SemantikaEU/povjemo-CH huggingface dataset:
Vprašanje: V katerih državah je danes zastopana cirilica?
Odgovor: Cirilica je danes zastopana v naslednjih državah: Rusija, Belorusija, Ukrajina, Srbija (poleg latinice), Severna Makedonija, Bosna in Hercegovina (poleg latinice), Črna gora (poleg latinice), Bolgarija, Kazahstan, Kirgizistan, Tadžikistan in Mongolija (zadnje 4 historično).
Vir: Cirilica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Cirilica (13.3.2024)
Vprašanje: Kaj je glagolica?
Odgovor: Glagólica je pisava, ki si jo je za pisanje v slovanskih jezikih v 9. stoletju izmislil Ciril (s pravim imenom Konstantin), ko je skupaj z bratom Metodom začel širiti krščansko vero med Slovani na Balkanskem polotoku.
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Kaj je bila podlaga za razvoj glagolice?
Odgovor: Podlaga pisave so bila narečja makedonskih Slovanov iz okolice Soluna.
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Iz kje izvira ime za glagolico?
Odgovor: Ime izvira iz staroslovanske besede »glagolati« (slovensko govoriti; primerjaj slovensko besedo glagol).
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Zakaj je glagolica drugačna od drugih pisav?
Odgovor: Ciril je bil visoko izobražen in tudi politično spreten mož, zato se je najbrž bolje pridružiti mnenju, da je glagolica namenoma drugačna od drugih pisav – s tem je hotel Ciril poudariti nevtralnost Slovanov v sporih med grškim in rimskim svetom (v tem času so se že pojavljala trenja, ki so pozneje pripeljala do razkola med rimskokatoliško in grško pravoslavno cerkvijo).
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Ali je cirilica delo meniha Cirila?
Odgovor: Ne.
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Na podlagi česa je izoblikovana cirilica?
Odgovor: Cirilica je izoblikovana na podlagi grškega alfabeta in s tem poudarja povezanost slovanskih pravoslavnih cerkva z grško, to pa je v nasprotju s Cirilovimi idejami o nevtralnosti.
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Do kdaj se je na severozahodu obdržala glagolica?
Odgovor: Na severozahodu pa se je glagolica pod zaščito Rima obdržala ponekod celo do začetka 20. stoletja.
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Zakaj so glagolico uporabljali v Istri?
Odgovor: Glagolico so redno uporabljali za verske in tudi posvetne namene v Istri in v hrvaškem primorju (zlasti na otokih v Kvarnerju).
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Kdaj je izšla prva tiskana knjiga v glagolici?
Odgovor: Na tem območju je glagolica doživela pravi razcvet ob iznajdbi tiska – prva tiskana knjiga v glagolici je izšla leta 1483
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Kako je bilo naslov prvi tiskani knjigi v glagolici?
Odgovor: Mašna knjiga oziroma Misal.
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Kdo je pomagal pri pripravi glagolskih tiskov?
Odgovor: Pri pripravi glagolskih tiskov je pomagal tudi Primož Trubar
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Kako je Trubar imenoval glagolico?
Odgovor: Pomotoma jo je imenoval hrovaška pisava.
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Ali je na slovenskem ohranjenih kaj glagolskih zapisov?
Odgovor: Tudi na slovenskem je ohranjenih precej glagolskih zapisov.
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Kje je ohranjenih največ glagolskih zapisov na slovenskem?
Odgovor: Ob hrvaški meji: v okolici Kopra in v severni Istri (npr. Krkavče, Šmarje), pa tudi v znani cerkvi v Hrastovljah – na freskah so napisi (grafiti) v glagolici, na primer: na sliki, kjer Jezusa bičajo, je vpraskan napis: »Ne bij, osle, tega moža svetega, ki je stvoril nebo in zemlo«.
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Ali so bili v Sloveniji kdaj posvečeni glagoljaški duhovniki?
Odgovor: Da. Ljubljanski škof Tomaž Hren je v 16. in 17. stoletju v ljubljanski stolnici posvečeval tudi glagoljaške duhovnike in ocenjeval tudi njihovo znanje glagolice in glagoljaškega nauka.
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Kakšna je bila naloga glagoljaških duhovnikov?
Odgovor: V posameznih primerih so glagoljaški duhovniki oskrbovali na slovenskem cele župnije: to velja zlasti za Koper z okolico, za krajši čas (okoli 1600) so bili glagoljaši prisotni tudi na Ptuju.
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Zakaj je prihajalo do sporov med glagoljaškimi in latinskimi duhovniki?
Odgovor: Skozi celotno zgodovino pa so se ponavljali spori med glagoljaškimi in latinskimi duhovniki. Glagoljaši so se sklicevali na uradno podeljene pravice, vendar pa so jih »Latini« počasi, a vztrajno izpodrivali. A ne povsod: v slovenski župniji Dolina pri Trstu so se ohranili glagoljaši do sredine 19. stoletja, ponekod v Istri in Kvarnerju pa do začetka 20. stoletja.
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Kako vemo, da je bila glagolica razširjena tudi na Tržaškem?
Odgovor: V potrditev, da je bila glagolica razširjena tudi na Tržaškem, pričajo številni glagolski napisi, pa tudi rokopisi in celo pravni akti. Še največ napisov hrani mala cerkev Matere Božje Žalbijske (Madonna della Salvia) pri Kontovelu.
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Kdo je znani Slovenec, ki se je ukvarjal z glagolico?
Odgovor: Dr. Anton Mahnič.
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Kdaj se je Anton Mahnič ukvarjal z glagolico?
Odgovor: Že pred prvo svetovno vojno.
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Po čem je znan Anton Mahnič?
Odgovor: Slovencem je znan zlasti po svojem političnem udejstvovanju: kot klerikalec je ostro nasprotoval liberalnemu Ivanu Tavčarju. Tudi sicer se je na vseh področjih zelo zavzemal za rimokatoliško Cerkev.
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Kdaj so glagoljaši doživeli ponoven zagon?
Odgovor: V drugi polovici 19. stoletja so močno oživela narodno napredna gibanja v Avstro-Ogrski (pomlad narodov). Takrat so v Istri in Kvarnerju glagoljaši doživeli ponoven zagon, saj so poudarjali narodni jezik (slovenščino in hrvaščino).
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Kaj so nekateri Italijani zahtevali od cerkevnih oblasti?
Odgovor: Zato so Italijani od cerkvenih oblasti zahtevali popolno prepoved glagolice.
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Zakaj je glagolica kot pisava doživela dokončen propad?
Odgovor: Papež Janez XXIII. je dovolil obhajanje verskih obredov po vsem svetu v narodnih jezikih. S tem je prišel v ospredje jezik pred pisavo in glagolica (kot pisava) je doživela dokončni propad.
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Zakaj so v resnici uporabljali glagolico?
Odgovor: Glagolica je pravzaprav zelo zapletena za pisanje (posamično črko sestavlja precej več potez kot v latinici) in je bila prej skoraj 1000 let le pretveza, da so duhovniki smeli maševati v domačem jeziku.
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Kdaj glagolica ni bila več potrebna?
Odgovor: Ker je bil za maševanje dovoljen domači jezik.
Vir: Glagolica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Glagolica (13.3.2024)
Vprašanje: Kaj je bila latinica?
Odgovor: Latínica je bila pisava starih Rimljanov in je vsaka pisava, ki se je razvila iz nje.
Vir: Latinica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Latinica (13.3.2024)
Vprašanje: Kakšen je pomen latinske abecede?
Odgovor: Latinska abeceda je široko uporabljen sistem zapisovanja po celem svetu, standardna pisava slovenščine ter osnova za večino evropskih jezikov.
Vir: Latinica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Latinica (13.3.2024)
Vprašanje: Kdaj je latinica postala standard za mnoge neevropske jezike?
Odgovor: V 19. in 20. stoletju je latinica postala standardna pisava za mnoge neevropske jezike.
Vir: Latinica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Latinica (13.3.2024)
Vprašanje: Kako imenujemo velike črke v latinici?
Odgovor: Verzalke ali majuskule.
Vir: Latinica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Latinica (13.3.2024)
Vprašanje: Kako imenujemo male črke v latinici?
Odgovor: Minuskule.
Vir: Latinica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Latinica (13.3.2024)
Vprašanje: Od kdaj naj bi obstajala izvirna latinska abeceda?
Odgovor: Izvirna latinska abeceda naj bi obstajala od 8. stol. pr. n. št.
Vir: Latinica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Latinica (13.3.2024)
Vprašanje: Na čem je temeljila izvirna latinska abeceda?
Odgovor: Temeljila je na etruščanski abecedi, ki pa je izvirala iz grške in feničanske.
Vir: Latinica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Latinica (13.3.2024)
Vprašanje: Koliko znakov so Rimljani prevzeli od Etruščanov?
Odgovor: Od etruščanskih 26 znakov so jih Rimljani prevzeli 21.
Vir: Latinica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Latinica (13.3.2024)
Vprašanje: Katere črke v latinici so uporabljali Rimljani?
Odgovor: Rimljani so uporabljali samo VELIKE ČRKE
Vir: Latinica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Latinica (13.3.2024)
Vprašanje: Kdaj so se v latinici pojavile male črke?
Odgovor: Šele v srednjem veku.
Vir: Latinica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Latinica (13.3.2024)
Vprašanje: Kaj se je po uvedbi malih črk zgodilo z veliki črkami v latinici?
Odgovor: Velike črke pa so ostale kot začetnice odstavkov in stavkov, v nekaterih jezikih pa so pisali z veliko začetnico tudi samostalnike (v nemščini še danes).
Vir: Latinica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Latinica (13.3.2024)
Vprašanje: Kako je potekal razvoj v latinici?
Odgovor: V latinici je šel razvoj tako: črka C je sprva predstavljala glasova G in K, črka I (prvi I v zgornji tabeli) je bila druga oblika zapisa za grško črko zeta, črka I (drugi I v zgornji tabeli) je predstavljala glasova I in J, dolgo časa so R pisali kot P (grška črka ro), črka V je predstavljala glas U in V (in tudi dvoustnični U oziroma W). Kasneje so opustili I (ki pomeni grško zeto) in na isto mesto v abecedi postavili črko G, ki so jo uvedli za ločevanje glasov G in K. Raba črke K se je potem močno zmanjšala. Ena od redkih besed, ki so jo pisali s K, je bila kalendae.
Vir: Latinica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Latinica (13.3.2024)
Vprašanje: Kdaj se je v latinici standardiziralo pisanje črk J, U in W?
Odgovor: Šele v srednjem veku se je standardiziralo pisanje črk J (za razlikovanje od I) ter U in W (za razlikovanje od V).
Vir: Latinica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Latinica (13.3.2024)
Vprašanje: Kaj je geološka časovna lestvica?
Odgovor: Geološka časovna lestvica se v geologiji in drugih znanostih uporablja za opis časovnega razporeda in razmerij med dogodki skozi zgodovino Zemlje.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Koliko je stara Zemlja?
Odgovor: Radiometrični podatki kažejo, da je Zemlja stara okrog 4570 milijonov let oziroma 4,5 milijarde let.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kateri podatki kažejo na starost Zemlje?
Odgovor: Radiometrični podatki.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: S čim so navadno določena časovna obdobja Zemlje?
Odgovor: Časovna obdobja so navadno določena s pomembnimi geološkimi ali paleontološkimi dogodki, kot so npr. množična izumrtja.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: S čim je določena meja med kredo in paleogenom?
Odgovor: Tako je meja med periodama kredo in paleogenom določena s izumrtjem, ko je prišlo do zatona dinozavrov in številnih morskih vrst. Starejša obdobja, iz katerih nimamo zanesljivih fosilnih ostankov, so določena absolutno.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj je holocen?
Odgovor: Holocen je geološka doba, ki se je začela približno 11.500 koledarskih let pred sedanjostjo (okrog 9500 pr. n. št.) in se nadaljuje do danes.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj je eon?
Odgovor: Eon je največja opredeljena enota časa.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kako se delijo eoni?
Odgovor: Eoni se delijo v ere (veke)
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kako se delijo ere?
Odgovor: Ere se delijo v periode, epohe in stopnje.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Katere ere poznamo?
Odgovor: Poznamo paleozoik, mezozoik in kenozoik.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kako se deli kenozoik?
Odgovor: Na terciar in kvartar.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kako se deli kvartar?
Odgovor: Na holocen in pleaistocen.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kako se deli terciar?
Odgovor: Na pliocen, miocen, oligocen, eocen in paleocen.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kako se deli mezozoik?
Odgovor: Na trias, juro in kredo.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kako se deli kreda?
Odgovor: Na zgornjo in spodnjo kredo.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kako se deli jura?
Odgovor: Na zgornjo, srednjo in spodnjo juro.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kako se deli trias?
Odgovor: Na zgornji, srednji in spodnji trias.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj je značilno za terciar?
Odgovor: V terciarju pride do različnih razvojev podnebja, od tropskega pa vse do stopnjevanja ledene dobe. Terciar je tudi obdobje razvoja rastlin, razcveta arhaičnih sesalcev, začetka ledene dobe, orogeneze, širjenja trav in pojava prvih primatov.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj je značilno za kvartar?
Odgovor: Gre za obdobje konca poledenitve in vzpona sodobne civilizacije ter razcvet in izumrtje številnih velikih sesalcev ter pojav anatomsko sodobnega človeka.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj je značilno za kredo?
Odgovor: Razcvet kritosemenk in novih tipov žuželk. Pojav številnejših sodobnih rib kostnic. Zelo razširjeni so amoniti, belemniti, rudisti školjke, morski ježki in spužve. Na kopnem se pojavijo številni novi tipi dinozavrov (npr. tiranozavri, titanozavri, hadrozavri in keratopsidov), pa tudi sodobnih krokodilov; v morju se pojavijo mosazavri in sodobni morski psi. Pterozavre postopno zamenjajo primitivni ptiči. Pojavijo so stokovci, vrečarji in placentalni sesalci. Razpad Gondvane.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj je značilno za juro?
Odgovor: Splošno razširjene so golosemenke (posebno iglavci, Bennettitales in Cycadophyta) ter praprotnice. Številni tipi dinozavrov, npr. zavropodi, karnozavri in stegozavri. Sesalci so splošno razširjeni, a majhni. Prve ptice in luskarji. Poveča se raznolikost ihtiozavrov in pleziozavrov. Zelo razširjeni so školjke, amoniti in belemniti; pa tudi morski ježki, morske lilije, morske zvezde, spužve, terebratulidi in rinhonelidni ramenonožci. Razpad Pangeje v Gondvano in Lavrazijo.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj je značilno za trias?
Odgovor: Zemlji gospodarijo arhozavri (na kopnem dinozavri, v oceanih ihtiozavri in notozavri, v zraku pterozavri). Ko se pojavijo prvi sesalci in krokodili, postanejo cinodonti manjši in podobnejši sesalcem. Na kopnem je razširjena flora Dicrodium. Številne velike vodne temnospondilne dvoživke. Izredno pogosti so keratitski amonoidi. Pojavijo se sodobne korale in ribe kostnice ter številni sodobni kladi žuželk.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kako se deli paleozoik?
Odgovor: Na kambrij, ordovicij, perm, silur, devon in karbon.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj je značilno za kambrij?
Odgovor: Velika diverzifikacija organizmov v kambrijski eksploziji. Številni fosili; pojav večine sodobnih živalski debel. Pojav prvih vretenčarjev in številnih izumrlih, težavnih debel. Razcvet grebenotvornih Archaeocyatha, nato njihovo izumrtje. Številni trilobiti, priapulidni črvi, spužve, nečlenjeni ramenonožci in razne druge živali. Pojavijo se orjaški plenilci anomalokaridi, veliko ediakarske favne pa izumre. Prokarionti, protisti (npr. luknjičarke), glive in alge vse do danes. Nastanek Gondvane.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj je značilno za ordovicij?
Odgovor: Diverzifikacija nevretenčarjev v številne nove tipe (npr. dolgi long ortokonični glavonožci). Pogosti so prve oblike koral, členjeni ramenonožci (Orthida, Strophomenida itd.), školjke, brodniki, trilobiti, dvoklopniki, mahovnjaki, številne vrste morskih ježkov (krinoidi, cistoidi, morske zvezde itd.), razvejeni graptoliti in drugi taksoni. Pojav konodontov (prvi planktonski vretenčarji). Prve kopenske rastline in glive. Na koncu periode ledena doba.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj je značilno za perm?
Odgovor: Kopenske gmote se združijo v nadcelino Pangejo in ustvarijo Apalače. Konec permsko-karbonske poledenitve. Močno se poveča številnost sinapsidov, plazilcev (pelikozavrov in terapsidov), pogosti pa ostanejo tudi parareptili in temnospondilne dvoživke. V srednjem permu, floro iz dobe premoga zamenjajo igličaste golosemenke (prve prave semenke) in prvi pravi mahovi. Razvijejo se čebele in muhe. Na toplih plitvih grebenih se razcveta morsko življenje; obilo je produktidov in spiriferidnih ramenonožcev, školjk, luknjičark in ammonoidov. Pred 251 m.l. pride do permsko-triasnega izumrtja. Izumre 95 odstotkov življenja na Zemljiv, med drugim vsi trokrparji, graptoliti in blastoidi.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj je značilno za silur?
Odgovor: Na kopnem se pojavijo prve višje rastline (Psilotum in sorodniki), prve kačice in artropleuridi. Morja naseljujejo prve ribe čeljustnice ter številne oklepljene ribe brezčeljustnice. Veliki morski škorpijoni. Številne tabulatne in rugozne korale, morske lilije in številni ramenonožci (Pentamerida, Rhynchonellida itd.). Diverzifikacija trilobitov in mehkužcev; graptoliti niso tako raznoliki.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj je značilno za devon?
Odgovor: Pojav prvih lisičjakovcev, Equisetophyta in praprotnic, kot tudi prvih rastlin s semeni (Progymnospermae), prva drevesa (drevesasta praprot Archaeopteris) in prve (nekrilate) žuželke. V oceanih živijo številni strofomenidni in atripidni ramenonožci, nagubane in ploščate korale in krinoidi. Številni so goniatitni amonoidi, pojavijo se tudi hobotnicam podobni koleoidi. Zmanjša se številčnost trokrparjev in oklepljenih agnatov, morju pa vladajo ribe čeljustnice (plakodermi, mesnatoplavutarice in žarkoplavutarice ter prvi morski psi). Prve dvoživke. Celina Evramerika (»stara rdeča celina«)
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj je značilno za karbon?
Odgovor: Nenadoma se razširijo krilate žuželke; nekatere med njimi (npr. Protodonata in Palaeodictyoptera) so precej velike. Pogoste in raznolike so dvoživke. Prvi plazilci in gozdovi, iz katerih je pozneje nastal premog (luskavec, praprotnice, pečatnikovec, Calamites, Cordaites idr.). Najvišja raven kisika v geološki zgodovini. V morju živijo številni goniatitidi, ramenonožci, mahovnjaki, školjke in korale. Razmnožijo se luknjičarke.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kako si Zemljine ere sledijo od najstarejše do najmlajše?
Odgovor: Paleozoik, mezozoik in neozoik.
Vir: Geološka časovna lestvica - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geološka_časovna_lestvica (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj je Pangea?
Odgovor: Pangea (grško - vse zemlje) je ime, ki se nanaša na supercelino, oziroma na pracelino v času mezozoika, preden je proces tektonike plošč razdvojil njene celine.
Vir: Pangea - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Pangea (18.3.2024)
Vprašanje: Kdo se je domislil imena Pangea?
Odgovor: Imena se je domislil nemški geolog, astronom, meteorolog, klimatolog in raziskovalec Alfred Lothar Wegener.
Vir: Pangea - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Pangea (18.3.2024)
Vprašanje: Ali je bila zamisel o Pangei takoj sprejeta?
Odgovor: Ne. Njegovo zamisel o pracelini in premikanju celin so sprva ostro zavračali.
Vir: Pangea - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Pangea (18.3.2024)
Vprašanje: Kdaj je razpadla Pangea?
Odgovor: Pangea je razpadla pred približno 200 milijoni leti. Ko so celine tvorile Pangeo, so se oblikovale gore, od katerih jih veliko obstaja še danes (npr. Apalači in Ural).
Vir: Pangea - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Pangea (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj je Pantalasa?
Odgovor: Ogromen ocena, ki je obdajal Pangeo.
Vir: Pangea - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Pangea (18.3.2024)
Vprašanje: Zakaj Afrika leži višje od ostalih celin?
Odgovor: Zemeljski plašč pod svojim nekdanjim položajem je še vedno vroč in se skuša dvigniti. Zaradi tega leži Afrika nekaj desetin metrov višje od ostalih celin.
Vir: Pangea - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Pangea (18.3.2024)
Vprašanje: Kako se je Pangea razdelila med obdobjem jure?
Odgovor: Razpadla je na dva dela in sicer na Gondvano in Lavrazijo.
Vir: Pangea - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Pangea (18.3.2024)
Vprašanje: Kakšna so predvidevanja geologov glede celin v prihodnosti?
Odgovor: Geologi predvidevajo, da bodo čez približno 250 milijonov let celine spet trčile druga v drugo in nastala bo Pangea II (Pangea Ultima).
Vir: Pangea - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Pangea (18.3.2024)
Vprašanje: Koliko celin je na svetu?
Odgovor: Na svetu obstaja 7 celin.
Vir: Pangea - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Pangea (18.3.2024)
Vprašanje: Katere so svetovne celine?
Odgovor: Afrika, Antarktika, Azija, Avstralija, Evropa, Severna Amerika in Južna Amerika.
Vir: Pangea - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Pangea (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj je Gondvana?
Odgovor: Gondvana (izvorno Gondwanaland) je bila južna velecelina, ki je vsebovala večino ozemlja današnjih kontinentov južne poloble
Vir: Gondvana - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Gondvana (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj vse je vključevala Gondvana?
Odgovor: Vključevala je Antarktiko, Južno Ameriko, Afriko, Madagaskar, Arabski polotok, Avstralijo-Novo Gvinejo in Novo Zelandijo, prav tako tudi Indijo, ki je danes del severne hemisfere.
Vir: Gondvana - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Gondvana (18.3.2024)
Vprašanje: Kdaj je nastala Gondvana?
Odgovor: Gondvana je nastala po razločitvi od praceline Pangeje v začetnem obdobju jure pred okrog 200 milijoni let.
Vir: Gondvana - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Gondvana (18.3.2024)
Vprašanje: Kje se je nahajalo središče Gondvane?
Odgovor: Na področju Antarktike.
Vir: Gondvana - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Gondvana (18.3.2024)
Vprašanje: Kakšno je bilo podnebje Gondvane?
Odgovor: Čeprav se je središče Gondvane nahajalo na področju današnje Antarktike (na samem jugu Zemlje), je bilo podnebje zmerno.
Vir: Gondvana - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Gondvana (18.3.2024)
Vprašanje: Kakšne so bile temperature v mezozoiku?
Odgovor: V času mezozoika so bile povprečne globalne temperature višje od današnjih.
Vir: Gondvana - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Gondvana (18.3.2024)
Vprašanje: Katera celina se je od Gondvane odcepila prva?
Odgovor: Velecelina se je pričela razdeljevati v pozni juri pred okrog 160 milijoni let, ko se je odcepila Afrika in se počasi oddaljevala na sever.
Vir: Gondvana - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Gondvana (18.3.2024)
Vprašanje: Katera celina se je od Gondvane odcepila druga?
Odgovor: Naslednji ogromni blok, ki se je odcepil, je bila Indija (v zgodnji kredi, pred 125 milijoni let).
Vir: Gondvana - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Gondvana (18.3.2024)
Vprašanje: Kdaj se je od Gondvane odlomila Nova Zelandija?
Odgovor: Nova Zelandija se je odlomila pred okrog 80 milijoni let, samo 15 milijonov let pred masovnim izumrtjem na meji med kredo in terciarjem, ki je izbrisalo okrog 50 % vseh bioloških vrst na planetu (med katerimi so najbolj poznani dinozavri).
Vir: Gondvana - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Gondvana (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj se je dogajalo med terciarjem?
Odgovor: Med terciarjem (obdobje razvoja sesalcev) se je kontinent Avstralija-Nova Gvineja začel postopno oddaljevati in se pomikati severneje (pred 55 milijoni let), hkrati pa se je rotiral okrog svoje osi in s tem za nekaj časa ohranjal vez z Gondvano.
Vir: Gondvana - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Gondvana (18.3.2024)
Vprašanje: Kdaj se je Indijska podcelina dotaknila Azije?
Odgovor: Pred okrog 45 milijoni let se je Indijska podcelina dotaknila Azije in z narivanjem na azijsko ploščo pričela formirati Himalajsko gorstvo.
Vir: Gondvana - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Gondvana (18.3.2024)
Vprašanje: Kateri je bil eden pomembnejših dogodkov med spremembami podnebja Zemlje?
Odgovor: Veliko pomembnejši dogodek med spremembami podnebja Zemlje je bila odcepitev Južne Amerike v obdobju oligocena, pred verjetno 30 milijoni let.
Vir: Gondvana - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Gondvana (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj se je zgodilo z odpiranjem Drakeovega preliva?
Odgovor: Z odpiranjem Drakeovega preliva je izginila zapora, ki je preprečevala vdor hladnih voda Južnega oceana v tople tropske vode. Zaradi mešanja voda je nastal hladni cirkumpolarni tok, Antarktika pa je postal to, kar je še danes: hladna celina, ki je vklenila velik del svetovne zaloge vode. Povprečne temperature morij so se spustile za 10 stopinj Celzija, podobno pa se je ohladilo tudi celotno svetovno ozračje.
Vir: Gondvana - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Gondvana (18.3.2024)
Vprašanje: Kdaj se je Južna Amerika spojila s Severno Ameriko?
Odgovor: Pred 15 milijoni let, v času, ko je Nova Gvineja začela trkati ob Azijo in še enkrat pričela z dvigovanjem gorstev, se je Južna Amerika spojila s Severno Ameriko preko panamske ožine.
Vir: Gondvana - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Gondvana (18.3.2024)
Vprašanje: Kakšna je bila posledica spojitve Severne in Južne Amerike?
Odgovor: S tem je bilo prekinjeno kroženje tople oceanske vode in vzrok za nastanek Arktike.
Vir: Gondvana - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Gondvana (18.3.2024)
Vprašanje: Kdo je poimenoval Gondvano?
Odgovor: Gondvano je poimenoval raziskovalec Eduard Suess po indijski regiji Gondwana, kjer so bila najdena geološka obeležja stare veleceline.
Vir: Gondvana - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Gondvana (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj je Lavrazija?
Odgovor: Lavrazija je bila velika celina v zemeljski zgodovini, ki naj bi nastala pred 200 milijoni let z razpadom Pangee na dva dela.
Vir: Lavrazija - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Lavrazija (18.3.2024)
Vprašanje: Kdo je prvi poimenoval Lavrazijo?
Odgovor: Veliko celino je prvi poimenoval Alfred Wegener leta 1912, ko je predstavil svojo teorijo o potovanju celin.
Vir: Lavrazija - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Lavrazija (18.3.2024)
Vprašanje: Na kaj se je Wegener opiral pri postavitvi teorije celin?
Odgovor: Pri nastanku svoje teorije se Wegener ni opiral le na zrcalno podobnost med afriško in južnoameriško obalo, ampka tudi na podobno geološko sestavo in razširjenost fosilov na obeh straneh Atlantika.Po njegovem mnenju je Lavrazija obsegala Lavrencijo in Evrazijo.
Vir: Lavrazija - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Lavrazija (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj je obsegala Lavrazija?
Odgovor: Lavrencijo in Evrazijo.
Vir: Lavrazija - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Lavrazija (18.3.2024)
Vprašanje: Iz česa je bila sestavljena Lavrencija?
Odgovor: Lavrencija je bila sestavljena iz današnje Severne Amerike, Grenlandije in delov severnozahodne Evrope.
Vir: Lavrazija - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Lavrazija (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj so Statistične regije Slovenije?
Odgovor: Statistične regije Slovenije so ena izmed teritorialnih ravni, za katere Statistični urad RS zbira in izkazuje statistične podatke. Regionalni podatki se uporabljajo za podporo regionalnemu razvoju, pri strokovnem načrtovanju in merjenju učinkov regionalne politike ter za družbenogospodarske analize.
Vir: Statistične regije Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Statistične_regije_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Katera je največja statistična regija v Sloveniji?
Odgovor: Največja statistična regija je jugovzhodna Slovenija.
Vir: Statistične regije Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Statistične_regije_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Kako velika je največja statistična regija v Sloveniji?
Odgovor: 2675 km2.
Vir: Statistične regije Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Statistične_regije_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: V kateri statistični regiji živi največ prebivalcev?
Odgovor: Največ prebivalcev Slovenije je živelo v osrednjeslovenski statistični regiji, to je vsak četrti.
Vir: Statistične regije Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Statistične_regije_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Katere so statistične regije Slovenije?
Odgovor: Pomurska, podravska, koroška, savinjska, zasavska, posavska, jugovzhodna Slovenija, osrednjeslovenska, gorenjska, goriška, obalno-kraška statistična regija.
Vir: Statistične regije Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Statistične_regije_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Katera je najpogosteje poseljena statistična regija v Sloveniji?
Odgovor: Osrednjeslovenska regija je bila z 238 preb/km2 hkrati najgosteje poseljena slovenska regija.
Vir: Statistične regije Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Statistične_regije_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Katera je najmanj poseljena statistična regija?
Odgovor: Primorsko-notranjska statistična regija je k celotnemu prebivalstvu Slovenije prispevala najmanjši delež: 2,5 %.
Vir: Statistične regije Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Statistične_regije_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Katera statistična regija je imela najvišjo povprečno starost?
Odgovor: Najvišjo povprečno starost je imela pomurska statistična regija
Vir: Statistične regije Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Statistične_regije_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Kakšna je bila najvišja povprečna starost v pomurski statistični regiji?
Odgovor: 46,1 leto.
Vir: Statistične regije Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Statistične_regije_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Kje je bilo zabeležnih največ turističnih prenočitev?
Odgovor: Največ turističnih prenočitev je bilo zabeleženih v obalno-kraški regiji, okrog 25 %.
Vir: Statistične regije Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Statistične_regije_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: V kateri regiji je bilo zabeležnih največ turističnih prihodov?
Odgovor: V gorenjski regiji.
Vir: Statistične regije Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Statistične_regije_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Zakaj se Slovenijo deli na statistične regije?
Odgovor: Statistični urad RS je za izkazovanje statističnih podatkov na regionalni ravni prevzel členitev Slovenije na t. i. funkcionalne regije oziroma območja medobčinskega sodelovanja in jih poimenoval statistične regije.
Vir: Statistične regije Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Statistične_regije_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj so pokrajine v Sloveniji?
Odgovor: Pokrajine v Sloveniji so različne pokrajinske enote, na katere je razdeljena Slovenija.
Vir: Pokrajine v Sloveniji - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Pokrajine_v_Sloveniji (18.3.2024)
Vprašanje: Ali so pokrajine v Sloveniji zakonsko opredeljene?
Odgovor: Ker sama razdelitev ni zakonsko opredeljena, obstaja več različnih modelov razdelitve.
Vir: Pokrajine v Sloveniji - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Pokrajine_v_Sloveniji (18.3.2024)
Vprašanje: Katera delitev se uporablja danes?
Odgovor: Zaradi večstoletne razdelitve v času Habsburžanov in Avstro-Ogrske se še danes uporablja delitev po takratnih kronskih deželah:Avstrijsko primorje (1), Kranjska (2), Koroška (3) in Štajerska (4); deli teh ozemelj so danes izven slovenskih meja.
Vir: Pokrajine v Sloveniji - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Pokrajine_v_Sloveniji (18.3.2024)
Vprašanje: Katere so neformalne pokrajine v današnji Sloveniji?
Odgovor: V današnji Sloveniji so naslednje neformalne pokrajine:Primorska (1), Gorenjska (2a), Notranjska (2b), Dolenjska (2c), (slovenska) Koroška (3), (slovenska) Štajerska (4) in Prekmurje (5).
Vir: Pokrajine v Sloveniji - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Pokrajine_v_Sloveniji (18.3.2024)
Vprašanje: Katera je največja tradicionalna pokrajina?
Odgovor: Največja tradicionalna pokrajina je Štajerska.
Vir: Pokrajine v Sloveniji - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Pokrajine_v_Sloveniji (18.3.2024)
Vprašanje: Kako Gams razdeli Slovenijo?
Odgovor: Gams tako Slovenijo razdeli na podlagi geografsko-socioloških dejavnikov na: Alpska Slovenija, Predalpska Slovenija, Panonska Slovenija, Dinarskokraška Slovenija, Sredozemska Slovenija
Vir: Pokrajine v Sloveniji - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Pokrajine_v_Sloveniji (18.3.2024)
Vprašanje: Ali je Gamsov model uporaben?
Odgovor: Da. Danes je najbolj v uporabi Gamsova definicija, ki temelji na Ilešiču.
Vir: Pokrajine v Sloveniji - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Pokrajine_v_Sloveniji (18.3.2024)
Vprašanje: Kje geografsko leži Slovenija?
Odgovor: Slovenija leži v Srednji Evropi.
Vir: Geografija Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geografija_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj se stika v Sloveniji?
Odgovor: Stikajo se štiri velike evropske geografske enote: Alpe, Panonska nižina, Dinarsko gorovje in Sredozemlje
Vir: Geografija Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geografija_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Kako geografsko delimo Slovenijo?
Odgovor: Delimo jo na alpski, panonski, dinarski in sredozemski svet.
Vir: Geografija Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geografija_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Kateri so značilni pokrajinski tipi v Sloveniji?
Odgovor: Značilni pokrajinski tipi so: alpsko gorovje, alpsko hribovje, alpske ravnine, panonska gričevja, panonske ravnine, dinarske planote, dinarska podolja in ravniki, sredozemska gričevja in sredozemske planote.
Vir: Geografija Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geografija_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Ali je Slovenija alpska država?
Odgovor: Slovenija je po evropski Alpski konvenciji tudi alpska država.
Vir: Geografija Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geografija_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: S katerimi državami ima Slovenija sosednje meje?
Odgovor: S Hrvaško, Avstrijo, Italijo in Madžarsko.
Vir: Geografija Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geografija_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Kako dolga je meja s Hrvaško?
Odgovor: 670 km.
Vir: Geografija Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geografija_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Kako dolga je meja z Avstrijo?
Odgovor: 318 km.
Vir: Geografija Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geografija_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Kako dolga je meja z Italijo?
Odgovor: 280 km.
Vir: Geografija Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geografija_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Kako dolga je meja z Madžarsko?
Odgovor: 102 km.
Vir: Geografija Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geografija_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Kako dolga je morska obala v Sloveniji?
Odgovor: Skoraj 47 km.
Vir: Geografija Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geografija_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: V katerem podnebnem pasu leži Slovenija?
Odgovor: Slovenija leži v zmerno toplem pasu. Bližina Sredozemskega morja in predvsem Atlantskega oceana ji s prevladujočimi jugozahodnimi vetrovi zagotavljajo dovolj vlažnih zračnih mas, ki prinašajo padavine.
Vir: Geografija Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geografija_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj se glede podnebja dogaja v Sloveniji?
Odgovor: Prehodna lega med Jadranskim morjem, celinsko Panonsko kotlino in Alpami povzroča mešanje različnih podnebnih vplivov.
Vir: Geografija Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geografija_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Kakšne so v Sloveniji temperature glede na nadmorsko višino?
Odgovor: Temperature se na vsakih 100 m višinske razlike znižajo za 0,6 stopinj Celzija. Zato imajo gorati predeli Slovenije nižjo temperaturo kot nižinski.
Vir: Geografija Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geografija_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Ali bližina morja vpliva na temperature?
Odgovor: Da.
Vir: Geografija Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geografija_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Kje se v Sloveniji pojavlja temperaturni obrat?
Odgovor: V ravninah, kotlinah, dolinah in na kraških poljih.
Vir: Geografija Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geografija_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Kdaj je temperaturni obrat najpogostejši?
Odgovor: Pojav je pogostejši v hladni polovici leta, traja pa od nekaj dni do enega tedna, redkokdaj dlje.
Vir: Geografija Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geografija_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Kako je s količno padavin v Sloveniji?
Odgovor: Količina padavin se zmanjšuje od zahoda proti vzhodu, od 2500 mm do 800 mm.
Vir: Geografija Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geografija_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Kateri del Slovenije dobi največ padavin?
Odgovor: Največ padavin dobi gorati severozahod, ko vlažne mase iz morja trčijo na gorske pregrade Julijskih Alp in visokih dinarskih planot.
Vir: Geografija Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geografija_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Kakšne so posledice nihanja količine padavin v Sloveniji?
Odgovor: Količina padavin občasno zelo niha in prihaja do suš, med jesenskim deževjem pa do poplav.
Vir: Geografija Slovenije - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Geografija_Slovenije (18.3.2024)
Vprašanje: Kaj je srednji vek?
Odgovor: Srednji vek je v evropski zgodovini obdobje od konca antike v 5. in 6. stoletju do začetka novega veka v drugi polovici 15. stoletja.
Vir: Srednji vek - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Srednji_vek (25.3.2024)
Vprašanje: Kako delimo srednji vek?
Odgovor: Običajno se deli na tri obdobja: zgodnji, visoki in pozni srednji vek.
Vir: Srednji vek - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Srednji_vek (25.3.2024)
Vprašanje: Kakšne so značilnosti zgodnjega srednjega veka?
Odgovor: V zgodnjem srednjem veku se je v Evropi odvijalo intenzivno preseljevanje ljudstev, predvsem Germanskih. Veliko večino Vzhodne Evrope so poselili Slovani. Frankovsko cesarstvo je pod rodbino Karolingov postalo velesila, vendar se je kmalu razcepilo na Zahodno Frankovsko (kasnejšo Francijo) in Vzhodno Frankovsko (kasnejše Rimsko-nemško cesarstvo).
Vir: Srednji vek - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Srednji_vek (25.3.2024)
Vprašanje: Kaj se je izoblikovalo do začetka visokega srednjega veka?
Odgovor: Do začetka visokega srednjega veka se je izoblikovala fevdalna ureditev.
Vir: Srednji vek - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Srednji_vek (25.3.2024)
Vprašanje: Kaj je fevdalna ureditev?
Odgovor: Fevdalízem (iz besede fevd) predstavlja množico institucij, ki formirajo in urejajo različne obveznosti med enim svobodnim človekom, imenovanim "vazal" in drugim svobodnim človekom, imenovanim "gospod". Gospod mora skrbeti za zaščito in preživnino vazala. V zameno za to vazal nudi pokorščino in služenje, predvsem vojaško službo. Svojo obveznost za preživljanje vazala "gospod" praviloma zagotovi s posojo dobrine, običajno zemlje (imenovane feudum), ki tudi predstavlja središče družbene ureditve imenovane fevdalizem.
Vir: Srednji vek - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Srednji_vek (25.3.2024)
Vprašanje: Kdo je nosil oblast v fevdalni ureditvi?
Odgovor: V njej so največjo oblast nosili visoki plemiči z velikimi zemljiškimi posestmi, ki jim jih je podelil kralj v zameno za vojaško službo.
Vir: Srednji vek - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Srednji_vek (25.3.2024)
Vprašanje: Kaj je značilno za pozni srednji vek?
Odgovor: Na začetku poznega srednjega veka je Evropo hudo prizadela Črna smrt, epidemija bubonske kuge. Pozni srednji vek je obdobje gospodarske krize in vojaških spopadov. Med srednjim vekom in novim vekom ni večjih prelomov, opaziti je mogoče le postopne prehode v širitvi renesanse, pomorskemu odkrivanju ipd.
Vir: Srednji vek - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Srednji_vek (25.3.2024)
Vprašanje: Kdo je prvi uporabil izraz "srednji čas"?
Odgovor: Izraz medium tempus ("srednji čas") je prvi uporabil Petrarca leta 1373.
Vir: Srednji vek - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Srednji_vek (25.3.2024)
Vprašanje: Zakaj je pomemben učenjak Flavio Biondo?
Odgovor: Renesančni učenjak Flavio Biondo ga je uporabil v delu Historiarum ab inclinatione romanorum imperii decades iz leta 1483. Z njim je označil stoletja med klasiko in renesanso, ki jih je smatral za prehodno zgodovinsko obdobje. Po njegovem mnenju je bil srednji vek popolnoma negativno obdobje, kar se včasih odraža še v sedanji miselnosti.
Vir: Srednji vek - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Srednji_vek (25.3.2024)
Vprašanje: Kaj se je dogajalo na prehodu iz starega v novi vek?
Odgovor: Prehod iz starega v novi vek je bil postopni razvoj mnogih političnih, socialnih in ekonomskih faktorjev, ki so v različnih časih in na različne načine vplivali na zgodovino. Zaradi tega so mnenja o časovni opredelitvi srednjega veka močno deljena, odvisno od dogodkov, ki so vzeti v poštev.
Vir: Srednji vek - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Srednji_vek (25.3.2024)
Vprašanje: Katere časovne točke se uporabljajo za določitev srednjega veka?
Odgovor: Za začetek obdobja se v glavnem upoštevajo sledeči datumi: 1.) splošno ustaljen dogovor postavlja začetek srednjega veka v leto 476, ki zaznamuje padec Zahodnorimskega cesarstva, ali celo v leto 410, ko je plenitev Rima prekinila vsako politično dejavnost mesta in postavila na oblast Alarika, 2.) zanimivo je mnenje, da so šele Langobardi leta 568 dokončno premagali cesarstvo in s tem začeli novo zgodovinsko obdobje - srednji vek, 3.) nekateri zgodovinarji menijo, da niso bili politični dogodki v Zahodnorimskem cesarstvu toliko vplivni kot prihod Arabcev v sedmem stoletju, ker je direktno napadel krščansko vero, ki je do tedaj družila celotno Evropo, 4.) drugi spet poudarjajo, da je mejnik kronanje Karla Velikega leta 800, ker je pod tem vladarjem dejansko začela modernizacija Evrope.
Vir: Srednji vek - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Srednji_vek (25.3.2024)
Vprašanje: Kdo in kdaj je dokončno premagal Rimsko cesarstvo?
Odgovor: Ponekod naj bi veljalo mnenje, da so šele Langobardi leta 568 dokončno premagali cesarstvo in s tem začeli novo zgodovinsko obdobje - srednji vek.
Vir: Srednji vek - Wikipedia, prosta enciklopedija https://sl.wikipedia.org/wiki/Srednji_vek (25.3.2024)