschew - Gottschee - Kočevje, 550 let mestnih pravic, 2021, 41.
Vprašanje: Kdaj je v uporabo prišlo ime Kočevje za mesto Kočevje?
Odgovor: Izraz Kočevje je v uporabo prišlo leta 1874.
Vir: Ivan Kordiš, Kotschew - Gottschee - Kočevje, 550 let mestnih pravic, 2021, 57.
Vprašanje: Kdo je bil vitez?
Odgovor: Vitez je bil moški, čigar poslanstvo je bilo bojevanje, kot oklepnik, konjenik, izurjen za boj od blizu.
Vir: NMS, Vitez, dama in zmaj : dediščina srednjeveških bojevnikov na Slovenskem, 2012, 4.
Vprašanje: Od kdaj so v Evropi poznali težko konjenico?
Odgovor: Že v antiki.
Vir: NMS, Vitez, dama in zmaj : dediščina srednjeveških bojevnikov na Slovenskem, 2012, 4.
Vprašanje: Kje se je prvo pojavilo viteštvo?
Odgovor: V Franciji.
Vir: NMS, Vitez, dama in zmaj : dediščina srednjeveških bojevnikov na Slovenskem, 2012, 4.
Vprašanje: Kakšno kulturo je razvilo viteštvo?
Odgovor: Kulturo, ki je spodbujala umetniško ustvarjanje, junaške epe, trubadursko liriko, ki je poveličevala ljubezen in pogum, ter moralne vrednote.
Vir: NMS, Vitez, dama in zmaj : dediščina srednjeveških bojevnikov na Slovenskem, 2012, 4.
Vprašanje: Kakšen vpliv je imela cerkev na viteštvo?
Odgovor: Cerkev je v viteze poskusila vcepiti moralne vrednote in jih usmerjala v boj za cerkev (primer križarski pohodi).
Vir: NMS, Vitez, dama in zmaj : dediščina srednjeveških bojevnikov na Slovenskem, 2012, 4.
Vprašanje: Kaj se je začelo urjenje za viteza?
Odgovor: Urjenje za viteza se je začelo že pri šestih ali sedmih letih pri mladih dečkih. Otroci so pričeli z jahanjem in borilnimi veščinami. Za viteza so se večinoma priučevali fantje iz bogatejših družin.
Vir: NMS, Vitez, dama in zmaj : dediščina srednjeveških bojevnikov na Slovenskem, 2012, 7.
Vprašanje: Katera predmeta sta bila osnovna oprema za srednjeveškega viteza?
Odgovor: Viteški oklep, ki je segal od glave do pet in dvorezni meč.
Vir: NMS, Vitez, dama in zmaj : dediščina srednjeveških bojevnikov na Slovenskem, 2012, 7.
Vprašanje: Kdo je v času križarskih pohodov utelešal ideal viteštva?
Odgovor: Sv. Jurij, ki naj bi pred zmajem pogumno rešil kraljevo hči.
Vir: NMS, Vitez, dama in zmaj : dediščina srednjeveških bojevnikov na Slovenskem, 2012, 8.
Vprašanje: Katere viteške svetnike so častili v srednjem veku?
Odgovor: Častili so Sv. Jurija, sv. Mavricija, sv. Demetrija, sv. Ahaca in sv. Pankracija.
Vir: NMS, Vitez, dama in zmaj : dediščina srednjeveških bojevnikov na Slovenskem, 2012, 8.
Vprašanje: Kam in zakaj so vitezi v srednjem veku vrezovali križe?
Odgovor: Križe so vrezovali na različna orožja, ki so jih uporabljali, predvsem pa na rezila mečev. Namen vrezavanja križev kje je bil, da naj bi vrezki lastnike obvarovali pred nevarnostjo.
Vir: NMS, Vitez, dama in zmaj : dediščina srednjeveških bojevnikov na Slovenskem, 2012, 8.
Vprašanje: Kdo so bili roparski vitezi?
Odgovor: Roparski vitezi so bili vitezi, ki so izvajali napade na trgoce, popotnike in kmečke podložnike in s tem izkoriščali svojo fizično in statusno premoč.
Vir: NMS, Vitez, dama in zmaj : dediščina srednjeveških bojevnikov na Slovenskem, 2012, 8.
Vprašanje: Kateri je bil najbolj poznan roparski vitez na Slovenskem?
Odgovor: Na Slovenskem je bil najbolj poznan in zloglasen vitez Erazem Roterdamski.
Vir: NMS, Vitez, dama in zmaj : dediščina srednjeveških bojevnikov na Slovenskem, 2012, 8.
Vprašanje: Koliko gradov je bilo na Slovenskem poznano do konca srednjega veka?
Odgovor: Do konca srednjega veka naj bi bilo na Slovenskem več kot 200 gradov.
Vir: NMS, Vitez, dama in zmaj : dediščina srednjeveških bojevnikov na Slovenskem, 2012, 11.
Vprašanje: Kakšna je razlika med vlogo gradu v srednjem veku in današnjim mišljenjem vloge gradu?
Odgovor: Danes si gradove predstavljamo kot neprehodne utrdbe in kraljeva bivališča, v srednjem veku pa je bil grad namenjen različnim nalogam. Grad je bil sedež zemljiškega gospostva, upravne in sodne oblasti, gospodarskega središča in vojaška, ter trgovska postojanka.
Vir: NMS, Vitez, dama in zmaj : dediščina srednjeveških bojevnikov na Slovenskem, 2012, 11.
Vprašanje: Kaj so določale srednjeveške viteške pogodbe?
Odgovor: Pogodbe so določale, da si bo vitez sam kril stroške oskrbe in je upravičen do odškodnine, če v boju izgubi konja.
Vir: NMS, Vitez, dama in zmaj : dediščina srednjeveških bojevnikov na Slovenskem, 2012, 13.
Vprašanje: Kaj je poverjeništvo?
Odgovor: Poverjeništvo je organ Komunistične partije Slovenije ali Osvobodilne fronte za vodenje in usklajevanje dela okrožnih komitejev
Vir: Povjeništvo, SSKJ, https://fran.si/130/sskj-slovar-slovenskega-knjiznega-jezika/3581966/poverjenistvo (7.12.2023)
Vprašanje: Kdo je sestavljal prvo slovensko vlado v državi SHS?
Odgovor: Prvo slovensko vlado je sestavljalo 12 poverjeništev.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 12.
Vprašanje: Kdo je vodil poverjeništva, ki so sestavljala prvo slovensko vlado v državi SHS?
Odgovor: Vodili so jih strankarski predstavniki. Predstavniki SLS so vodili Oddelek za notranje zadeve, Oddelek za uk in bogočastje, Oddelek za javna dela in obrt, Oddelek za kmetijstvo, Oddelek za narodno obrambo in Oddelek za zdravstvo. Predstavniki stranke JDS so vodili Oddelek za prehrano, Oddelek za pravosodje, Oddelek za finance, Oddelek za promet in Oddelek za industrijo in trgovino. Stranka JSDS pa je vodila Oddelek za socialno skrbstvo.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 12.
Vprašanje: Kdo je bil prvi predsednik Narodne vlade v državi SHS?
Odgovor: Prvi predsednik Narodne vlade je postal član stranke SLS Josip vitez Pogačnik.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 12.
Vprašanje: Kdaj je potekal plebiscit na Koroškem?
Odgovor: Plebiscit na Koroškem je potekal 10. oktobra 1920 na plebiscitnem ozemlju oz. coni A, ki je predstavljal (večinoma) slovenski deli.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 19.
Vprašanje: Koliko ljudi je leta 1910 živelo na Koroškem v coni A?
Odgovor: V coni A naj bi leta 1910 živelo 73.488 ljudi.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 19.
Vprašanje: Katere občevalne jezike so uporabljali na Koroškem leta 1910 v coni A?
Odgovor: 69,18% oz. 50.837 ljudi je kot občevalni jezik navedlo slovenski jezik, 30,82% oz. 22.651 ljudi pa je navedlo nemški jezik.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 19.
Vprašanje: Na koliko in katere okraje se je na Koroškem razdelilo plebiscitno območje A?
Odgovor: Na štiri okraje, ki so bili okraj Rožek, okraj Borovlje, okraj Pliberk in okraj Velikovec.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 19.
Vprašanje: Koliko ljudi je imelo leta 1920, za čas plebiscita na Koroškem, volilno pravico?
Odgovor: Volilno pravico je imelo 39.291 ljudi, ki so bili od 1. januarja 1919 stari najmanj 20 let, so bili na ozemlju rojeni ali imeli tu stalno prebivališče.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 19.
Vprašanje: Kaj je plebiscit?
Odgovor: Plebiscit je glasovanje ljudi na nekem ozemlju o priključitvi tega določeni državi.
Vir: Plebiscit, SSKJ, https://fran.si/iskanje?Query=plebiscit (7.12.2023)
Vprašanje: Kakšen je bil rezultat plebiscita na Koroškem leta 1920?
Odgovor: V coni A je za Kraljevino SHS glasovalo 15.279 ljudi ali 40,96%, za Avstrijo pa 22.025 ljudi ali 59,04%. Zmagala je torej Avstrija.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 19.
Vprašanje: Kakšen je bil rezultat plebiscita na Koroškem leta 1920 glede na volilne okraje?
Odgovor: Kraljevina SHS je v okrajih Rožek in Pliberk dobila večino (53,93% in 51,03%), Avstrija pa je večino dobila v okrajih Borovlje in Velikovec (56,34% in 77,27%).
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 19.
Vprašanje: Kakšne so bile posledice Koroškega plebiscita leta 1920
Odgovor: Ozemlje cone A je z rezultati glasovanja, po določilih državne pogodbe, v celoti pripadlo Avstriji in do glasovanja v drugem delu plebiscitnega ozemlja, ki je obsegalo mesto Celovec z njegovo najožjo okolico (cona B), ni prišlo.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 19.
Vprašanje: Kdaj je bila ustanovljena Kraljevina SHS?
Odgovor: Kraljevina Srbov, Hrvatov in Slovencev je bila ustanovljena 1. decembra 1918.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 21.
Vprašanje: Kdo je bil prvi kralj Kraljevine SHS?
Odgovor: Peter I. Karađorđević, ki pa dejansko ni imel nobene oblasti oz. je še kot kralj Srbije oblast v regentstvo predal prestolonasledniku Aleksandru Karađorđeviču. Ta je kot regent tudi vladal kraljevini SHS od 1. decembra 1918.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 21.
Vprašanje: Kdaj je Aleksander Karađorđević uradno postal kralj Kraljevine SHS?
Odgovor: Aleksander je kralj postal po smrti svojega očeta Petra I. 16. avgusta 1921.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 21.
Vprašanje: Kdo je bil Štefan Bočkaj?
Odgovor: Štefan Bočkaj je bil knez Transilvanije in Ogrske leta 1605 in 1606, pomemben svetovalec Sigismund Báthoryja madžarskega plemiča.
Vir: Štefan Bocskay - Hrady a zamky na Slovensku, https://www.hrady-zamky.sk/panovnici/14-stefan-bocskay/ (7. 12. 2023)
Vprašanje: Katera dinastija je uporabljala krono Štefana Bočkaja?
Odgovor: Krono Štefana Bočkaja je uporabljala srbska dinastija Nemanjić.
Vir: Crown of Stephen Bocskai - Wikipedia, https://en.wikipedia.org/wiki/Crown_of_Stephen_Bocskai (7. 12. 2023)
Vprašanje: Kdo in kdaj je Štefanu Bočkaju podaril krono?
Odgovor: Krono Štefana Bočkaja je Štefan Bočkaj prejel od osmanskega sultana v 17. stoletju.
Vir: Crown of Stephen Bocskai - Wikipedia, https://en.wikipedia.org/wiki/Crown_of_Stephen_Bocskai (7. 12. 2023)
Vprašanje: Iz kakšnih materialov je narejena krona Štefana Bočkaja?
Odgovor: Krona Štefana Bočkaja je narejena iz zlata, rubinov, spinelov, smaragdov, turkizov, biserov in svile.
Vir: Crown of Stephen Bocskai - Wikipedia, https://en.wikipedia.org/wiki/Crown_of_Stephen_Bocskai (7. 12. 2023)
Vprašanje: Kakšne so dimenzije krone Štefana Bočkaja?
Odgovor: Krona Štefana Bočkaja je visoka 23.5 cm in težka 1.88 kg.
Vir: Crown of Stephen Bocskai - Wikipedia, https://en.wikipedia.org/wiki/Crown_of_Stephen_Bocskai (7. 12. 2023)
Vprašanje: Kje je danes shranjena krona Štefana Bočkaja?
Odgovor: Krona Štefana se danes nahaja v cesarski zakladnici, v palači Hofburg na Dunaju.
Vir: Crown of Stephen Bocskai - Wikipedia, https://en.wikipedia.org/wiki/Crown_of_Stephen_Bocskai (7. 12. 2023)
Vprašanje: Kdaj so bili ustvarjeni kronski dragulji družine Karađorđevič?
Odgovor: Kronski dragulji družine Karađorđević so bili ustvarjeni leta 1904 za kronanje kralja Petra I.
Vir: Regalia of Serbia - Wikipedia, free encyclopedia https://en.wikipedia.org/wiki/Regalia_of_Serbia (7. 12. 2023)
Vprašanje: Kakšna je simbolika bronastih kosov na kroni rodbine Karađorđević?
Odgovor: Bronasti kosi na kroni Karađorđevićev so bili vzeti iz topa, ki ga je srbski revolucionar Karađorđe uporabljal med prvo srbsko vstajo. Uporaba delov topa je bila simbolična, saj je bila leta 1904 stota obletnica tega upora.
Vir: Regalia of Serbia - Wikipedia, free encyclopedia https://en.wikipedia.org/wiki/Regalia_of_Serbia (7. 12. 2023)
Vprašanje: Kje so bile izdelane kraljeve regalije družine Karađorđević?
Odgovor: Regalije je v Parizu izdelala znana draguljarska družba bratov Falise.
Vir: Regalia of Serbia - Wikipedia, free encyclopedia https://en.wikipedia.org/wiki/Regalia_of_Serbia (7. 12. 2023)
Vprašanje: Kje se hranijo regalije rodbine Karađorđević?
Odgovor: Krona in ostale regalije se nahajajo v Zgodovinskem muzeju Srbije v Beogradu. Do leta 1904 so bile hranjene na oltarju Kraljeve kapele sv. Andreja Prvoklicanega, ki se nahaja v Kraljevem kompleksu na Dedinjah. Krona je trenutno edina srbska krona, ki se hrani na ozemlju Republike Srbije.
Vir: Regalia of Serbia - Wikipedia, free encyclopedia, https://en.wikipedia.org/wiki/Regalia_of_Serbia (7. 12. 2023)
Vprašanje: Kdaj je regent Aleksander ukinil slovensko narodno vlado?
Odgovor: Regent Aleksander je s posebnim ukazom 20. januarja 1919 ukinil slovensko narodno vlado, namesto nje pa je začela delovati nova Deželna vlada za Slovenijo.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 21.
Vprašanje: Kakšen je bil grb Kraljestva SHS?
Odgovor: Grb Kraljestva SHS je bil dejansko srbski kraljevi grb. Na njem se pojavi dvoglavi orel, ki pa sta mu bila dodana hrvaška šahovnica (z dvanajstimi polji) in slovenski polmesec, obrnjen navzgor, z belo peterokrako zvezdo.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 22.
Vprašanje: Katera pesem je bila himna Kraljestva SHS?
Odgovor: Za narodno himno Kraljestva SHS se je uveljavil skupek narodnih himn vseh treh držav, vendar ni bila nikoli uzakonjena. Navadno se je pelo prvo in zadnjo kitico srbske himne Bože pravde, hrvaške himne Lepa naša domovina in slovenske himne Naprej zastava slave.
Kontekst: Za narodno himno Kraljestva SHS se je uveljavil skupek narodnih himn vseh treh držav, vendar ni bila nikoli uzakonjena. Navadno se je pelo prvo in zadnjo kitico srbske himne Bože pravde, hrvaške himne Lepa naša domovina in slovenske himne Naprej zastava slave. Najpogosteje se je, po arhivskih zapisih, sicer pela srbska himna, včasih tudi hrvaška himna, le redko pa slovenska himna.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 22.
Vprašanje: Kakšno zastavo je imeno Kraljestvo SHS?
Odgovor: Zastava Kraljestva SHS je bila sestavljena iz brav, ki so bile v narodnih zastavah vseh treh narodov, vendar v drugačnem vrstnem redu. V zastavi so si barve sledile v vstnem redu od zgoraj do spodaj: modra, bela, rdeča vodoravno položene.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 22.
Vprašanje: Kdaj je bila ustanovljena univerza v Ljubljani?
Odgovor: Univerza v Ljubljani je bila ustanovljena 23. julija 1919 z zakonom, ki ga je podpisal, takrat še vedno regent, Aleksander Karađorđević.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 22.
Vprašanje: Katere fakultete so bile na Univerzi v Ljubljani ustanovljene leta 1919?
Odgovor: Leta 1919 so bile na Univerzi v Ljubljani ustanovljene Pravna, Filozofska, Tehniška in Teološka fakulteta - popolnoma in Medicinska - nepopolna, le dvoletna - fakulteta.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 22.
Vprašanje: Kdaj je bila sprejeta prva ustava Kraljestva SHS?
Odgovor: Prva ustava Kraljestva SHS je bila sprejeta na Vidov dan, 28. junija 1921.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 22.
Vprašanje: Kako se je imenovala prva ustava Krajestva SHS?
Odgovor: Ustava je bila sprejeta na Vidov dan leta 1921 in se zato imenovala Vidovdanska ustava.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 22.
Vprašanje: Kateri novi prazniki so bili ustanovljeni v Kraljestvu SHS 15. novembra 1919?
Odgovor: 15. novembra 1919 so bili uzakonjeni trije novi državni prazniki. 1. december je bil Dan ujedinjenja, 12. julija rojstni dan kralja Petra I. in 28. junija Vidov dan.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 24.
Vprašanje: Kaj se je v Kraljestvu SHS zgodilo z starimi avstrijskimi prazniki?
Odgovor: Stari avstrijski prazniki so bili ukinjeni in novi prazniki, ki so slavili rodbino Karađorđević in druge pomembne osebnosti, pa so bili naknadno ustanovljeni.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 24.
Vprašanje: Kako se je v Kraljestvu SHS praznovalo rojstni dan Petra I.?
Odgovor: Rojstni dan Petra I., 12. julij, je bil državni praznik in dela prost dan. 12. julija je bil hkrati tudi dan invalidov, tako so se po vsej državi izvajale dobrodelne prireditve, na kateih se je za invalide zbiralo dena.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 24.
Vprašanje: Kateri novi praznik je bil v Kraljestvu SHS ustanovljen maja 1920?
Odgovor: Maja 1920 je bil ustanovljen državni praznik, Praznik slovanskih apostolov Cirila in Metoda, ki so ga praznovali 24. maja.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 26.
Vprašanje: Kdaj se je regent Aleksander Karađorđević podal na svoj prvi uradni obisk po hrvaških in slovenskih krajih?
Odgovor: Aleksander je prvi obisk Hrvaške in Slovenije pričel konec junija 1920.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 27.
Vprašanje: Katere kraje je Aleksander Karađorđević obiskal ob prvem uradnem obisku Hrvaške in Slovenije?
Odgovor: Regent Aleksander je na Hrvaškem obiskal Zagreb, v Sloveniji pa obiskal Ljubljano, Bled, Tržič, Kranj, Kamnik, Celje in Maribor.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 27.
Vprašanje: Kako se je Ljubljana pripravila na obisk regenta Aleksandra leta 1920?
Odgovor: Ljubljana je bila okrašena za čast regenta Aleksandra, še posebej okrašena pa je bila glavna železniška postaja. Okolica perona je bila posuta z belim peskom in obgrnjena s preprogo. Po Ljubljani so bili postavljeni številni mlaji , po večini hiš pa so bile prižgane luči, mestne in druge uradne stavbe pa so bile okrašene s posebnimi lučmi. Na mestnem domu so izobesili napis ''Slava Aleksandru''.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018,28.
Vprašanje: Kako je potekal drugi dan obiska regenta Aleksandra v Ljubljani leta 1920?
Odgovor: Aleksander si je drugi dan ogledal številne ljubljanske ustanove, zavode, šole, ter cerkve. Obiskal je stolno cerkev (kjer je tudi prisostvoval maši), pravoslavno in evangeličansko cerkev. Udeležil se je dogodka na Kongresnem in Marijinem (Prešernovem) trgu, kjer je tudi položil venec k Prešernovem spomeniku in rektorja ljubljanske univerze odlikovaz z Redom sv. Save. Udeležil se je sprejema pri županu dr. Ivanu Tavčarju in obiskal državno obrtno šolo, ter predhodnika Narodnega muzeja. V dvorani deželne vlade je sprejel številne kulturnike, politike, gospodarstvenike in predstavnike različnih organizacij in društev. Zvečer se je udeležil ljudske veselice, si ogledal Ljubljanski grad in se udeležil slavnostne predstave v operi.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 28.
Vprašanje: Kako je potekal tretji dan obiska regenta Aleksandra v Ljubljani leta 1920?
Odgovor: Aleksander se je na tretji dan odpravil na Gorenjsko. Prvi postanek je bil v Medvodah v Kranju. Kosilo je imel na Bledu in se nato z ladijco odpeljal na Blejski otok. V Tržiču so si je ogledall čevljarsko tovarno Petra Kozine, prenočil pa ponovno v Ljubljani.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 29.
Vprašanje: Kako je potekal četrti dan obiska regenta Aleksandra v Ljubljani leta 1920?
Odgovor: Četrti dan se je regent Aleksander iz Ljubljane odpeljal v Celje in Maribor, kjer se je udeležil različnih prireditev in doživel veličasten sprejem. Hiše so bile bogato okrašene in razsvetljene. Iz Maribora se je Aleksander z dvornim vlakom vrnil v Beograd.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 29.
Vprašanje: Kdaj je narodna vlada Države SHS kot uradni jezik uvedla Slovenščino?
Odgovor: Slovenščna je bila kot uradni jezik države SHS uvedena novembra 1918, na prvi seji Narodne vlade.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 33.
Vprašanje: Katere štiri valute so bile v obtoku ob nastanku države SHS?
Odgovor: V finančnem obtoku novonastale SHS so bili srbski dinar, črnogorski perper, na vzhodu Srbije bolgarski lev in avstro-ogrska krona.
Vir: Elizabeta Eržen Podlipnik, Mira Hodnik, Dunja Mušič in Judita Šega, Slovenci, začenjajo se novi časi... (1918—1920), 2018, 36.