SemantikaEU/povjemo-CH huggingface dataset:
Vprašanje: Kaj je Red za hrabrost?
Odgovor: Red za hrabrost je bilo vojaško odlikovanje SFRJ, ki je bilo ustanovljeno 15. avgusta 1943. Red je imel eno stopnjo in je bil podeljen za izkazan pogum v boju.
Vir: Red za hrabrost, https://sl.wikipedia.org/wiki/Red_za_hrabrost (4.3.2024)
Vprašanje: Kaj je Red zaslug za ljudstvo?
Odgovor: Red zaslug za ljudstvo (originalno: red zaslug za narod) je bilo odlikovanje SFRJ, ustanovljeno 9. julija 1945. Red se je podeljeval za »izjemne zasluge v izgradnji socializma in socialističnih samoupravnih odnosov, za organiziranje in krepitev splošne ljudske obrambe, varnosti in neodvisnosti države, kot tudi za zasluge na področju gospodarstva, znanosti in kulture«.
Vir: Red zaslug za ljudstvo, https://sl.wikipedia.org/wiki/Red_zaslug_za_ljudstvo (4.3.2024)
Vprašanje: Kako se je delil Red zaslug za ljudstvo?
Odgovor: Imel je tri razrede:
- red zaslug za ljudstvo z zlato zvezdo (do 1961 red zaslug za ljudstvo I. reda), 11. po pomembnosti v hierarhiji odlikovanj SFRJ
- red zaslug za ljudstvo s srebrnimi žarki (do 1961 red zaslug za ljudstvo II. reda), 20. po pomembnosti
- red zaslug za ljudstvo s srebrno zvezdo (do 1961 red zaslug za ljudstvo III. reda), 30. po pomembnosti
Vir: Red zaslug za ljudstvo, https://sl.wikipedia.org/wiki/Red_zaslug_za_ljudstvo (4.3.2024)
Vprašanje: Kaj je Red bratstva in enotnosti?
Odgovor: Red bratstva in enotnosti ‎(srbohrvaško Orden bratstva i jedinstva) je bilo odlikovanje SFRJ, ki se je podeljevalo za »izredne zasluge pri širjenju bratstva med narodi in narodnostmi pri ustvarjanju in razvijanju politične in moralne enotnosti naroda«.
Vir: Red bratstva in enotnosti, https://sl.wikipedia.org/wiki/Red_bratstva_in_enotnosti (4.3.2024)
Vprašanje: Kako se deli Red bratstva in enotnosti?
Odgovor: Od leta 1961 se je red delil na:
-Red bratstva in enotnosti z zlatim vencem, ki je bil po rangu na 12. mestu,
-Red bratstva in enotnosti s srebrnim vencem, ki je bil po rangu na 21. mestu med jugoslovanskimi odlikovanji.
Vir: Red bratstva in enotnosti, https://sl.wikipedia.org/wiki/Red_bratstva_in_enotnosti (4.3.2024)
Vprašanje: Kaj je Partizanska spomenica 1941?
Odgovor: Partizanska spomenica 1941 je bilo visoko jugoslovansko vojaško in civilno odlikovanje, ki je bilo podeljeno vsem udeležencem narodnoosvobodilnega gibanja, ki so pričeli delovati leta 1941 (kljub temu kriteriju je bilo to odlikovanje podeljeno tudi drugih osebam, ki so pozneje vstopile v NOB).
Vir: Partizanska spomenica 1941, https://sl.wikipedia.org/wiki/Partizanska_spomenica_1941 (4.3.2024)
Vprašanje: Kaj je Red svobode?
Odgovor: Red svobode (srbohrvaško Orden slobode) je bilo najvišje vojaško odlikovanje SFRJ, ki je bilo podeljeno za izjemne uspehe v vodenju in poveljstvu največjih vojaških formacij med vojno. Red je bil ustanovljen leta 1945.
Vir: Red svobode, https://sl.wikipedia.org/wiki/Red_svobode (4.3.2024)
Vprašanje: Kaj je Red narodnega heroja?
Odgovor: Réd národnega herója je bilo jugoslovansko vojaško odlikovanje, ki so ga podeljevali udeležencem narodnoosvobodilnega boja, ki so se izkazali v boju in za herojsko držo pred razrednim sovražnikom.
Vir: Red narodnega heroja, https://sl.wikipedia.org/wiki/Red_narodnega_heroja (4.3.2024)
Vprašanje: Kaj je Red junaka socialističnega dela?
Odgovor: Red junaka socialističnega dela je bilo četrto najpomembnejše odlikovanje SFRJ. Odlikovanje je bilo ustanovljeno 8. decembra 1948. Do leta 1986 je bilo podeljenih 114 redov. Odlikovanje je bilo izdelano iz zlata, srebra in rubinov. Sprva so v red vdelovali prave dragulje, kasneje pa umetne.
Vir: Red junaka socialističnega dela, https://sl.wikipedia.org/wiki/Red_junaka_socialisti%C4%8Dnega_dela (4..2024)
Vprašanje: Kaj je Red ljudske osvoboditve/
Odgovor: Red narodne osvoboditve (Red narodne osvododitve; srbohrvaško Orden narodnog oslobođenja) je bilo peto najpomembnejše odlikovanje SFRJ. Red je z Ukazom o odlikovanjih v NOB 15. avgusta 1943 ustanovil Josip Broz Tito. Predstavljal je odlikovanje za državljanske zasluge, podeljeval pa se je za »posebne zasluge pri organiziranju in vodenju upora ter ustvarjanju in razvijanju Socialistične Federativne Republike Jugoslavije«. Oblikoval ga je kipar Antun Augustinčić leta 1945.
Vir: Red ljudske osvoboditve, https://sl.wikipedia.org/wiki/Red_ljudske_osvoboditve (4.3.2024)
Vprašanje: Kaj je Red vojne zastave?
Odgovor: Red vojne zastave (srbohrvaško Orden ratne zastave) je bilo sedmo najpomembnejše odlikovanje SFRJ. Ustanovil ga je Prezidij Narodne skupščine FLRJ 29. januarja 1951. Red je bil odlikovanje za vojne zasluge, podeljeval pa se je »vojnim starešinam, ki tekom vojne pokažejo osebni pogum, samopožrtvovalnost in sposobnosti poveljevanja ter za pomembno vlogo v izgradnji, utrjevanju in usposabljanju oboroženih sil SFRJ«.
Vir: Red vojne zastave, https://sl.wikipedia.org/wiki/Red_vojne_zastave (4.3.2024)
Vprašanje: Kaj je Red jugoslovanske zastave?
Odgovor: Red jugoslovanske zastave (srbohrvaško Orden jugoslovenske zastave) je bilo vojaško odlikovanje SFRJ. Ustanovil ga je Josip Broz Tito 26. novembra 1947. Imel je pet razredov.
Vir: Red jugoslovanske zastave, https://sl.wikipedia.org/wiki/Red_jugoslovanske_zastave (4.3.2024)
Vprašanje: Kaj je Red partizanske zvezde?
Odgovor: Red partizanske zvezde je bilo visoko vojaško odlikovanje SFRJ, ki je bilo ustanovljeno 15. avgusta 1943.
Vir: Red partizanske zvezde, https://sl.wikipedia.org/wiki/Red_partizanske_zvezde (5.4.2024)
Vprašanje: Kakšne so stopnje Reda partizanske zvezde?
Odgovor: - red partizanske zvezde z zlatim vencem (I. razred)
- red partizanske zvezde s srebrnim vencem (II. razred)
- red partizanske zvezde s puškama (III. razred)
Vir: Red partizanske zvezde, https://sl.wikipedia.org/wiki/Red_partizanske_zvezde (5.4.2024)
Vprašanje: Kaj je Red republike?
Odgovor: Red republike je bilo odlikovanje SFRJ, ki se je podeljevalo posameznikom, organizacijam združenega dela in družbeno-političnim organizacijam ter društvom za posebne zasluge na področju javnega delovanja, ki pomeni prispevek k splošnemu napredku države.
Vir: Red republike, https://sl.wikipedia.org/wiki/Red_republike (5.3.2024)
Vprašanje: Kako se je delil Red republike?
Odgovor: Delil se je na:
- red republike z zlatim vencem (pred 1.3.1961 red republike I. stopnje) , ki je bil po rangu na 10. mestu,
- red republike s srebrnim vencem (pred 1.3.1961 red republike II. stopnje), ki je bil po rangu na 18. mestu, in
- red republike z bronastim vencem (pred 1.3.1961 red republike III. stopnje), ki je bil po rangu na 27. mestu med jugoslovanskimi odlikovanji.
Vir: Red republike, https://sl.wikipedia.org/wiki/Red_republike (5.3.2024)
Vprašanje: Kaj je Red ljudske armade?
Odgovor: Red ljudske armade (srbohrvaško Orden narodne armije) je bilo visoko vojaško odlikovanje SFRJ, ki je bilo podeljeno za izredne zasluge v izgradnji in ojačitvi oboroženih sil SFRJ ali za izjemne uspehe v vodenju vojaških formacij med izgradnjo in usposabljanjem za obrambo neodvisnosti SFRJ.
Vir: Red ljudske armade, https://sl.wikipedia.org/wiki/Red_ljudske_armade (22. 3. 2024)
Vprašanje: Katere so bile tri stopnje Reda ljudske armade?
Odgovor: I. z lovorjevim vencem,
II. z zlato zvezdo in
III. s srebrno zvezdo
Vir: Red ljudske armade, https://sl.wikipedia.org/wiki/Red_ljudske_armade (22. 3. 2024)
Vprašanje: Kakšna je politična ureditev v Republiki Sloveniji?
Odgovor: Slovenija je parlamentarna demokratična republika s proporcionalnim volilnim sistemom. Vsa oblast v državi izhaja iz ljudstva in pripada ljudstvu. Pravico do volitev predstavnikov ljudstva na splošnih, večstrankarskih in svobodnih volitvah imajo vsi polnoletni državljani Republike Slovenije.
Vprašanje: Kaj je državni zbor Republike Slovenije?
Odgovor: Državni zbor je najvišji predstavniški in zakonodajni organ v Republiki Sloveniji. Njegova osnovna naloga je opravljanje zakonodajne funkcije oblasti, v okviru katere poslanci sprejemajo najpomembnejše pravne akte države. Poleg te funkcije opravlja Državni zbor volilno in nadzorno funkcijo. Državni zbor je tudi nosilec drugih funkcij, ki jih opravljajo sodobni demokratični parlamenti: predstavlja družbene interese, rešuje interesne konflikte, sprejema Ustavo Republike Slovenije, sprejema in nadzira državni proračun in je ustvarjalec ter nosilec legitimnosti.
Vprašanje: Kako se deli oblast v Republiki Sloveniji?
Odgovor: Oblast se deli na zakonodajno, izvršilno in sodno. Nosilec zakonodajne veje oblasti je parlament, ki ga sestavljata Državni zbor in Državni svet. Izvršilno oblast nosi vlada, sodna oblast je ločena tako od zakonodajne kot izvršilne oblasti.
Vprašanje: Kaj je slovenska ustava?
Odgovor: Slovenska ustava pomeni najvišji pravni akt, ki ga sprejema in dopolnjuje Državni zbor po posebnem postopku pri katerem je potrebna dvotretjinska večina.
Vprašanje: Kdaj je bila sprejeta Ustava Republike Slovenije?
Odgovor: Sprejeta je bila 23. decembra 1991 in zagotavlja parlamentarni sistem upravljanja.
Vprašanje: Kakšna je razlika med Državnim zborom in Državnim svetom?
Odgovor: Državni zbor sprejema spremembe ustave, zakone, državne programe, deklaracije, resolucije. Sprejema tudi svoj poslovnik, državni proračun, ratificira mednarodne pogodbe in razpisuje referendume. V Državnem svetu pa so zastopani različni družbeni interesi. Lokalni in funkcionalni interesi se v Državnem svetu medsebojno soočajo na institucionaliziran način. Njegova sestava naj bi nevtralizirala prevelik vpliv političnih strank, ki predvsem v Državnem zboru sodelujejo v zakonodajnem postopku.
Vprašanje: Kako je sestavljen in organiziran Državni zbor Republike Slovenije?
Odgovor: Državni zbor sestavlja 90 poslancev, državljanov Republike Slovenije. V primerjavi z drugimi parlamenti je število poslancev relativno majhno, a proporcionalno ustreza številu prebivalcev Slovenije (okoli 2 milijona). Poslanci se volijo na podlagi splošne in enake volilne pravice, na svobodnih in neposrednih volitvah s tajnim glasovanjem.
Vprašanje: Kako je sestavljen in organiziran Državni svet Republike Slovenije?
Odgovor: Državni svet sestavlja 40 članov, ki v grobem zastopajo funkcionalne in lokalne interese, in sicer: 22 predstavnikov lokalnih interesov, 4 predstavnikov delodajalcev, 4 predstavnikov delojemalcev, 4 predstavnikov kmetov, obrtnikov in samostojnih poklicev, 6 predstavnikov negospodarskih dejavnosti.
Vprašanje: Kaj se zgodi s poslancem, ki je bil izvoljen za funkcijo ministra ali državnega sekretarja?
Odgovor: Poslanec, ki je bil imenovan za ministra ali državnega sekretarja, v času, dokler opravlja to funkcijo, ne more opravljati funkcije poslanca, temveč mu ta miruje. V tem času opravlja funkcijo poslanca tisti kandidat z iste liste kandidatov, ki bi bil izvoljen, če ne bi bil izvoljen poslanec, ki je prevzel katero od navedenih funkcij.
Vprašanje: Kateri je uradni jezik v Republiki Sloveniji?
Odgovor: Slovenščina je uradni in državni jezik Republike Slovenije.
Kontekst: Slovenščina je uradni in državni jezik Republike Slovenije. Obenem je materni jezik približno 2,4 milijona ljudi, pri čemer jih približno 1,85 milijona živi v Sloveniji. Slovenski jezik je notranje celovit, družbeno in strukturno neokrnjen ter razvojno odprt. Želimo, da tak tudi ostane, zato zagotavljamo, da se slovenščina uporablja in neprestano razvija na vseh področjih javnega življenja v naši državi ter tudi v tujini.
Vprašanje: Kako je sestavljen slovenski parlament?
Odgovor: Slovenski parlament je sestavljen iz Državnega zbora in Državnega sveta. V Državnem zboru deluje 88 predstavnikov političnih strank in 2 predstavnika italijanske in madžarske narodne skupnosti, ki jih ljudstvo izvoli na volitvah, da zastopajo njihove interese. V Državnem svetu državni svetniki, ki jih za ta položaj predlagajo in izvolijo posamezne interesne skupine v družbi, zastopajo organizirane družbene interese ter interese lokalnih skupnosti.
Kontekst: Slovenski parlament je dvodomen, sestavljen iz Državnega zbora in Državnega sveta. V Državnem zboru deluje 88 predstavnikov političnih strank in 2 predstavnika italijanske in madžarske narodne skupnosti, ki jih ljudstvo izvoli na volitvah, da zastopajo njihove interese. V Državnem svetu državni svetniki, ki jih za ta položaj predlagajo in izvolijo posamezne interesne skupine v družbi, zastopajo organizirane družbene interese ter interese lokalnih skupnosti.
Vprašanje: Kdaj smo v Sloveniji imeli referendum o pridružitvi Evropski uniji?
Odgovor: Referendum o vstopu Slovenije v EU smo imeli 23. marca 2003.
Kontekst: Pred vstopom je Slovenija prilagodila svojo zakonodajo evropskim pravilom, razen na področjih, kjer so bile na pogajanjih dogovorjene nekatere izjeme in prehodna obdobja. 23. marca 2003 smo na referendumu o vstopu Slovenije v EU večinsko podprli članstvo in 1. maja 2004 je Slovenija po zaključenem pristopnem procesu postala polnopravna članica EU.
Vprašanje: Kdaj je Slovenija postala polnopravna članica Evropske unije?
Odgovor: Slovenija je polnopravna članica Evropske unije postala 1. maja 2004, ko je uspešno zaključila pristopni proces.
Vprašanje: Kdaj je Slovenija uradno zaprosila za članstvo v Evropski uniji?
Odgovor: Za začetek pogajanj o sklenitvi sporazuma o pridružitvi je Slovenija uradno zaprosila 10. junija 1996.
Kontekst: Za začetek pogajanj o sklenitvi sporazuma o pridružitvi je Slovenija uradno zaprosila 10. junija 1996. Slovenija in EU sta 11. novembra 1996 podpisali začasni sporazum o trgovini, ki je začel veljati 1. januarja 1997. Z njim je začel veljati trgovinski del sporazuma, ki je določal območje proste trgovine med Slovenijo in državami članicami.
Vprašanje: V katero leto segajo začetki Evropske unije?
Odgovor: Prvi korak k zagotovitvi trajnega miru in vzpostavljanju Evropske unije je bila ustanovitev Evropske skupnosti za premog in jeklo leta 1951.
Kontekst: Z ustanovitvijo Evropske skupnosti za premog in jeklo leta 1951 je bil narejen prvi korak k zagotavljanju trajnega miru. Z Rimsko pogodbo leta 1957 je bila vzpostavljena Evropska gospodarska skupnost (EGS) in začelo se je novo obdobje čedalje tesnejšega sodelovanja v Evropi. Vendar je v tem obdobju prišlo tudi do hladne vojne, ki je celino razdvojila za več kot 40 let.
Vprašanje: Katere države so prve podpisnice pogodbe o Evropski uniji?
Odgovor: Nemčija, Francija, Italija, Nizozemska, Belgija in Luksemburg so leto 1951 podpisale pogodbo o skupnem upravljanju industrije premoga in jekla.
Kontekst: Na podlagi Schumanovega načrta je šest držav podpisalo pogodbo o skupnem upravljanju industrije premoga in jekla. Tako nobena od njih ne bi več mogla sama izdelovati orožja, ki bi ga uporabila proti drugi, kakor je to bilo v preteklosti. Teh šest držav je bilo: Nemčija, Francija, Italija, Nizozemska, Belgija in Luksemburg. Evropska skupnost za premog in jeklo je nastala leta 1952.
Vprašanje: Koliko je držav članic Evropske unije?
Odgovor: Evropsko unijo trenutno sestavlja 27 držav članic.
Vprašanje: Koliko uradnih jezikov ima Evropska unija in kateri to so?
Odgovor: Evropska unija ima 24 uradnih jezikov, to pa so angleščina, bolgarščina, češčina, danščina, estonščina, finščina, francoščina, grščina, hrvaščina, irščina, italijanščina, latvijščina, litovščina, madžarščina, malteščina, nemščina, nizozemščina, poljščina, portugalščina, romunščina, slovaščina, slovenščina, španščina in švedščina.
Vprašanje: Katere so glavne institucije Evropske unije?
Odgovor: Upravo EU vodijo štiri glavne institucije, ki sprejemajo odločitve. Te institucije skupaj usmerjajo politiko EU in imajo različne vloge v zakonodajnem postopku: Evropski parlament (Bruselj/Strasbourg/Luxembourg), Evropski svet (Bruselj), Svet Evropske Unije (Bruselj/Luxembourg), Evropska komisija (Bruselj/Luxembourg/Predstavništva po EU).
Vprašanje: Koliko prebivalcev ima Evropska unija?
Odgovor: Evropska unija ima skoraj 450 milijonov prebivalcev.
Vprašanje: Kaj pomeni enakost spolov?
Odgovor: Enakost spolov pomeni, da morajo biti ženske in moški ne le zakonsko, ampak tudi v praksi enako prepoznavni, razpolagati morajo z enako družbeno močjo, biti enako udeleženi na vseh področjih javnega in zasebnega življenja ter imeti enako korist od rezultatov družbenega napredka.
Kontekst: Enakost žensk in moških pomeni, da morajo biti ženske in moški ne le zakonsko, ampak tudi v praksi enako prepoznavni, razpolagati morajo z enako družbeno močjo, biti enako udeleženi na vseh področjih javnega in zasebnega življenja ter imeti enako korist od rezultatov družbenega napredka. Nikakor pa enakost žensk in moških ne pomeni istosti in ne pomeni zanikanja razlik med ženskami in moškimi.
Vprašanje: Kaj je gender mainstreaming?
Odgovor: Izraz gender mainstreaming (v slovenščini: načelo enakosti spolov) se nanaša na strategijo za zmanjšanje in odpravljanje neenakosti med ženskami in moškimi. To pomeni, da moramo za vsako načrtovano politiko, ukrep ali merilo preveriti, kakšen vpliv in posledice bi imelo za ženske in kakšne za moške.
Vprašanje: Kakšna je razlika med enakostjo spolov in enakopravnostjo spolov?
Odgovor: Pojem enakopravnosti spolov pomeni zgolj pravno enakost moških in žensk, vendar je tovrstno razumevanje enakosti spolov preozko in neustrezno. Koncept enakosti spolov vključuje tako formalno (de jure) kot dejansko (de facto) enakost; torej enakopravnost, ki se nanaša na formalno-pravno enakost in enakost, ki se nanaša na dejanske situacije v odnosu med spoloma in zadeva realne okoliščine.
Kontekst: Enakost spolov se sicer velikokrat enači z enakopravnostjo spolov. Ta pojem je ljudem bližji, vendar pomeni zgolj pravno enakost žensk in moških. Tovrstno razumevanje enakosti spolov pa je preozko in neustrezno. Sodobni koncept enakosti spolov torej vključuje tako formalno (de jure) kot dejansko (de facto) enakost; torej enakopravnost, ki se nanaša na formalno-pravno enakost, in enakost, ki se nanaša na dejanske situacije v odnosu med spoloma in zadeva realne okoliščine. Zakonsko zagotovljena enakost namreč še ni jamstvo za enakost v vsakdanjem življenju oziroma pravno-formalno enake pravice še ne privedejo same po sebi do izboljšanja položaja žensk in moških v družbi.
Vprašanje: Kakšna je razlika med enakostjo spolov in istostjo spolov?
Odgovor: Enakost spolov ne pomeni istosti spolov oziroma podobnosti žensk in moških, saj enakost spolov ne temelji na zanikanju ampak sprejemanju razlik oziroma drugačnosti med ženskami in moškimi ter enakem vrednotenju teh razlik in različnih družbenih vlog.
Kontekst: Enakosti spolov ne smemo razumeti kot istosti ali podobnosti žensk in moških, saj, kot mnogi zmotno mislijo, ne temelji na zanikanju, ampak sprejemanju razlik oziroma drugačnosti med ženskami in moškimi ter enakem vrednotenju teh razlik in različnih družbenih vlog. To pomeni, da se politika enakosti spolov zavzema za resnično partnerstvo med ženskami in moškimi ter delitev odgovornosti pri odpravljanju neravnovesij v javnem in zasebnem življenju. Ko torej govorimo o enakopravnosti spolov, enakovrednosti, o enakih možnostih, o enakih pravicah, enakem dostojanstvu itd., govorimo ravno o tem, kar je pod skupnim imenom zajeto v pojmu enakost spolov.
Vprašanje: Na katerem mestu je Slovenija na lestvici Globalnega indeksa enakosti spolov?
Odgovor: Slovenija na lestvici Globalnega indeksa enakosti spolov, ki ga pripravlja Svetovni ekonomski forum, zaseda 7. mesto.
Kontekst: Slovenija je v globalnem in EU merilu na področju enakosti žensk in moških v dobrem položaju – na lestvici Globalnega indeksa enakosti spolov, ki ga pripravlja Svetovni ekonomski forum, zasedamo 7. mesto, po Evropskem indeksu enakosti spolov, ki ga pripravlja Evropski inštitut za enakost spolov, pa smo v EU na 10. mestu. Pa vendar nas do dejanske enakosti žensk in moških loči še veliko dela.
Vprašanje: Kaj je Načrt uveljavljanja enakosti spolov?
Odgovor: Načrt uveljavljanja enakosti spolov (NES) je dokument, katerega namen je ustvariti močno politiko enakosti spolov. Je temeljni dokument s katerim Univerza v Ljubljani ustvarja prostor raznolikosti in enakosti in je v ta namen sprejela vrsto ukrepov in zavez, ki jih mora uresničiti do leta 2027.
Kontekst: Na Univerzi v Ljubljani (UL) smo v letu 2022 sprejeli dokument z naslovom Načrt uveljavljanja enakosti spolov (NES). Namen dokumenta je ustvariti močno politiko enakosti spolov, saj na UL menimo, da je naša uspešnost odvisna tudi od tega, koliko bomo uspeli v pedagoško in raziskovalno delo vključiti vse zaposlene in privabiti nove znanstvenice in znanstvenike brez stereotipnih predstav o mejah zmožnosti in sposobnosti glede na spol ali drugih osebnih okoliščin (etničnost, starost, spolna usmerjenost, itd.)
Vprašanje: Kdaj je bil sprejet Načrt uveljavljanja enakosti spolov?
Odgovor: Načrt uveljavljanja enakosti spolov (NES) je bil sprejet 19. 4. 2022.
Vprašanje: Kaj je Istanbulska konvencija?
Odgovor: Istanbulska konvencija ozrioma Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima je najobsežnejša mednarodna pogodba, ki se spoprijema s tem resnim kršenjem človekovih pravic. Temelje predstavljajo preprečevanje nasilja, varstvo žrtev nasilja in preganjanje prestopnikov.
Kontekst: Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima je najobsežnejša mednarodna pogodba, ki se spoprijema s tem resnim kršenjem človekovih pravic. Prizadeva si za nično toleranco takšne vrste nasilja in je velik korak naprej k cilju Evropo in svet narediti varnejša. Temelje predstavljajo preprečevanje nasilja, varstvo žrtev nasilja in preganjanje pres- topnikov. Prav tako si prizadeva spremeniti pogled in način razmišljanja posameznikov, tako da celotno družbo, predvsem moške in dečke, poziva k drugačnemu odnosu. Predstavlja nov poziv za večjo enakost med ženskami in moškimi, saj je nasilje nad ženskami trdo zakoreni- njeno v neenakovrednem položaju žensk in moških v družbi, ki ga ohranja kultura tolerance ter zanikanja.
Vprašanje: Kdaj je Slovenija ratificirala Istanbulsko konvencijo?
Odgovor: Slovenija je Istanbulsko konvencijo ratificirala 5. februarja 2015.
Kontekst: Istanbulska konvencija je mednarodna pogodba na področju boja proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini, ki jo Slovenija ratificirala 5. februarja 2015. Obsega široke preventivne in zaščitne ukrepe ter številne obveznosti za zagotavljanje zadostnega odzivanja kazenskega pravosodja na takšne resne kršitve človekovih pravic, posega pa tudi na novo področje z zahtevo po obravnavi osnovnih vzrokov nasilja nad ženskami, kot so spolni stereotipi, tradicije, ki so škodljive ženskam, in splošno izražanje neenakosti spolov.
Vprašanje: Katero je glavno mesto Slovenije?
Odgovor: Glavno mesto Slovenije je Ljubljana.
Vprašanje: Kdaj je bila razglašena neodvisnost Slovenije?
Odgovor: Neodvisnost Slovenije od Jugoslavije je bila razglašena 25. junija 1991.
Vprašanje: Kdaj v Sloveniji praznujemo Dan državnosti?
Odgovor: Dan državnosti praznujemo 25. junija.
Vprašanje: Kdaj v Sloveniji praznujemo Dan samostojnosti in enotnosti?
Odgovor: Dan samostojnosti in enotnosti praznujemo 26. decembra.
Vprašanje: Kaj označuje Dan samostojnosti in enotnosti?
Odgovor: Dan samostojnosti in enotnosti označuje dogodke, ki so pripeljali do razglasitve neodvisnosti Slovenije od nekdanje Jugoslavije leta 1991. Na ta dan leta 1990 so bili razglašeni rezultati plebiscita, na katerem je 88,5% Slovencev glasovalo, da Slovenija postane suverena in neodvisna država.
Kontekst: Dan samostojnosti in enotnosti je državni praznik v Sloveniji, ki ga praznujemo 26. decembra. Označuje dogodke, ki so pripeljali do razglasitve neodvisnosti Slovenije od nekdanje Jugoslavije leta 1991. Dan državnosti se ne sme zamenjati z dnevom samostojnosti in enotnosti, ki se praznuje 26. decembra v spomin na 26. december 1990, ko so bili razglašeni rezultati plebiscita, na katerem je 88,5% Slovencev glasovalo, da Slovenija postane suverena in neodvisna država.
Vprašanje: Kaj označuje Dan državnosti?
Odgovor: Dan državnosti obeležuje spomin na 25. junij 1991, ko je Slovenija formalno postala neodvisna država. Na ta dan sta bili sprejeti Deklaracija o neodvisnosti Slovenije in Temeljna ustavna listina o samostojnosti in neodvisnosti Slovenije, sicer slavnostno razglašeni naslednji dan, 26. junija, na Trgu republike v Ljubljani.
Kontekst: Dan državnosti je slovenski državni praznik, ki se praznuje 25. junija, in je dela prost dan v Republiki Sloveniji. Obeležuje spomin na 25. junij 1991, ko je Slovenija formalno postala neodvisna. Na ta dan sta bili sprejeti Deklaracija o neodvisnosti Slovenije in Temeljna ustavna listina o samostojnosti in neodvisnosti Slovenije, sicer slavnostno razglašeni naslednji dan, 26. junija, na Trgu republike v Ljubljani. Dva dni kasneje, 27. junija, se je z napadom Jugoslovanske ljudske armade začela slovenska osamosvojitvena vojna, v kateri je Slovenija obranila neodvisnost.
Vprašanje: Kakšna je površina ozemlja Slovenije?
Odgovor: Površina Slovenije je 20.271 km2, pri čemer 0,7% površine predstavlja voda.
Vprašanje: Koliko prebivalcev ima Republika Slovenija
Odgovor: Po oceni iz leta 2022 ima Slovenija 2.108.732 prebivalcev. Na popislu prebivalstva leta 2002 je Slovenija imela 1.964.036 prebivalcev.
Vprašanje: Koliko občin in mestnih občin ima Slovenija?
Odgovor: Slovenija ima 212 občin med katerimi jih ima 12 status mestne občine.
Vprašanje: Kaj je neoliberalizem?
Odgovor: Neoliberalizem je teorija in gospodarskopolitična smer, ki spodbuja prosto trgovino in nasprotuje posegom države v gospodarstvo. Ta širok pojem se nanaša na ekonomski model ali paradigmo, ki je v ospredje stopila leta 1980.
Vprašanje: Kaj je socializem?
Odgovor: Socializem je izraz za družbeno ureditev, organizirano na podlagi ekonomske dominacije države, ki teoretično ne omogoča izkoriščanja med družbenimi razredi. Izraz je lahko mišljen tudi kot ideologija ali doktrina, utemeljena na planskem gospodarstvu in državni lastnini. Socializem je vmesna stopnja razvoja političnega sistema med kapitalizmom in komunizmom.
Vprašanje: Kaj je kapitalizem?
Odgovor: Kapitalizem je družbeno gospodarska ureditev, ki temelji na kapitalistični privatni lastnini in trgu. Iz kapitalistične privatne lastnine nadalje izhajata na eni strani mezdno delo, na drugi strani pa akumulacija kapitala ter produkcija presežne vrednosti. V ožjem pomenu besede se kapitalizem nanaša na način produkcije. Ker ta določa temeljne lastnosti preostale družbene strukture (tj. njeno nadstavbo), je kapitalizem splošna družbena ureditev.
Kontekst: Kapitalízem (iz besede kapital) je družbeno gospodarska ureditev, ki temelji na kapitalistični privatni lastnini in trgu. Iz kapitalistične privatne lastnine nadalje izhajata na eni strani mezdno delo, na drugi strani pa akumulacija kapitala ter produkcija presežne vrednosti. Tržno gospodarstvo pomeni, da glavni smoter produkcije ni lastni porabi, ampak prodaji na trgu. V ožjem pomenu besede se kapitalizem nanaša na način produkcije. Ker ta določa temeljne lastnosti preostale družbene strukture (tj. njeno nadstavbo), je kapitalizem splošna družbena ureditev. To zadeva tudi vprašanja, kot na primer pravo in državo, pa tudi kulturo, filozofijo ter vlogo posameznika in družine v družbi. V širšem pomenu besede kapitalizem tako vključuje tudi družbeno nadstavbo, ki se izoblikuje na osnovi produkcijskih odnosov (baze) in jih pomaga reproducirati.
Vprašanje: O čem govori 55. člen Ustave Republike Slovenije?
Odgovor: 55. člen Ustave Republike Slovenije govori o svobodnem odločanju o rojstvih otrok in pravi, da je odločanje o rojstvih svojih otrok svobodno, država pa zagotavlja možnosti za uresničevanje te svoboščine in ustvarja razmere, ki omogočajo staršem, da se odločajo za rojstva svojih otrok.
Vprašanje: Kaj je marksizem?
Odgovor: Marksizem predstavlja smer v filozofiji, ki je dobila smer po nemškem mislecu Karlu Marxu in izhaja iz njegovih razmišljanj. Marksizem sebe v najširšem smislu razume kot misel, ki na prvo mesto postavlja pravico in svobodo, da človek uresniči vse svoje zmožnosti. Vključuje tako filozofsko vedenje kot politično ekonomijo, sociologijo in materialistični pogled na vse pojave v naravi in družbi. S celovitostjo pogledov predstavlja svetovni nazor.
Vprašanje: Kaj so ideološki aparati države (IAD)?
Odgovor: Ideološki aparati države (IAD) so koncept, ki ga je vpeljal francoski filozof Louis Althusser in predstavljajo kraj, za katerega v razrednem boju dejansko gre in so obenem kraj, na katerem boj tudi poteka. Ideoloških aparatov države je več: verski, šolski, družinski, pravni, politični, sindikalni, kulturni, itd. Vlogo vladajočega aparata države opravlja cerkev.
Vprašanje: Kaj je represivni aparat države (RAD)?
Odgovor: Represivni aparat države (RAD) je koncept, ki ga je vpeljal francoski filozof Louis Althusser in z nasiljem, ukazi, prepovedmi in cenzuro zagotavlja politične pogoje za reprodukcijo produkcijskih razmerij. S tem drži ščit ideološkim aparatom države. K represivnemu aparatu države uvrščamo npr. vojsko in policijo.
Kontekst: Enotnost različnih ideoloških aparatov države, kot jih zagotavlja ideologija vladajočega razreda, je tista, ki preko svoje delitve dela, zagotavlja reprodukcijo produkcijskih razmerij. Bistvo reprodukcije produkcijskih razmerij leži potemtakem v nekakšni delitvi dela. Represivni aparat države zagotavlja politične pogoje za to reprodukcijo in to z nasiljem, ukazi, prepovedmi, cenzuro, s čemer drži ščit ideološkim aparatom države, ki zagotavljajo samo reprodukcijo produkcijskih razmerij. Državna oblast in ideologija vladajočega razreda, ki skoz njo deluje je zagotovilo za harmonijo med represivnim aparatom države in ideološkimi aparati države, ter med samimi ideološkimi aparati države.
Vprašanje: Kaj je Škoda Auto?
Odgovor: Škoda Auto je češki proizvajalec avtomobilov, ki je od leta 1991 podružnica skupine Volkswagen.
Kontekst: Škoda Auto je češki proizvajalec avtomobilov. Poimenovano je po Emilu Škodi (1839–1900), ki je do prevzema težkoindustrijskega podjetja Škoda podjetje tudi vodil. Leta 1925 podjetje Škoda prevzame podjetje "Laurin & Klement", ki sta ga leta 1895 ustanovila Václav Laurin in Václav Klement.[3] Škoda Auto je od leta 1991 podružnica skupine Volkswagen.
Vprašanje: Kateri so trenutni modeli znamke Škoda?
Odgovor: Trenutni modeli znamke Škoda predstavljajo: Enyaq, Kodiaq, Karoq, Kamiq, Superb, Octavia, Scala, Fabia, poleg njih pa tudi Kushaq in Slavia.
Vprašanje: Kateri je električni model znamke Škoda?
Odgovor: Električni model znamke Škoda je Enyaq, v različicah Enyaq in Enyaq Coupe.
Vprašanje: Kaj je konkordančnik?
Odgovor: Konkordančnik je programska oprema, ki se uporablja v korpusnem jezikoslovju in je potrebna za iskanje po korpusu in obdelavo rezultatov iskanja.
Vprašanje: Kdaj so ženske v Sloveniji dobile volilno pravico?
Odgovor: Ženske so volilno pravico v Sloveniji dobile z novo ustavo leta 1946, čeprav so se težnje po uvedbi splošne volilne pravice začele že prej.
Vprašanje: Katere ženske so lahko volile v 19. stoletju?
Odgovor: Volile so lahko tiste ženske, ki so na občinski ravni plačevale davke, vendar pa na volišča niso smele same pač pa njihovi pooblaščenci.
Vprašanje: Kakšen psevdonim je imela Elvira Dolinar?
Odgovor: Njen psevdonim je bil Danica.
Vprašanje: Kdo je bila Elvira Dolinar?
Odgovor: Bila je pisateljica, feministka in učiteljica, ki je v reviji Slovenka veliko pisala o pravicah žensk in njihovi enakopravnosti z moškimi.
Vprašanje: Kaj je bilo Splošno slovensko žensko društvo?
Odgovor: Splošno slovensko žensko društvo je prvo slovensko feministično društvo. Namenjeno je bilo vsem Slovenkam, ne glede na stan oziroma poklic, njegov glavni namen pa je bila izobrazba žensk.
Vir: Splošno slovensko žensko društvo je prvo slovensko feministično društvo. Ustanovljeno je bilo 6. julija 1901. Bilo je namenjeno vsem Slovenkam, ne glede na stan oziroma poklic. Sedež je imelo v Ljubljani, delovalo pa je za dobrobit vseh Slovenk. Glavni namen društva je bil izobrazba žensk. Prirejalo je predavanja, tečaje, razstave, dobrodelne akcije, shode za pridobitev ženske volilne pravice in drugih pravic žensk, prizadevalo si je za nezakonske matere in otroke, ločene in vdove, matere in samske ženske. Ukinjeno je bilo leta 1945.
Vprašanje: Kdaj je bilo ustanovljeno Splošno slovensko žensko društvo?
Odgovor: Ustanovljeno je bilo 6. juija 1901.
Vprašanje: Kje je imelo sedež Splošno slovensko žensko društvo?
Odgovor: Sedež društva se je nahajal v Ljubljani.
Vprašanje: Katere so bile nekatere članice Splošnega Slovenskega ženskega društva?
Odgovor: Članice so bile med drugim Franja Tavčar, Minka Govekar, Ivanka Mayer, Josipina Kajzelj, Antonija Kadivec in druge.
Vprašanje: Kdo je bila Zofka Kveder?
Odgovor: Zofka Kveder je bila slovenska pisateljica, publicistka, novinarka in urednica.
Vprašanje: Kateri so bili nekateri psevdonimi Zofke Kveder?
Odgovor: Med drugim je bila poznana kot Korpiva, Milena, Modroslava, Zofija in Grabovska.
Vprašanje: Kdaj je bila ustanovljena Kraljevina Srbov, Hrvatov in Slovencev?
Odgovor: Ustanovljena je bila po porazu Avtro-Ogrske leta 1918.
Vprašanje: Kdaj se je Kraljevina Srbov, Hrvatov in Slovencev primenovala v Kraljevino Jugoslavijo?
Odgovor: Preimenovala se je leta 1929.
Vprašanje: Kaj je Majniška deklaracija?
Odgovor: Majniška deklaracija je bila politična izjava, ki so jo oblikovale slovenske opozicijske politične stranke leta 1989 in z njo zahtevale suvereno državo slovenskega naroda.
Vprašanje: Kdaj je bila prebrana Majniška deklaracija?
Odgovor: Prebrana je bila po aretaciji Janeza Janše 8. maja leta 1989.
Vprašanje: Kdo je prebral Majniško deklaracijo?
Odgovor: Prebral jo je pesnik Tone Pavček.
Vprašanje: Kdo je imel ob začetkih demokracije volilno pravico?
Odgovor: Najprej so imeli pravico le tisti, ki so izpolnjevali volilne cenzuse. Pogosto je bila omejena glede na premoženje, izobrazbo in pismenost.
Kontekst: Na začetku razvoja sodobne demokracije je bila volilna pravica omejena na ozek krog ljudi, ki so izpolnjevali volilne cenzuse. Sprva je prevladoval premoženjski cenzus, ki je bil na začetku zelo visok, z njegovim nižanjem pa se je število volivcev višalo. Pogosto je bila volilna pravica omejena tudi s cenzusom izobrazbe, ponekod pa s cenzusom pismenosti.
Vprašanje: Kdaj je bila uvedena plošna volilna pravica za moške?
Odgovor: Uvedena je bila leta 1848 v Franciji in Švici, 1869 v Nemčiji, 1907 v Avstro-Ogrski in do leta 1920 v vseh zahodnoevropskih državah.
Vprašanje: Kdaj so se pojavile prve zahteve po ženski volilni pravici?
Odgovor: Prve zahteve po ženski volilni pravici so se pojavile po francoski revoluciji (1789–1794)
Vprašanje: Kdo je bila prva ženska, ki je govorila o volilni pravici žensk?
Odgovor: Za začetnico gibanja za žensko volilno pravico velja Mary Wollstonecraft leta 1790.
Vprašanje: Kdo je bila Olympe de Gouges?
Odgovor: Bila je francoska dramatičarka in aktivistka, ki se je zavzemala za pravice žensk in njihovo enakopravnost v družbi.
Vprašanje: Katero je najpomembnejše delo Olympe de Gouges?
Odgovor: Njeno najpomembnejše delo je Deklaracija o pravicah ženske in državljanke v kateri je opozarjala na spolno neenakost v francoski družbi.
Kontekst: Leta 1791 je izdala eno njenih najodmevnejših del Deklaracijo o pravicah ženske in državljanke, v kateri je opozarjala na spolno neenakost v francoski družbi. Zaradi napada na režim in njenih političnih povezav z žirondisti je leta 1793 umrla pod giljotino.
Vprašanje: Kako je umrla Olympe de Gouges?
Odgovor: Umrla je pod giljotino leta 1793.
Vprašanje: Kdaj je bila ženska volilna pravica uvedena v mednarodno pravo?
Odgovor: Uvedena je bila leta 1948, ko je bila sprejeta Splošna deklaracija človekovih pravic.
Kontekst: Ženska volilna pravica je bila uvedena v mednarodno pravo leta 1948, ko je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela Splošno deklaracijo človekovih pravic.
Vprašanje: Kdaj je bila na Slovenske uvedena volilna pravica?
Odgovor: Na Slovenskem je bila volilna pravica uvedena leta 1848.
Vprašanje: Kdaj je bil ustanovljen časopis Slovenka?
Odgovor: Časopis Slovenka je bil ustanovljen leta 1897 v Trstu.
Vprašanje: Kaj je bil časopis Slovenka?
Odgovor: Časopis Slovenka je bil prvi slovenski ženski časopis, ki je pogosto opozarjal na ženska vprašanja.
Vprašanje: Kdaj je prenehal izhajati časopis Slovenka?
Odgovor: Časopis je prenehal izhajati leta 1902.
Vprašanje: Kdo vse je objavljal v časopis Slovenka?
Odgovor: Od uveljavljenih pesnikov in pripovednikov so v Slovenki objavljali Ivan Cankar, Oton Župančič, Fran Saleški Finžgar in Anton Medved.
Vprašanje: Katera je bila prva država, ki je uzakonila splošno volilno pravico za ženske?
Odgovor: Prva država je bila Nova Zelandija, ženske pa so dobile volilno pravico leta 1893.
Vprašanje: Kdo so bile sufražetke?
Odgovor: Bile so članice Nacionalne zveze društev za žensko volilno pravico, ki so se na miroljuben način borile za pravice žensk.
Kontekst: Leta 1900 je Nacionalna zveza društev za žensko volilno pravico, ki jo je vodila Millicent Garrett Fawcent, postala največja organizacija v Veliki Britaniji za ženske pravice. Njene članice so se imenovale sufražetke in so se borile za ženske pravice na miroljuben način.
Vprašanje: Kateri je najstarejši muzej v Sloveniji?
Odgovor: Najstarejši muzej je Narodni muzej Slovenije, ustanovljen leta 1821.
Vprašanje: Kako se imenuje muzej, posvečen arheološki dediščini na območju Ljubljane?
Odgovor: Mestni muzej Ljubljana - Arheološki park Emona
Vprašanje: Kje se nahaja Muzej novejše zgodovine Slovenije?
Odgovor: V Ljubljani.
Vprašanje: Kako se imenuje muzej, posvečen slovenski filmski dediščini?
Odgovor: Slovenski kinematografski muzej.
Vprašanje: Kdaj je bila ženska volilna pravica uvedena v Švici?
Odgovor: V Švici so ženske volilno pravico dobile zelo pozno, leta 1968.
Kontekst: Zanimiva je preteklost ženske volilne pravice v Švici, kjer je bila, glede na zgodnjo uveljavitev moške volilne pravice (1848), ženska uvedena zelo pozno (1968).
Vprašanje: Katere so bile nekatere pomembne ženske v slovenski zgodovini?
Odgovor: Ivana Kobilica, Zofka Kveder, Angela Vode, Alma Karlin, Ida Kravanja, Kristina Gorišek, dr. Franja Bojc Bidovec,
Vprašanje: Kdo je bila Ivana Kobilica?
Odgovor: Ivana Kobilica je bila slikarka, ki je pripadala generaciji slovenskih realistov. Danes velja za najpomembnejšo slovensko slikarko.
Vprašanje: Kje je bila upodobljena Ivana Kobilica?
Odgovor: Upodobljena je bila na bankovcu za 5000 tolarjev.
Vprašanje: Kdo je bila Angela Vode?
Odgovor: Angela Vode je bila slovenska učiteljica, publicistka, defektologinja, borka za pravice žensk, predvojna komunistka, soustanoviteljica OF in disidentka. Bila je ena prvih bork za pravice žensk na Slovenskem in je sodelovala v številnih kulturnih društvih.
Vprašanje: Zakaj je bila Angela Vode izključena iz Komunistične partije Slovenije?
Odgovor: Izključena je bila zaradi javnega grajanja Pakta o nenapadanju Hitler-Stalin.
Kontekst: Angela Vode je javno grajala Pakt o nenapadanju Hitler-Stalin, zaradi česar je bila leta 1939 izključena iz Komunistične partije Slovenije. Angela Vode je bila mnenja, da je na Slovenskem zavezništvo med Hitlerjem in Stalinom šlo predaleč, do te mere, da je pasivnost komunistov po nemški okupaciji Jugoslavije med aprilom 1941 in junijem 1941 resno ogrožala slovenski narodni obstoj.
Vprašanje: Kdo je bila Alma Karlin?
Odgovor: Alma Karlin je bila svetovna popotnica slovenskega rodu, poleg tega pa tudi pisateljica, pesnica in zbirateljica.
Vprašanje: Kdo je bila Ida Kravanja?
Odgovor: Ida Kravanja je bila ena izmed redkih slovenskih igralk, ki se jim je uspelo uveljaviti v tujini in uspeti v evropskem in svetovnem filmskem svetu.
Vprašanje: Kakšno je bilo umetniško ime Ide Kravanja?
Odgovor: Njeno umetniško ime je bilo Ita Rina.
Vprašanje: Kdo je bila Kristina Gorišek?
Odgovor: Kristina Gorišek Novaković je bila prva letalka tako na Slovenskem, v Jugoslaviji, kot tudi na celotnem Balkanu. Ker je bilo med drugo svetovno vojno tako malo letalk je pilotirala v moški letalski opremi.
Kontekst: Kristina Gorišek je bila prva letalka tako na Slovenskem, v Jugoslaviji kot tudi na celotnem Balkanu. Vojno ministrstvo ji je podelilo medaljo za hrabrost. Kristina Gorišek je pilotirala v najmanjši številki moškega pajaca, saj je bilo pred drugo svetovno vojno v letalstvu tako malo žensk, da so morale uporabljati kar moško opremo.
Vprašanje: Kdo je bila Franja Bojc Bidovec?
Odgovor: Franja Bojc Bidovec je bila slovenska partizanska zdravnica. Od leta 1944 do konca druge svetovne vojne je bila upravnica Partizanske bolnice Franja, ki se imenuje po njej.
Vprašanje: Kaj vse se imenuje po Franji Bojc Bidovec?
Odgovor: Po njej se imenujeta partizanska bolnica (bolnica Franja) in pa kolesarski maraton (maraton Franja).
Vprašanje: Kaj je Nagodetov proces?
Odgovor: Nagodetov proces je politični proces slovenske oblasti pod vodstvom Komunistične partije Slovenije proti predvojnim simpatizerjem in medvojnim zaveznikom partizanskega gibanja.
Kontekst: Nagodetov proces je politični proces slovenske oblasti pod vodstvom Komunistične partije Slovenije (KPS) proti predvojnim simpatizerjem in medvojnim zaveznikom partizanskega gibanja. Obtožili so jih protidržavne dejavnosti in vohunjenja. Bil je obračun s predvojno svobodomiselno in demokratično inteligenco.
Vprašanje: Proti komu je bil usmerjen Nagodetov proces?
Odgovor: Usmerjen je bil proti nekaterim nekdanjim članom KPS in liberalnim demokratom, ki so bili naklonjeni parlamentarnim demokracijam na Zahodu.
Vprašanje: Kdo so bili nekateri od obtoženih v Nagodetovem procesu?
Odgovor: Med aretiranimi so bili Črtomir Nagode, Ljubo Sirc, Leon Kavčnik, Boris Furlan, Zoran Hribar, Angela Vode, Metod Kumelj, Pavla Hočevar, Svatopluk Zupan, Bogdan Stare, Metod Pirc, Vid Lajovic, Franjo Sirc, Elizabeta Hribar, sredi procesa pa so priključili še Franca Snoja.
Vprašanje: Kdaj se je začel Nagodetov proces?
Odgovor: Sojenje se je začelo 29. julija 1947, pred tem pa so jih dva meseca mučili in zasliševali v ljubljanskih zaporih.
Vprašanje: Kaj je bil glavni namen Nagodetovega procesa?
Odgovor: Nagodetov proces je bil v prvi vrsti namenjen zastraševanju tako dejanskih kot potencialnih političnih nasprotnikov, predvsem iz vrst starih političnih strank. Končal se je z obsodbo petnajstih slovenskih izobražencev, ki naj bi v vojnih letih sodelovali z gibanjem Draže Mihailovića, z vohunom in »gestapovskim agentom« Vladimirjem Vauhnikom in s pripadniki tujih (zahodnih) tajnih služb v korist »imperialističnih držav« in na škodo narodnoosvobodilnega gibanja, po vojni pa pripravljali oboroženo vstajo proti Federativni ljudski republiki Jugoslaviji v sodelovanju z opozicijskimi politiki v Zagrebu in Beogradu, jugoslovanskimi emigranti v tujini, predvsem s pripadniki nekdanje kraljeve jugoslovanske vojske, in s tujimi (zahodnimi) obveščevalnimi službami.
Kontekst: Spomladi je Arhiv Republike Slovenije izdal obsežno delo z naslovom "Kazenski proces proti Črtomirju Nagodetu in soobtoženim". Knjiga obravnava enega najbolj znanih političnih procesov iz obdobja po drugi svetovni vojni na slovenskih tleh. Potekal je v poletnih mesecih leta 1947 pred Vrhovnim sodiščem Ljudske republike Slovenije in je bil v prvi vrsti namenjen zastraševanju tako dejanskih kot potencialnih političnih nasprotnikov, predvsem iz vrst starih političnih strank. Končal se je z obsodbo petnajstih slovenskih izobražencev, ki naj bi v vojnih letih sodelovali z gibanjem Draže Mihailovića, z vohunom in »gestapovskim agentom« Vladimirjem Vauhnikom in s pripadniki tujih (zahodnih) tajnih služb v korist »imperialističnih držav« in na škodo narodnoosvobodilnega gibanja, po vojni pa pripravljali oboroženo vstajo proti Federativni ljudski republiki Jugoslaviji v sodelovanju z opozicijskimi politiki v Zagrebu in Beogradu, jugoslovanskimi emigranti v tujini, predvsem s pripadniki nekdanje kraljeve jugoslovanske vojske, in s tujimi (zahodnimi) obveščevalnimi službami.
Vprašanje: Kaj je bila UDBA?
Odgovor: UDBA je bila jugoslovanska tajna policija, ki je po drugi svetovni vojni opravljala podobno vlogo kot NKVD v Sovjetski zvezi.
Vprašanje: Kdaj je nastala UDBA?
Odgovor: UDBA je nastala leta 1946
Kontekst: UDBA je nastala leta 1946, ko je bila OZNA razdeljena na civilni in vojaški oddelek: civilni del – UDBA in vojaška Kontraobavještajna služba – KOS. KOS je bil leta 1955 preoblikovan v Organ bezbednosti (OB), UDBA pa leta 1966 v Službu državne bezbednosti (SDB).
Vprašanje: Kaj je Goli otok?
Odgovor: Goli otok je otok v Jadranskem morju blizu hrvaške obale, leži med Rabom in celino v Kvarnerskem zalivu.
Vprašanje: Za kaj se je uporabljal Goli otok?
Odgovor: Goli otok so leta 1946 jugoslovanske oblasti spremenile v strogi prevzgojni zapor za politične zapornike, po letu 1948 predvsem za informbirojevce, to je tiste komuniste, ki so podpirali Stalinovo obliko partijske diktature oziroma nadvlade.
Vprašanje: Kdaj je zapor na Golem otoku prenehal z delom?
Odgovor: Zapor je prenehal z delom leta 1988, leto kasneje pa so ga zapustili in zaprli.
Vprašanje: Kaj je Informbiro?
Odgovor: Informbiro je kratica za Komunistični informacijski biro (1947–1955), nekakšno povezovalno organizacijo vseh komunističnih strank in kasneje komunističnih držav v Evropi.
Vprašanje: Kaj je bil namen Informbiroja?
Odgovor: Informbiro je bil ustanovljen z namenom, da rešuje medsebojna vprašanja komunističnih strank, da enotno nastopa v svetu v imenu komunizma in da obvešča javnost o stanju Komunističnih partij, zlasti v načelnih zadevah.
Vprašanje: Kdo je bil neposredni vodja Informbiroja?
Odgovor: Informbiro je bil pod neposrednim vodstvom Stalina.
Vprašanje: Zakaj je prišlo do spora med Titom in Stalinom?
Odgovor: Tito je v spor s Stalinom prišel predvsem zaradi prizadevanj, da bi pod svojim vodstvom združil veliko balkansko federacijo vključno z Bolgarijo in Albanijo, kar pa sta poleg Stalina zavračali tudi bolgarska in albanska komunistična partija.
Kontekst: Tito je v spor s Stalinom prišel predvsem zaradi prizadevanj, da bi pod svojim vodstvom združil veliko balkansko federacijo vključno z Bolgarijo in Albanijo, kar pa sta poleg Stalina zavračali tudi bolgarska in albanska komunistična partija. Ko Tito kljub zahtevam Stalina ni želel odreči vojaške podpore partizanom na severu Grčije, ki so po koncu druge svetovne vojne skušali v državi prevzeti oblast, je prišlo do odkritega spora med Jugoslavijo in Sovjetsko zvezo.
Vprašanje: Kaj so antigender gibanja?
Odgovor: Antigender gibanja so gibanja proti t.i. ideologiji oziroma teoriji spola. gre za posameznike, ki se uporajo konceptom in prizadevanjem za enakost med spoloma, spolno raznolikost in drugim vidikom povezanim s spolom.
Vprašanje: Ali so v Sloveniji dovoljene poroke istospolnih parov?
Odgovor: Da. Predvsem pomembno je bilo leto 2022, ko je Ustavno sodišče RS odločilo, da je dotedanja zakonodaja na področju porok istospolnih parov diskriminatorna in je zakonsko zvezo utemeljila kot skupnost dveh oseb in ne le skupnost moškega in ženske.
Vprašanje: Kdaj je v veljavo stopil Zakon o spremembah Družinskega zakonika?
Odgovor: 31. januarja 2023.
Vprašanje: Kako je v Zakonu o spremembah Družinskega zakonika utemeljena zakonska zveza?
Odgovor: Zakonska zveza je utemeljena kot življenjska skupnost dveh oseb.
Vprašanje: Kaj sprememba Družinskega zakonika prinaša za ljudi?
Odgovor: S spremembo so partnerji v teh zvezah izenačeni v vseh pravnih posledicah, ki jih določa Družinski zakonik za zakonsko zvezo ter pravnimi posledicami na drugih pravnih področjih, med drugim so izenačeni tudi v pogojih, ki jih Družinski zakonik določa glede posvojitve otroka.
Vprašanje: Ali lahko istospolni par v Sloveniji posvoji otroka?
Odgovor: Po odločitvi Ustavnega sodišča iz leta 2022 velja, da za skupno posvojitev s strani istospolnih partnerjev, ki živita v partnerski zvezi, veljajo enaka pravila, kot veljajo po veljavni zakonski ureditvi za skupno posvojitev s strani zakoncev. Tako lahko istospolni partnerji že na podlagi odločbe Ustavnega sodišča sklenejo zakonsko zvezo in skupaj posvojijo otroka.
Vprašanje: Katerih je 12 glavnih grških bogov?
Odgovor: Zevs, Hera, Pozejdon, Demetra, Atena, Apolon, Artemida, Ares, Afrodita, Hefajst, Hermes in Hestija ali Had. Pomemben pa je tudi Dioniz, ki pa ni vštet v glavno dvanajsterico.
Kontekst: V starogrški religiji in grški mitologiji so olimpska dvanajsterica glavna božanstva grškega panteona, kamor so običajno šteti Zevs, Hera, Pozejdon, Demetra, Atena, Apolon, Artemida, Ares, Afrodita, Hefajst, Hermes in Hestija ali Had. Pomemben pa je tudi Dioniz, ki pa ni vštet v glavno dvanajsterico.
Vprašanje: Kdo je vrhovni grški bog?
Odgovor: Vrhovni grški bog je Zevs.
Vprašanje: Kaj pomeni izraz dodakateon?
Odgovor: Dodakateon je izraz, ki se nanaša na Olimpsko dvanajsterico grških bogov.
Vprašanje: Kje so prebivali grški bogovi?
Odgovor: Prebivali so na vrhu mitske gore Olimp.
Vprašanje: Kaj je monoteizem?
Odgovor: Monoteizem je vera v enega boga. Ožja definicija monoteizma je prepričanje v obstoj enega samega boga, vsemogočnega, vseprisotnega in vsevednega stvaritelja sveta.