SemantikaEU/povjemo-CH huggingface dataset:
Vprašanje: Iz katerega leta so prve pisne omembe protestantov v Črnomlju?
Odgovor: Prve pisne omembe protestantov v Črnomlju so iz leta 1567.
Vir: Črnomelj - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/%C4%8Crnomelj, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je v Črnomlju začela delovati protestantska šola?
Odgovor: Že leta 1569 v mestu delovala protestantska šola pod vodstvom učiteljev Bartolomeja Movrina (1569-1575-1586), Ivana Tajnerja (1575) in Mihaela Šifroviča (1586-1598).
Vir: Črnomelj - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/%C4%8Crnomelj, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je bil ustanovljen Karlovec?
Odgovor: Karlovec je bil ustanovljen leta 1579.
Vir: Črnomelj - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/%C4%8Crnomelj, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kaj se je zgodilo s Črnomljem po ustanovitvi Karlovca?
Odgovor: Črnomelj je izgubil vso pomembnost za oskrbovanje Vojne krajine, skupaj s sosednjo Metliko. Tako sta obe mesti imeli povsem drugotno vlogo, ki je skupaj z zamrtjem trgovine, protireformacijo in siceršnjimi nesrečami povzročila njun zaton.
Vir: Črnomelj - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/%C4%8Crnomelj, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je Črnomelj dobil železnico?
Odgovor: Črnomelj je dobil železnico leta 1914.
Vir: Črnomelj - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/%C4%8Crnomelj, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kje je bila ustanovljena prva požarna bramba na Slovenskem?
Odgovor: Prva požarna bramba na Slovenskem je bila v Metliki ustanovljena 1869.
Vir: Metlika - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Metlika, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je Metlika dobila narodno čitalnico?
Odgovor: Metlika je narodno čitalnico dobila leta 1865.
Vir: Metlika - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Metlika, 14. 2. 2024
Vprašanje: Katerega leta se prvič omenja metliška cerkev sv. Nikolaja?
Odgovor: Omenja se že leta 1334.
Kontekst: Ker je zaradi turškega vpada leta 1578 zgorela, so zgradili novo, vendar je tudi ta leta 1705 zgorela, skupaj s celotnim mestom, župniščem in arhivom. Na razvalinah so zgradili novo cerkev v baročnem slogu, ki so jo posvetili leta 1759.
Vir: Metlika - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Metlika, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je v pisnih virih prvič omenjen metliški grad?
Odgovor: V pisnih virih je bil prvič omenjen leta 1456.
Kontekst: Danes pa je v njem urejen Belokranjski muzej.
Vir: Metlika - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Metlika, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je vuzem?
Odgovor: Veliki noči ponekod na slovenskem rečejo tudi vuzem.
Vir: Zdravstvo v Sloveniji - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Zdravstvo_v_Sloveniji, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je bil v slovenskih deželah ustanovljen prvi bolezenski sklad obveznega zdravstvenega zavarovanja?
Odgovor: Prvi bolezenski sklad obveznega zdravstvenega zavarovanja po zgledu nemškega modela so v slovenskih deželah ustanovili leta 1889 v Ljubljani, pozneje pa so ga ustanovili tudi v drugih mestih po deželi.
Kontekst: Skladi so delavcem zagotavljali zdravstveno in socialno varstvo. Socialno varstvo ob poškodbah pri delu so financirali izključno delodajalci.
Vir: Zdravstvo v Sloveniji - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Zdravstvo_v_Sloveniji, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj so na območju Slovenije ustanovili Združenje skladov zdravstvenega zavarovanja?
Odgovor: Leta 1919 so na območju Slovenije ustanovili Združenje skladov zdravstvenega zavarovanja. Po vojni je sistem zdravstvenega zavarovanja prešel v t. i. »vejna zavarovanja«, ki so nudila zdravstveno zavarovanje nekaterim večjim družbenim skupinam, npr. rudarjem, železarjem idr. Kmetijski delavci, ki so predstavljali največji del prebivalstva, niso bili vključeni v takratni sistem zdravstvenega zavarovanja.
Vir: Zdravstvo v Sloveniji - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Zdravstvo_v_Sloveniji, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kakšen je bil sistem zdravstvenega zavarovanja v Sloveniji po drugi svetovni vojni?
Odgovor: Do leta 1954 veljal model socialnega zdravstvenega zavarovanja; delavci in upokojenci so bili skupaj z družinskimi člani vključeni v sistem obveznega zdravstvenega zavarovanja, ki pa ni zajemal delavcev v kmetijstvu, samozaposlenih, obrtnikov.
Vir: Zdravstvo v Sloveniji - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Zdravstvo_v_Sloveniji, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je szdruževalo povojno socialno zavarovanje v Sloveniji?
Odgovor: Socialno zavarovanje je združevalo zdravstveno, pokojninsko, invalidsko in porodniško zavarovanje.
Kontekst: Večino sredstev so prispevali delodajalci in delojemalci, država pa je prispevala nekatera sredstva za vojake in veterane. Socialno zavarovanje so upravljale država ali regionalne ljudske skupščine. Razpršenost finančne izpostavljenosti v primeru regionalnih presežnih stroškov je bila dosežena z vzajemnim zavarovanjem med posameznimi skladi na nacionalni ravni.
Vir: Zdravstvo v Sloveniji - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Zdravstvo_v_Sloveniji, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je bilo v Sloveniji zdravstveno zavarovanje ločeno od pokojninskega?
Odgovor: Med letoma 1954 in 1955 je bilo zdravstveno zavarovanje ločeno od pokojninskega, obsegalo pa je delavce, javne uslužbence idr.
Vir: Zdravstvo v Sloveniji - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Zdravstvo_v_Sloveniji, 14. 2. 2024
Vprašanje: Koliko zavodov zdravstvenega zavarovanja je v Sloveniji delovalo sredi 60. let 20. stoletja?
Odgovor: Leta 1965 je v Sloveniji delovalo 15 zavodov zdravstvenega zavarovanja. Polne pravice zdravstvenega zavarovanja so na kmetijske delavce razširili leta 1972 na podlagi referenduma; tako so bile zagotovljene razmere za zdravstveno zavarovanje, ki je obsegalo vse prebivalstvo.
Vir: Zdravstvo v Sloveniji - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Zdravstvo_v_Sloveniji, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kakšne spremembe je v zdravstveno varstvo prineslo leto 1974?
Odgovor: Država je leta 1974 glavno vlogo financiranja zdravstvenega varstva prenesla na »samoupravljajoče skupnosti interesa v zdravstvu«: lokalna združenja ljudi iz ene ali več skupnosti, ki so štela najmanj 150.000 oseb, so pridobila dolžnost upravljanja vseh zavarovalniških fondov
Kontekst: Ob uvedbi nove zvezne ustave leta 1974 so bili uvedeni regionalni zdravstveni centri, ki so zaobjemali bolnišnice, primarno zdravstvo idr. Ti naj bi v celoti zagotavljali vse preventivne in kurativne zdravstvene storitve. Nova ureditev izvajanja zdravstvenega varstva je bila podvržena neprimernemu cenovnemu nadzoru ter naraščajoči birokratizaciji zdravstva.
Vir: Zdravstvo v Sloveniji - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Zdravstvo_v_Sloveniji, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kateri je sinonim za zobozdravstvo?
Odgovor: Zobozdravstvo je znano tudi kot dentalna medicina.
Vir: Dentalna medicina - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Dentalna_medicina, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kam segajo začetki zobozdravstva?
Odgovor: Zgodovina zobozdravstva je skoraj tako stara kot zgodovina človeštva in civilizacije, z najzgodnejšimi dokazi iz let 7000 pred našim štetjem do 5500 pred našim štetjem. Zobozdravstvo naj bi bilo prva specializacija v medicini.
Vir: Dentalna medicina - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Dentalna_medicina, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj so samostan na Ajdovščini v Ljubljani preuredili v splošno bolnišnico?
Odgovor: Leta 1786 so z dekretom cesarja Jožefa II. dobili tedanji diskalceatski samostan na sedanji Ajdovščini v Ljubljani z nalogo, da ga preuredijo v splošno bolnišnico. Napravila sta se tudi dva »razdelka« za »blaznike«.
Vir: Psihiatrična klinika Ljubljana - Zgodovina, https://www.psih-klinika.si/predstavitev/zgodovina/, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj so začeli širiti kapaciteto bolnice na Ajdovščini v Ljubljani?
Odgovor: Leta 1821 se je izkazalo, da je treba bolnišnico razširiti zaradi naraščanja števila bolnikov, tudi duševno motenih. Tedaj so začeli z gradnjo posebnega poslopja za duševno bolne. A je trajala gradnja kar 8 let.
Vir: Psihiatrična klinika Ljubljana - Zgodovina, https://www.psih-klinika.si/predstavitev/zgodovina/, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj se je oblikovala ideja za postavitev bolnišnice za duševno bolne?
Odgovor: Že leta 1841 je prišlo do zamisli, da bi se zgradila posebna bolnišnica za duševno bolne in sicer nekje v bližini Ljubljane (torej ne v središču mesta, kar kaže, da so že takrat želeli potisniti duševno bolne na obrobje). A se je zapletlo z nakupi zemljišča, pa še revolucija leta 1848 je izbruhnila in se je na zamisel pozabilo.
Vir: Psihiatrična klinika Ljubljana - Zgodovina, https://www.psih-klinika.si/predstavitev/zgodovina/, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je glede bolnišnice za duševno bolne sklenil 1868 deželni zbor?
Odgovor: Leta 1868 pa je sklenil deželni zbor, da se zgradi nova bolnišnica za duševno bolne kar ob »Deželni civilni bolnici v Ljubljani«, a je bil proti dunajski profesor psihiatrije, ki je bil vprašan za »strokovno mnenje«. Zaradi naraščajočega števila duševno bolnih so leta 1873 naredili posebno »podružnico« v tedanji prisilni delavnici na Poljanskem nasipu (sedanja Enota za zdravljenje odvisnih od alkohola). Vanjo so nagnetli 60 bolnikov.
Vir: Psihiatrična klinika Ljubljana - Zgodovina, https://www.psih-klinika.si/predstavitev/zgodovina/, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je imel dr. Karol Bleiweis – vitez Trsteniški svoj znameniti referat »Blaznice (norišnice) – kakoršne morajo biti in kaj je njih namen«?
Odgovor: Leta 1875 v kranjskem deželnem zboru.
Vir: Psihiatrična klinika Ljubljana - Zgodovina, https://www.psih-klinika.si/predstavitev/zgodovina/, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je bila odprta prva slovenska bolnišnica za duševne bolezni?
Odgovor: Prva slovenska bolnišnica za duševne bolezni v mejah sedanje Slovenije je bila uradno odprta 3. januarja 1881.
Kontekst: To sta bili sprva le dve paviljonski stavbi, a že leto kasneje do dokončali gradnjo še dveh novih dvonadstropnih paviljonov. V takem obsegu je bolnišnica delovala vse do leta 1920. Tega leta se je preuredila v bolnišnico za duševne bolezni še bivša prisilna delavnica na Poljanskem nasipu. Leta 1934 in 1938 pa so na Studencu dogradili še dva paviljona s skupno kapaciteto 160 postelj. K bolnišnici je nekako spadalo (in bilo pod zdravniškim nadzorom psihiatrov) zavetišče sv. Jožefa, kjer so oskrbovali 120 bolnikov.
Vir: Psihiatrična klinika Ljubljana - Zgodovina, https://www.psih-klinika.si/predstavitev/zgodovina/, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kakšne so bile kapacitete Bolnišnice za duševne bolezni Ljubljana pred drugo svetovno vojno?
Odgovor: Pred 2. svetovno vojno je imela Bolnišnica za duševne bolezni Ljubljana Studenec 472 postelj na lokaciji studenec, 398 postelj na lokaciji Poljanski nasip in 120 postelj v zavetišču sv. Jožefa.
Vir: Psihiatrična klinika Ljubljana - Zgodovina, https://www.psih-klinika.si/predstavitev/zgodovina/, 14. 2. 2024
Vprašanje: Je bila v letih pred drugo svetovno vojno poleg ljubljanske bolnišnice za duševne bolezni na Slovenskem še kakšna podobna ustanova?
Odgovor: Tedaj je bila v Sloveniji le še ena bolnišnica, v Novem Celju, s 380 posteljami.
Vir: Psihiatrična klinika Ljubljana - Zgodovina, https://www.psih-klinika.si/predstavitev/zgodovina/, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kakšno je bilo ime Bolnišnice za duševne bolezni po drugi svetovni vojni?
Odgovor: Po 2. svetovni vojni je Bolnišnica za duševne bolezni večkrat spreminjala svoje ime, od Bolnišnice za duševne in živčne bolezni, preko Univerzitetne psihiatrične bolnišnice do sedanje Psihiatrične klinike Ljubljana.
Vir: Psihiatrična klinika Ljubljana - Zgodovina, https://www.psih-klinika.si/predstavitev/zgodovina/, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je Psihiatrična klinika v Ljubljani postala samostojna ustanova?
Odgovor: Leta 1998 se je Psihiatrična klinika izločila iz sestave Kliničnega centra in se osamosvojila z imenom Psihiatrična klinika Ljubljana. Tedaj je delovala na 4 lokacijah: na Studencu kot Klinični oddelek za klinično psihiatrijo, na Zaloški 29 kot Klinični oddelek za mentalno zdravje, na Poljanskem nasipu 58 kot Enota za zdravljenje odvisnih od alkohola in na Polikliniki, Njegoševa 4 kot Center za izvenbolnišnično psihiatrijo.
Vir: Psihiatrična klinika Ljubljana - Zgodovina, https://www.psih-klinika.si/predstavitev/zgodovina/, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je ribolov?
Odgovor: Ribolov je lov, pri katerem uporabljamo različne priprave za lovljenje rib. Izraz se uporablja tudi za lovljenje drugih vodnih živali.
Vir: Ribolov - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Ribolov, 14. 2. 2024
Vprašanje: So ribolov poznali že v pradavnini?
Odgovor: Arheološke najdbe pričajo, da je ribolov pomemben vir prehrane že od pradavnine. Morje, jezera, večje reke in potoki so prisilili ljudi k lovljenju rib za preživetje.
Vir: Ribolov - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Ribolov, 14. 2. 2024
Vprašanje: Koliko so stare prve najdbe ribiških priprav?
Odgovor: Prve najdbe ribiških priprav so stare okoli 10.000 let.
Vir: Ribolov - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Ribolov, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kako vemo, da so bile ribe pomemben del prehrane?
Odgovor: O tem pričajo ostanki ribjih kosti in stenske slike v jamah.
Vir: Ribolov - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Ribolov, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kako je zgledal ribolov na začetku?
Odgovor: Sprva so lovili na zelo preprost način; uporabljali so sulice, lovili so z rokami, gradili so celo preproste ograje ob potokih.
Vir: Ribolov - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Ribolov, 14. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je tisk postal del vsakdanjega življenja?
Odgovor: Konec 18. stoletja je v nekaterih delih Evrope tisk že postajal del vsakdanjega življenja.
Vir: Šorn, Oglaševanje kozmetike, 2016.
Vprašanje: Kdaj se je začelo na Slovenskem oglaševati dekorativno kozmetiko?
Odgovor: Na Slovenskem se je dekorativno kozmetiko v tisku začelo oglaševati po koncu prve svetovne vojne.
Vir: Šorn, Oglaševanje kozmetike, 2016.
Vprašanje: Kateri oglasi kozmetične industrije so bili tik pred drugo vojno pogosti?
Odgovor: Prednjačili so tisti, ki so oglaševali (že uveljavljeno) negovalno kozmetiko, predvsem žensko.
Vir: Šorn, Oglaševanje kozmetike, 2016.
Vprašanje: Kateri oglasi so prednjačili med kozmetičnimi oglasi v letih 1939–1941?
Odgovor: Med kozmetičnimi oglasi so v letih 1939–1941 prednjačili oglasi za žensko negovalno kozmetiko, med temi pa jih je bilo največ za kreme, predvsem pogosti so bili za kreme za nego obraza.
Vir: Šorn, Oglaševanje kozmetike, 2016.
Vprašanje: So bili pred drugo vojno pogosti oglasi za zobno kremo?
Odgovor: Da, seveda.
Vir: Šorn, Oglaševanje kozmetike, 2016.
Vprašanje: Je bila pred drugo svetovno glede na oglase pomembna tudi nega rok?
Odgovor: Glede na frekventnost oglasov je bila pomembna tudi nega rok.
Kontekst: Le redki pa so bili oglasi za kreme, ki naj bi negovale noge.
Vir: Šorn, Oglaševanje kozmetike, 2016.
Vprašanje: Kaj so potencialnim uporabnicam pred drugo vojno obljubljali oglasi za pudre?
Odgovor: Oglasi za pudre so potencialnim uporabnicam obljubljali srečo v ljubezni.
Vir: Šorn, Oglaševanje kozmetike, 2016.
Vprašanje: Je bilo barvanje las pred drugo svetovno vojno v navadi?
Odgovor: Pred drugo svetovno vojno barvanje las ni bilo v navadi »in se je skrivalo pred drugimi«
Vir: Žagar, Oblačilna kultura, str. 128.
Vprašanje: Kakšna je bila moda frizur v začetku 30. let 20. stoletja?
Odgovor: V začetku 30. let 20. stoletja je moda zapovedovala nekoliko daljše lase, urejene z železno, vodno in električno ondulacijo ter t. i. krepanjem.
Kontekst: Nekaj kasneje so v modo prišli razpuščeni in navznoter privihani lasje.
Vir: Šorn, Oglaševanje kozmetike, 2016.
Vprašanje: Kaj so sporočali moški oglasi za kozmetiko pred drugo svetovno vojno?
Odgovor: Oglasi, ki so predstavljali moško kozmetiko, so sporočali: bodite urejeni in praktični.
Vir: Šorn, Oglaševanje kozmetike, 2016.
Vprašanje: Kako so solarij imenovali nekoč?
Odgovor: Sončne kopeli ali višinsko sonce.
Vir: Šorn, Oglaševanje kozmetike, 2016.
Vprašanje: Katera je bila prva slovenska ustanova za oskrbo in izobraževanje slepih in slabovidnih oseb?
Odgovor: Prva slovenska ustanova za oskrbo in izobraževanje slepih in slabovidnih oseb je bil Zavod za slepe v Ljubljani.
Vir: Šorn, Zavod za slepe otroke, 2009.
Vprašanje: Kdaj je bil ustanovljen Zavod za slepe v Ljubljani?
Odgovor: Zavod za slepe v Ljubljani je bil ustanovljen po prvi svetovni vojni.
Vir: Šorn, Zavod za slepe otroke, 2009.
Vprašanje: Kje je imel Zavod za slepe v Ljubljani svoje prostore?
Odgovor: Zavod za slepe v Ljubljani je bil ustanovljen po prvi svetovni vojni.
Vir: Šorn, Zavod za slepe otroke, 2009.
Vprašanje: Kje so se šolali slovenski slepi otroci?
Odgovor: Po prvi svetovni vojni so se slovenski slepi otroci lahko šolali v dvorazredni osnovni šoli, ki je delovala v Ljubljani v okviru Zavoda za slepe.
Vir: Šorn, Zavod za slepe otroke, 2009.
Vprašanje: Kdaj se je začel pouk na dvorazredni osnovni šoli za slepe?
Odgovor: Prvo leto, ko je potekal pouk na dvorazredni osnovni šoli za slepe, je bilo 1919-1920.
Vir: Šorn, Zavod za slepe otroke, 2009.
Vprašanje: Kdaj je bila dvorazredna osnovna šola za slepe reformirana v trirazredno?
Odgovor: Dvorazredna osnovna šola za slepe je bila v trirazredno reformirana v šolskem letu 1921/22.
Vir: Šorn, Zavod za slepe otroke, 2009.
Vprašanje: Kam je bil Zavod za slepe v Ljubljani preseljen leta 1922?
Odgovor: Ko je leta 1922 poslopje Zavoda za slepe v Ljubljani kupilo Ministrstvo za narodno zdravje, je bil zavod preseljen v Kočevje, relativno daleč od kulturnega središča.
Vir: Šorn, Zavod za slepe otroke, 2009.
Vprašanje: Kdaj in zakaj so bili iz zavoda za slepe v KOčevju odšuščeni odrasli?
Odgovor: Vzdrževanje zavoda in šole za slepe je bilo v pristojnosti države do šolskega leta 1928/29, ko je prišlo do reforme – skrb za zavod je prevzela takratna oblastna samouprava. Takrat so bili vsi odrasli oskrbovanci iz ustanove odpuščeni.
Vir: Šorn, Zavod za slepe otroke, 2009.
Vprašanje: Kako se je imenoval zavod za slepe v Kočevju po reformiranju leta 1928/29?
Odgovor: Zavod se je preimenoval v Zavod za slepo deco v Kočevju.
Vir: Šorn, Zavod za slepe otroke, 2009.
Vprašanje: Kakšne so bile razmere v Zavodu za slepo deco v Kočevju?
Odgovor: Pogoji za bivanje v kočevskem zavodu in delo v šoli, ki je bila v sklopu tega, so bili skromni, tako kar se tiče prostorov kot tudi učnih in izobraževalnih pripomočkov; težave so bile tudi s pridobivanjem in nameščanjem izobraževalno-vzgojnega kadra; ta je bil maloštevilen, a strokovno dobro podkovan.
Vir: Šorn, Zavod za slepe otroke, 2009.
Vprašanje: Kdaj je bil ustanovljen Zavod za slepe v Zagrebu?
Odgovor: Zavod za slepe v Zagrebu je bil ustanovljen leta 1895.
Vir: Šorn, Zavod za slepe otroke, 2009.
Vprašanje: Kdaj se je rodila Ivana Kobilca?
Odgovor: 20. decembra 1861.
Vir: Šorn, Ljubljančanka Ivana Kobilica, 2022.
Vprašanje: Kdo sta bila starša Ivane Kobilce?
Odgovor: Marija in Jakob Kobilca. Mati je bila z Britofa pri Podbrezjah, rojena 1838, oče je bil s Homca pri Kamniku, rojen 1820. Bil je obrtnik.
Vir: Šorn, Ljubljančanka Ivana Kobilica, 2022.
Vprašanje: Kje je Ivana Kobilca preživljala otroška leta?
Odgovor: Kobilca je otroška leta preživljala v Ljubljani.
Vir: Šorn, Ljubljančanka Ivana Kobilica, 2022.
Vprašanje: Je bila Ivana Kobilca edinka?
Odgovor: Ivana Kobilca je imela še dve sesti in enega brata.
Vir: Šorn, Ljubljančanka Ivana Kobilica, 2022.
Vprašanje: Katera je bila prva slikarska postojanka Ivane Kobilce?
Odgovor: Za prvo postajo na karierni poti si je izbrala avstro-ogrsko prestolnico Dunaj, kjer je svoje znanje nadgrajevala v galerijah s kopiranjem motivov svojih predhodnikov.
Vir: Šorn, Ljubljančanka Ivana Kobilica, 2022.
Vprašanje: S katerim mestom je Ivana Kobilca zamenjala DUnaj?
Odgovor: Prestolnico avstro-ogrske monarhije je Ivana Kobilca po dveh letih, 1881, brez nostalgije zapustila in se odpravila v mesto velikih mednarodnih razstav – Monakovo oziroma München.
Vir: Šorn, Ljubljančanka Ivana Kobilica, 2022.
Vprašanje: Kdaj in kje je bila prva razstava Ivane Kobilce?
Odgovor: Njena prva razstava je bila leta 1888 v Münchnu.
Kontekst: V Künstlerhaus je na ogled postavila Holandsko dekle (1886), Citrarico (okoli 1887) in dva portreta.
Vir: Šorn, Ljubljančanka Ivana Kobilica, 2022.
Vprašanje: Kdaj je Ivana Kobilca prvič razstavljala v Ljubljani?
Odgovor: Njena prva ljubljanska razstava je potekala med 15. in 22. decembrom 1889.
Vir: Šorn, Ljubljančanka Ivana Kobilica, 2022.
Vprašanje: Katero mesto se je skrivalo pod imenom Atene ob Izari?
Odgovor: München.
Vir: Šorn, Ljubljančanka Ivana Kobilica, 2022.
Vprašanje: Kam je umetniška pot vodila Ivano Kobilco iz Münchna?
Odgovor: V Pariz.
Vir: Šorn, Ljubljančanka Ivana Kobilica, 2022.
Vprašanje: Kdaj je Kobilca odpotovala iz Münchna v Pariz?
Odgovor: Kobilca je iz Münchna v Pariz odpotovala 15. marca 1891.
Vir: Šorn, Ljubljančanka Ivana Kobilica, 2022.
Vprašanje: Kdaj je Kobilco odbor Société imenoval za pridruženo članico?
Odgovor: 7. julija 1891
Vir: Šorn, Ljubljančanka Ivana Kobilica, 2022.
Vprašanje: Kdaj se je Kobilca preselila v Sarajevo?
Odgovor: Kobilca se je v Sarajevo preselila maja 1897.
Vir: Šorn, Ljubljančanka Ivana Kobilica, 2022.
Vprašanje: Kdo je pri Kobilci naročil alegorijo Ljubljani?
Odgovor: Alegorijo Ljubljani je naročil župan Hribar.
Vir: Šorn, Ljubljančanka Ivana Kobilica, 2022.
Vprašanje: Kdaj je Hribar naročil alegorijo Ljubljani?
Odgovor: Leta 1898.
Vir: Šorn, Ljubljančanka Ivana Kobilica, 2022.
Vprašanje: Kdaj je Kobilca končala alegorijo Ljubljani?
Odgovor: Sliko je Kobilca končala v začetku leta 1903.
Vir: Šorn, Ljubljančanka Ivana Kobilica, 2022.
Vprašanje: Kdaj se je Kobilca iz Sarajeva vrnila v Ljubljano?
Odgovor: V začetku leta 1905 se je Kobilca odločila, da se vrne v Ljubljano.
Vir: Šorn, Ljubljančanka Ivana Kobilica, 2022.
Vprašanje: Kam se je Kobilca preselila pred zadnjo vrnitvijo v svoj rojstni kraj?
Odgovor: V Berlin.
Vir: Šorn, Ljubljančanka Ivana Kobilica, 2022.
Vprašanje: Kdo kdaj je Kobilca živela v Berlinu?
Odgovor: V Berlinu je živela do začetka oktobra 1914.
Kontekst: Leta 1921 je v tujino potovala še zadnjič, v Berlinu se je poslovila od prijateljev in pospravila svoje stvari
Vir: Šorn, Ljubljančanka Ivana Kobilica, 2022.
Vprašanje: Kdaj je bila Kobilca pokopana?
Odgovor: 6. 12. 1926.
Vir: Šorn, Ljubljančanka Ivana Kobilica, 2022.
Vprašanje: Kdaj je Kobilca umrla?
Odgovor: 4. 12. 1926.
Vir: Šorn, Ljubljančanka Ivana Kobilica, 2022.
Vprašanje: Kdo je bil Fran Zwitter?
Odgovor: Fran Zwitter je bil slovenski zgodovinar.
Vir: Fran Zwitter - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Fran_Zwitter, 15. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj in kje je doktoriral Fran Zwitter?
Odgovor: Zwitter je doktoriral leta 1929 v Ljubljani.
Vir: Fran Zwitter - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Fran_Zwitter, 15. 2. 2024
Vprašanje: Je Zwitter kdaj študiral v Franciji?
Odgovor: V letih 1930-32 je bil s podporo francoske državne štipendije in štipendije sklada Pavla Turnerja na izpopolnjevanju v Parizu, kjer je med drugim študiral pri zamenitem proučevalcu francoske revolucije Albertu Mathiezu.
Vir: Fran Zwitter - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Fran_Zwitter, 15. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je Fran Zwitter začel predavati na FIlozofski fakulteti?
Odgovor: Od leta 1937 je bil privatni docent za občo zgodovino novega veka na Filozofski fakulteti. Leta 1938 je bil kot prvi stalno zaposleni predavatelj obče zgodovine novega veka na ljubljanski Filozofski fakulteti imenovan za rednega docenta.
Vir: Fran Zwitter - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Fran_Zwitter, 15. 2. 2024
Vprašanje: Je bil Fran Zwitter kdaj rektor in prorektor?
Odgovor: V letih 1952-54 je bil rektor in 1954-56 prorektor.
Vir: Fran Zwitter - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Fran_Zwitter, 15. 2. 2024
Vprašanje: Je bil Fran Zwitter član SAZU?
Odgovor: Od leta 1953 je bil dopisni, od 1958 redni član Slovenske akademije znanosti in umetnosti (SAZU).
Vir: Fran Zwitter - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Fran_Zwitter, 15. 2. 2024
Vprašanje: Kdo je bil Janko Pletrski?
Odgovor: Janko Pleterski je bil slovenski zgodovinar, univerzitetni prosfesor, akademik in politik.
Vir: Janko Pleterski - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Janko_Pleterski, 15. 2. 2024.
Vprašanje: Kdaj in kje je doktoriral Janko Pleterski?
Odgovor: Pletrski je leta 1963 doktoriral iz sodobne zgodovine na Filozofski fakulteti v Ljubljani.
Vir: Janko Pleterski - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Janko_Pleterski, 15. 2. 2024.
Vprašanje: Je bil Pleterski kdaj dekanj Filozofske fakultete?
Odgovor: Pleterski je bil dekan FF v letih 1979-81.
Vir: Janko Pleterski - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Janko_Pleterski, 15. 2. 2024.
Vprašanje: O čem je pisal največ Janko Pleterski?
Odgovor: Največ je pisal o politični zgodovini poznega 19. in zgodnjega 20. stoletja, s poudarkom na zgodovini Koroških Slovencev in o odnosih med Slovenci in drugimi jugoslovanskimi narodi.
Vir: Janko Pleterski - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Janko_Pleterski, 15. 2. 2024.
Vprašanje: Ali je bila Janko Pleterski akademik?
Odgovor: Leta 1989 je postal dopisni (izredni), 1993 pa redni član SAZU.
Vir: Janko Pleterski - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Janko_Pleterski, 15. 2. 2024.
Vprašanje: Kdo je bila Angela Piskernik?
Odgovor: Angela Piskernik je bila slovenska botaničarka in muzealka.
Vir: Angela Piskernik - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Angela_Piskernik, 15. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj in kje je doktorirala?
Odgovor: Doktorirala je 1914 na Dunaju.
Vir: Angela Piskernik - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Angela_Piskernik, 15. 2. 2024
Vprašanje: Kje je delovala med letoma 1916 in 1926?
Odgovor: Med letoma 1916 in 1926 je bila sodelavka Kranjskega deželnega muzeja v Ljubljani.
Vir: Angela Piskernik - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Angela_Piskernik, 15. 2. 2024
Vprašanje: Kaj so Muzejske urice?
Odgovor: Muzejske urice - Museum Hours je film Jema Cohena iz leta 2012.
Vprašanje: Kaj je Noč v muzeju?
Odgovor: Night at the Museum je mešana živa akcijska in računalniško animirana ameriška medijska franšiza fantazijsko-komedijskih filmov, ki temelji na otroški knjigi Noč v muzeju Milana Trenca iz leta 1993. Režiral jo je Shawn Levy, napisala pa sta jo Robert Ben Garant in Thomas Lennon
Vir: Night at the Museum (franchise) - Wikipedia
Vprašanje: Kaj je "slovenska" Noč v muzeju?
Odgovor: To je doživetje za otroke, ki ga organizira Notranjski muzej Postojna. S petka na soboto lahko najmlajši prespijo v muzejskih sobanah, med starodavnimi predmeti, kraškimi zgodbami in jamskimi živalicami ..
Vir: NOČ V MUZEJU ZA OTROKE (Mesto krasa) - notranjski-muzej.si, https://www.notranjski-muzej.si/objava/802346, 15. 2. 2024
Vprašanje: Kaj morajo otroci prinesti s seboj na Noč v muzeju?
Odgovor: Spalno vrečo, vzglavnik, pižamo, zobno ščetko in pasto ter rezervna oblačila.
Vir: NOČ V MUZEJU ZA OTROKE (Mesto krasa) - notranjski-muzej.si, https://www.notranjski-muzej.si/objava/802346, 15. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je Mesto krasa?
Odgovor: Krasno družinsko raziskovanje, ki poteka v okviru Občine Cerknica.
Vir: Mesto krasa: krasno družinsko raziskovanje - cerknica.si, https://www.cerknica.si/objava/808608, 15.2. 2024
Vprašanje: Kje so se razvijali srednjeveški trgi na Slovenskam?
Odgovor: Velika večina srednjeveških trgov na Slovenskem – kot tudi nekateri mlajši – se je razvila pod gradom kot središčem teritorialnega zemljiškega gospostva z deželskosodnimi pravicami.
Vir: Golec, Kdaj in zakaj je bilo Trnovo trg, Kronika, 2023, št. 3
Vprašanje: Se je tudi Trnovo razvilo pod gradom?
Odgovor: Pri Trnovem ta temeljni element pogrešamo najprej. Resda je v bližini stal bistriški grad, a kot tak ni bil organsko povezan s Trnovim in je za povrh zgodaj izgubil funkcijo sedeža gospostva.
Vir: Golec, Kdaj in zakaj je bilo Trnovo trg, Kronika, 2023, št. 3
Vprašanje: Kateri vir kot prvi celostno prikazuje Trnovo?
Odgovor: Fiziognomijo Trnovega kot prvi vir celovito prikazuje Lieberjeva cestna karta iz okoli leta 1780 (raje prej kakor pozneje), ki razen za peščico hiš pod župnijsko cerkvijo vsebuje tudi hišne številke.
Vir: Golec, Kdaj in zakaj je bilo Trnovo trg, Kronika, 2023, št. 3
Vprašanje: Kdaj je Trnovo dobilo hišno oštevilčenje?
Odgovor: Leta 1770.
Vir: Golec, Kdaj in zakaj je bilo Trnovo trg, Kronika, 2023, št. 3
Vprašanje: Koliko hiš je bilo v Trnovem registriranih ob prvem hišnem oštevilčenju?
Odgovor: Prvo hišno oštevilčene je v Trnovem razkrilo 74 hiš.
Vir: Golec, Kdaj in zakaj je bilo Trnovo trg, Kronika, 2023, št. 3
Vprašanje: Kaj o Trnovem razkrijeta cestna karta iz okoli leta 1780 in nekaj let mlajši jožefinski kataster?
Odgovor: Na osnovi obeh virov lahko sklepamo, da so se že dolgo razdeljene hube in kajže, podložne domači župniji – skupaj 23 (vključno z župniščem, obema kaplanijama in mežnarijo) –, koncentrirale v zgornjem delu Trnovega, od potoka Trnovška, ki je tekel po sredi vasi, do mežnarije ob cerkvenem zidu. Onstran potoka, v severnem delu vasi, so močno prevladovali podložniški domovi postojnskega gospostva, ki jih je bilo skupno 34
Vir: Golec, Kdaj in zakaj je bilo Trnovo trg, Kronika, 2023, št. 3
Vprašanje: Kaj je dihotomíja ?
Odgovor: Dihotomíja je delitev, ločevanje na dva med seboj nasprotna dela: dihotomija med fizičnim in umskim delom.
Vir: Fran/iskanje/dihotomija, https://fran.si/iskanje?View=3&Query=dihotomija, 19. 2. 2024.
Vprašanje: Kako je Trnovo označeno v terezjanskem katastru?
Odgovor: V terezijanskem katastru ni Trnovo nikjer označeno kot trg, ampak samo kot vas. Trga ni v dokumentih nobenega od osmih zemljiških gospostev in imenj, ki so tu imela posest, tako tudi ne pri trnovski župniji, v katere urbarju ga najdemo približno štirideset let prej.
Kontekst: Trnovo ni bilo trg srednjeveškega nastanka, ki bi mu trški naslov priznal teritorialni zemljiški gospod, niti ne tipična farna vas, iz katere bi se razvilo trško naselje. Poimenovanje trg se je pojavilo šele v zgodnjem novem veku. Tako se Trnovo uvršča med poznonastale zgodnjenovoveške trge.
Vir: Golec, Kdaj in zakaj je bilo Trnovo trg, Kronika, 2023, št. 3
Vprašanje: Koliko je bilo na Notranjskem poznonastalih zgodnjenovoveških trgov?
Odgovor: Šest (6).
Vir: Golec, Kdaj in zakaj je bilo Trnovo trg, Kronika, 2023, št. 3
Vprašanje: Po čem so prepoznavni zgodnjenovoveški trgi?
Odgovor: Zgodnjenovoveški trgi so prepoznavni po tem, da praviloma niso razvili vseh trških funkcij in da predvsem niso imeli klasične trške samouprave.
Vir: Golec, Kdaj in zakaj je bilo Trnovo trg, Kronika, 2023, št. 3
Vprašanje: Kaj nam župnijski urbar iz leta 1713 pove o Trnovem?
Odgovor: V urbarju je zajeta samo posest, podložna župniji in župnijski cerkvi sv. Petra, torej le manjši del Trnovega. Za razliko od prvih treh vasi, ki mu sledijo – Zemona, Šembij in Dobrega Polja – in so vse izrecno označene kot vas (Dorff), takih pa je potem še nekaj v nadaljevanju, je v naslovu kraja naveden kot trg: »V trgu Trnovo« (In Markht Ternoua).
Vir: Golec, Kdaj in zakaj je bilo Trnovo trg, Kronika, 2023, št. 3
Vprašanje: Kdo je bil Valvasor?
Odgovor: Janez Vajkard Valvasor (nemško Johann Weichard Valvasor, Freiherr zu Galleneck und Neudorff, Herr zu Wagensperg und Liechtenberg), je bil kranjski plemič, polihistor, član Kraljeve družbe.
Vir: Janez Vajkard Valvasor - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Janez_Vajkard_Valvasor, 19. 2. 2024.
Vprašanje: Kdaj in kje se je rodil Valvasor?
Odgovor: Valvasor se je rodil maja 1641 na Starem trgu v Ljubljani, krščen je bil 28. maja istega leta.
Vir: Janez Vajkard Valvasor - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Janez_Vajkard_Valvasor, 19. 2. 2024.
Vprašanje: Kdo sta vila starša Janeza Vajkarda Valvasorja?
Odgovor: Njegova starša sta bila Ana Marija Ravbar in deželni odbornik Jernej Valvasor, potomec stare plemiške družine iz Bergama. Valvasorjev oče je bil lastnik gospostev Gamberk in Medija na Izlakah, kjer je mladi Valvasor preživel svoje otroštvo skupaj s 16 brati in sestrami. Baronski naslov si je po mnenju zgodovinarja Borisa Golca Valvasor pripisal kar sam.
Vir: Janez Vajkard Valvasor - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Janez_Vajkard_Valvasor, 19. 2. 2024.
Vprašanje: S čim se je Valvasor ukvarjal?
Odgovor: Njegovo delo ni bilo omejeno samo na eno področje ali znanost, ampak je obsegalo več raznovrstnih področij. Čeprav je bil po poklicu vojak, je večino svojega življenja zapisal znanosti, zbirateljstvu in preučevanju Kranjske, osrednjega dela današnje Slovenije. Tako je zapustil obširno znanstveno delo. Valvasor je bil eden prvih sistematičnih kartografov na Slovenskem. Bil je prvi, ki se je pričel v večjem obsegu ukvarjati z bakrotiskom in je ustanovil svoje grafično podjetje.
Kontekst: O njegovi izobrazbi in bogastvu pa priča tudi mogočna knjižnica, v kateri je imel vsa takrat pomembna znanstvena dela. Zbiral je instrumente, star denar in razne zanimivosti. V svojih delih si je prizadeval pisati objektivno, vendar ga je vera v hudiča, čarovnice ipd. močno zaznamovala. Stroški njegovih dejavnosti so presegli Valvasorjeve denarne sposobnosti, zato je leta 1692 razprodal večino svojega premoženja.
Vir: Janez Vajkard Valvasor - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Janez_Vajkard_Valvasor, 19. 2. 2024.
Vprašanje: Je bil Valvasor upodobljen na kakšnem slovenskem bankovcu?
Odgovor: Ker je zaradi svojega prispevka k slovenski znanost in kulturi ena ključnih osebnosti slovenske zgodovine, je bil Valvasor upodobljen na bankovcu za 2o tolarjev.
Vir: Janez Vajkard Valvasor - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Janez_Vajkard_Valvasor, 19. 2. 2024.
Vprašanje: Kaj je Slava vojvodine Kranjske?
Odgovor: SVK predstavlja vrh Valvasorjevega dela. S sodelavci je zbral podatke, ki so danes neprecenljivi vir za prikaz življenja današnje Slovenije ob koncu 17. stoletja.
Vir: Janez Vajkard Valvasor - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Janez_Vajkard_Valvasor, 19. 2. 2024.
Vprašanje: Kdaj in kje je izšla Valvasorjeva Slava?
Odgovor: Slava je izšla v Nürnbergu leta 1689.
Vir: Janez Vajkard Valvasor - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Janez_Vajkard_Valvasor, 19. 2. 2024.
Vprašanje: Kako zajetna je Slava?
Odgovor: Valvasorjeva Slava zajema 15 poglavij in ima 3532 strani.
Kontekst: Opremljena je s 528 grafikami, ki jih je risal sam Valvasor.
Vir: Janez Vajkard Valvasor - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Janez_Vajkard_Valvasor, 19. 2. 2024.
Vprašanje: Katera so še Valvasorjeva dela?
Odgovor: Dominicae passionis icones, 1679, ponatis 1970; Topographia arcium Lambergianarum id est arces, castella et dominia in Carniolia habita possident comites a Lamberg; Bagenspergi (Bogenšperg), 1679, reprint 1995; Topographia Archiducatus Carinthiae modernae: das ist Controfee aller Stätt, Märckht, Clöster, undt Schlösser, wie sie anietzo stehen in dem Ertzhertzogthumb Khärnten; Wagensperg in Crain (Bogenšperg), 1681; Nürnberg, 1688; Carniolia, Karstia, Histria et Windorum Marchia, Labaci (Ljubljana) 1681; Theatrum mortis humanae tripartitum: figuris aeneis illustratum : das ist: Schau-Bühne des menschlichen Todts in drey Theil : mit schönen Kupffer-Stichen geziehrt vnd an Tag gegeben; Laybach, Saltzburg (Ljubljana, Salzburg); 1682; Topographia Archiducatus Carinthiae antiquae & modernae completa: Das ist Vollkommene und gründliche Land - Beschreibung des berühmten Erz - Herzogthums Kärndten; Nürnberg 1688; Opus insignium armorumque ... ; (1687-1688)
Vir: Janez Vajkard Valvasor - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Janez_Vajkard_Valvasor, 19. 2. 2024.
Vprašanje: Kdaj je bila velika milanska kuga?
Odgovor: Med letoma 1629 in 1633.
Vir: Kočevar, Kužna epidemija leta 1631, Kronika, 2023, št. 3.
Vprašanje: Je milanska kuga dosegla naše kraje?
Odgovor: Na Kranjsko je pandemija leta 1631 pljusknila po kratkem, zgolj štiriletnem premoru, čeprav je za razliko od prejšnjega epidemičnega vala, ki je med letoma 1623 in 1627 zajel zlasti Gorenjsko in Dolenjsko, prizadela le južne in zahodne obronke
dežele, in sicer Loški Potok, Loško dolino, Bistriško, Kras in deloma morda tudi Vipavsko dolino.
Vir: Kočevar, Kužna epidemija leta 1631, Kronika, 2023, št. 3.
Vprašanje: Kdaj je bil prvi podatek o nevarnosti kužne epidemije?
Odgovor: Prvi podatek o nevarnosti kužne epidemije, ki se je z ozemlja Beneške republike bližala mejam Svetega rimskega cesarstva in vojvodine Kranjske, v registraturnem protokolu zasledimo že na začetku leta 1630, januarja je namreč vpisan »patent, ki prepoveduje sleherno trgovanje z Benečani zaradi kužne epidemije, ki se tam širi«, vendar je notica prečrtana, kar bi lahko pomenilo, da je bil ob naknadnem sestavljanju protokola omenjeni patent sprva napačno vpisan, saj se z zabeležko enake vsebine ponovno srečamo marca 1630. Ker marčni vpis ni prečrtan, lahko sklepamo, da so kranjski deželni stanovi tedaj z zahoda bližajočo se epidemijo prvič dojeli kot potencialno grožnjo za svojo deželo. Patent, katerega izdajatelj ni naveden, je bil nato objavljen še dvakrat, in sicer marca in avgusta 1631.
Vir: Kočevar, Kužna epidemija leta 1631, Kronika, 2023, št. 3.
Vprašanje: Kdo je bil Ignacij Knoblehar?
Odgovor: Ignacij Knoblehar (1819-1858) je bil misijonar.
Kontekst: Za misijonarski poklic se je odločil, ko je prebral misijonska pisma Friderika Ireneja Baraga in leta 1837 v kapiteljski cerkvi v Novem mestu poslušal njegovo pridigo.
Vir: Globočnik, Vojak naj bo. Zgodovina za vse, 2020, št. 2
Vprašanje: Kje je bil Knoblehar misijonar?
Odgovor: Osem mesecev je bival v Libanonu, da bi se med Maroniti privabil podnebju, arabskemu jeziku in običajem, nato pa je odšel v Palestino in k Mrtvemu morju. Iz Aleksandrije je preko Kaira in po Nilu februarja 1848 prišel v Sudan.
Kontekst: Postal je apostolski provikar za Osrednjo Afriko.
Vir: Globočnik, Vojak naj bo. Zgodovina za vse, 2020, št. 2
Vprašanje: Kdo je bil Marian Koller?
Odgovor: Bohinjčan Marian Koller (1792-1866) je bil astronom in zvezda predpreteklega stoletja.
Vir: Južnič, Marian Koller, Zgodovina za vse, 2020, št. 2
Vprašanje: Kaj je Koller študiral?
Odgovor: Leta 1810/11, v času francoske zasedbe Kranjske, je Koller študiral splošno kemijo, naravoslovje in matematiko (z oceno l’optime) na École centrale de médecine de Laibach.
Vir: Južnič, Marian Koller, Zgodovina za vse, 2020, št. 2
Vprašanje: Kdo je bil Kololerjev pokrovitelj?
Odgovor: Kollerjev mecen je bil Žiga Zois.
Vir: Južnič, Marian Koller, Zgodovina za vse, 2020, št. 2
Vprašanje: Kdo je bil lastnik smledniškega gradu v 13. in 14. stoletju?
Odgovor: V 13. in 14. stol. so bili smledniški vitezi iz rodu gospodov Planinskih-Svibenskih, ki so grad leta 1328 zastavili (brata Henrik in Ulrik Planinski) leta 1332 pa prodali Frideriku žonveškemu, poznejšim grofom Celjskim.
Vir: Grad Smlednik - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Grad_Smlednik, 19. 2. 2024
Vprašanje: Kako se grad Smlednik imenuje drugače?
Odgovor: Stari grad nad Smlednikom.
Vir: Grad Smlednik - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Grad_Smlednik, 19. 2. 2024
Vprašanje: Kdo je bil prvi lastnik gradu Smlednik?
Odgovor: Prvi lastnik gradu naj bi bil vitez Ulrih Smledniški (Wdalricus de Fledinich) leta 1136, ki je bil ministerial grofov Andeških.
Vir: Grad Smlednik - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Grad_Smlednik, 19. 2. 2024
Vprašanje: V čigavo posest je prišel smledniški grad po izumrtju Celjanov?
Odgovor: Po izumrtju Celjanov leta 1456 je gospostvo prešlo v posest Habsburžanov in postalo deželnoknežja posest. Upravljali so ga številni zastavni imetniki. Najprej leta 1457 Rudolf Khevenhüller, že naslednje leto vse do 1478 pa Gašpar Črnomaljski. Pred letom 1547 ga je imel v zastavi Wolf Engelbrecht Turjaški, nato pa Hans Joseph Egg.
Vir: Grad Smlednik - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Grad_Smlednik, 19. 2. 2024
Vprašanje: Komu je cesar Ferdinand prodal smledniško gospostvo?
Odgovor: Leta 1626 je cesar Ferdinand gospostvo prodal baronu Janezu Pavlu Egkhu. Nazadnje so grad obnovili leta 1610, kmalu po tem pa je bil zapuščen, v prid udobnejšega dvorca, zgrajenega ob vznožju hriba.
Vir: Grad Smlednik - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Grad_Smlednik, 19. 2. 2024
Vprašanje: Ali Valvasor v svojem delu omenja grad v Smledniku?
Odgovor: Valvasor v Slavi grad omenja kot Flednigg, zapisal je, da je bil grad zapuščen in v fazi razpadanja.
Vir: Grad Smlednik - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Grad_Smlednik, 19. 2. 2024
Vprašanje: Kdo je napisal pesem o gradu nad Smlednikom?
Odgovor: SImon Jenko.
Vir: Grad Smlednik - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Grad_Smlednik, 19. 2. 2024
Vprašanje: Kdo je napisal prvo resnejšo raziskavo o smledniškem gradu?
Odgovor: Božo Otorepec in Ivan Komelj sta leta 1971 pripravila prvo resno historično in stavbnozgodovinsko študijo gradu, ki je po arheoloških raziskavah v šestdesetih letih preteklega stoletja prispevala vrsto novih pogledov na zasnove naših najstarejših gradov
Vir: Grad Smlednik - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Grad_Smlednik, 19. 2. 2024
Vprašanje: Kdo in kdaj je na trg poslal hlapčno krilo?
Odgovor: Leta 1911 je eden od vodilnih francoskih modnih oblikovalcev – Paul Poiret na trg poslal novo oblačilo, poimenovano jupe-culotte oz. hlačno krilo
Kontekst: Šlo je za posebno obliko ženskih hlač, ki so zgled črpale v orientalski kulturi.
Vir: Devetak, Hlače hoče nositi, Zgodovina za vse, 2023, št. 1
Vprašanje: Kako so rekli modnemu kreatorju Paulu Poiretu?
Odgovor: Kralj mode.
Vir: Devetak, Hlače hoče nositi, Zgodovina za vse, 2023, št. 1
Vprašanje: Kdo in kdaj je izpeljal prvo pravo modno revijo?
Odgovor: Leta 1912 je Poiret organiziral prvo moderno modno revijo na svetu, pri čemer se je zgledoval po teatru.
Vir: Devetak, Hlače hoče nositi, Zgodovina za vse, 2023, št. 1
Vprašanje: Od kdaj v Sloveniji uporabljamo evro?
Odgovor: Od leta 2007. RS je evro uvedla 1. 1. 2027.
Kontekst: Odločitev o vstopu Slovenije v območje evra pa so potrdile tudi evropske institucije ter države članice. Uvedba je potekala po načinu t. i. »velikega poka« - dvojni obtok evro gotovine in tolarjev je trajal 14 dni. Dvojno označevanje cen se je pričelo 1. marca 2006 in je trajalo do 30. junija 2007.
Vir: Evro - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Evro, 19. 2. 2024
Vprašanje: Koliko držav uporablja evro?
Odgovor: Avstrija, Belgija, Ciper, Estonija, Finska, Francija (vključno s Francosko Gvajano in Svetim Petrom inMihaelom), Grčija, Hrvaška, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nemčija, Nizozemska, Portugalska, Slovaška, Slovenija, in Španija.
Kontekst: Poleg tega je denarna enota tudi v državicah Andora, San Marino, Vatikan in Monako, ki so pred uvedbo evra de facto, če že ne uradno, uporabljale denarne enote večjih sosednjih držav. Poleg tega je denarna enota tudi v Črni gori in Kosovu, in sicer brez sklenjenega ustreznega sporazuma z Evropsko skupnostjo, s čimer bi EU uradno sprejela uporabo evra na teh območjih. Gre za ravnanje, ki je posledica predhodne prakse – pred uvedbo evrske gotovine se je namreč na teh območjih kot de facto valuta uporabljala nemška marka. Če se bosta Črna gora in Kosovo kdajkoli želela priključiti evrskemu območju, bosta morala pred vstopom, tako kot vse ostale države članice evroobmočja, izpolniti vse zahtevane konvergenčne kriterije.
Vir: Evro - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Evro, 19. 2. 2024
Vprašanje: Koliko ljudi uporablja evro?
Odgovor: Evro uporablja kot zakonito plačilno sredstvo približno 330 milijonov ljudi. Območje držav z evrom predstavlja več kot 16,5 % svetovnega BDP in več kot 30 % svetovne trgovine (vključno s trgovino znotraj EU).
Vir: Evro - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Evro, 19. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je bil evro uveden?
Odgovor: Uradno je 1. januarja 1999 11 držav EMU (Grčija je pogoje izpolnila šele leto kasneje) evro uvedlo kot knjižni denar. Bankovci in kovanci so v obtok prišli 1. januarja 2002. Bankovci imajo enotno obliko, kovanci pa imajo sprednjo stran enako, medtem ko zadnjo stran vsaka članica oblikuje po svoje.
Vir: Evro - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Evro, 19. 2. 2024
Vprašanje: Kakšen je način izdajanja evro bankovcev?
Odgovor: Od 1. januarja 2002 nacionalne centralne banke (NCB) in ECB izdajajo eurobankovce na skupni osnovi.NCB evrosistema morajo sprejeti evrobankovce, ki jih dajo v obtok druge članice evrosistema, in teh bankovcev ni mogoče vrniti v domovino. ECB izda 8% celotne vrednosti bankovcev, ki jih je izdal evrosistem. V praksi bankovce ECB dajo v obtok NCB, s čimer nastanejo ustrezne obveznosti do ECB. Te obveznosti imajo obresti po glavni stopnji refinanciranja ECB. Preostalih 92% evrobankovcev izdajo NCB sorazmerno z njihovimi deleži kapitalskega ključa ECB, izračunano z uporabo enakovredno ponderiranega nacionalnega deleža prebivalstva Evropske unije (EU) in nacionalnega deleža BDP EU.
Vir: Evro - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Evro, 19. 2. 2024
Vprašanje: Evro in euro?
Odgovor: Finančni ministri Evropske unije so se na sestanku 10. septembra 2004 v Scheveningnu dogovorili, da se v finančnem prometu ne uporablja zapis valute, ki upošteva nacionalne jezikovne posebnosti (v slovenščini »evro«, v litvanščini »euras«, v latvijščini »eiro«, v madžarščini »euró« in v malteščini »ewro«), temveč enoten zapis »euro«. Izjemi sta Grčija in Ciper, ki ne uporabljata latinice in je dovoljen zapis »ευρώ«
Vir: Evro - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Evro, 19. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je slovenski tolar?
Odgovor: Slovenski tolar, ki ga je sestavljalo 100 stotinov, je nekdanja uradna denarna enota v Republiki Sloveniji in Evropski uniji. Njegova oznaka po standardu ISO 4217 je SIT (sprva je nekaj časa veljala oznaka SLT).
Vir: Slovenski tolar - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Slovenski_tolar#Glej_tudi, 19. 2. 2024.
Vprašanje: Od kje je tolar dobil ime?
Odgovor: Izvor njegovega imena je v starem kovancu tolarju, enako kot pri dolarju.
Vir: Slovenski tolar - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Slovenski_tolar#Glej_tudi, 19. 2. 2024.
Vprašanje: Kdaj je bil uveden tolar?
Odgovor: 8. 10. 1991.
Kontekst: Najprej so prišli v obtok boni v vrednosti 1, 2, 5, 10, 50, 100, 200, 500 in 1000, pozneje še za 5000 SIT. Boni so bili natisnjeni že na začetku leta 1991, takoj po plebiscitu o samostojnosti za primer, če bi med osamosvajanjem prišlo do pomanjkanja gotovine v obtoku. Na vseh bonih je bil motiv Triglava in knežjega kamna, ki je dvignil precej prahu v Avstriji, boni so se ločili le po barvi in izpisani nominalni vrednosti.
Vir: Slovenski tolar - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Slovenski_tolar#Glej_tudi, 19. 2. 2024.
Vprašanje: Kdaj so v Sloveniji prišli v obtok "Pravi" bankovci?
Odgovor: Po približno enem letu so postopoma prišli v obtok »pravi« bankovci.
Vir: Slovenski tolar - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Slovenski_tolar#Glej_tudi, 19. 2. 2024.
Vprašanje: Kje so tiskali tolarske bankovce?
Odgovor: V Združenem kraljestvu
Vir: Slovenski tolar - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Slovenski_tolar#Glej_tudi, 19. 2. 2024.
Vprašanje: Kdo je zasnoval tolarske bankovce?
Odgovor: Miljenko Licul?
Vir: Slovenski tolar - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Slovenski_tolar#Glej_tudi, 19. 2. 2024.
Vprašanje: Kdo je bil upodobljen na tolarskih bankovcih?
Odgovor: Na tolarskih bankovcih so bili upodobljeni pomenbnejši Slovenci in z njimi povezani motivi.
Vir: Slovenski tolar - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Slovenski_tolar#Glej_tudi, 19. 2. 2024.