SemantikaEU/povjemo-CH huggingface dataset:
Vprašanje: Koliko trgovin je bilo v Ljubljani leta 1941?
Odgovor: Leta 1941 je bilo v Ljubljani 1358 trgovin.
Kontekst: Leta 1941 je bilo v Ljubljani 1358 trgovin: z mešanim blagom 352, s sadjem in zelenjavo 118, z mesom 148, s kruhom 71, z manufakturnim blagom 69, z usnjem in čevlji 66, z mlekom in mlečnimi izdelki 62. Nekaj manj je bilo prodajaln s slaščicami (55), s kmetijskimi pridelki (53), s tekstilnim blagom (45). V mestu je bilo tudi nekaj prodajaln z galanterijo, s papirjem in šolskimi potrebščinami.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kaj je Pokrajinski podporni zavod?
Odgovor: 17. decembra 1941 je bil pri visokem komisariatu ustanovljen Pokrajinski podporni zavod. Ustanovljen je bil z namenom, da bi preko krajevnih oziroma občinskih odborov podpiral družine in posameznike s področja celotne Ljubljanske pokrajine, ki so bili zaradi posledic vojne v posebno težavnih življenjskih razmerah.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kaj je t. i. zimska pomoč?
Odgovor: V letih pred drugo svetovno vojno je v Ljubljani delovala akcija Zimska pomoč, namenjena za pomoč ljubljanskim družinam v slabih socialnih razmerah. S svojimi prispevki so se k akciji priključili tudi razni skladi in cerkev.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kdaj je bil ustanovljen RK Jugoslavije?
Odgovor: Enotno humanitarno društvo Rdeči križ Kraljevine SHS je bilo ustanovljeno že leta 1921 in je delovalo do leta 1941. V Dravski banovini je v tem obdobju deloval Rdeči križ Dravske banovine pod predsedstvom dr. Viljema Krejčija in zadnja leta pred vojno pod vodstvom dr. Otona Fetticha.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko bolnišnic je bilo v Dravski banovini leta 1939?
Odgovor: V Dravski banovini je bilo leta 1939 poleg ljubljanske bolnišnice še sedem banovinskih bolnišnic. V Mariboru in v Murski Soboti sta bili splošni bolnišnici, v Novem mestu je bila ženska bolnišnica, Celje, Brežice, Slovenj Gradec in Ptuj pa so razpolagali s t. i. javnimi bolnišnicami. Poleg teh je bilo le še nekaj manjših občinskih oziroma zasebnih bolnišnic.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko otrok se je rodilo leta 1939 v Ljubljani?
Odgovor: Leta 1939 so Ljubljančanke rodile 1112 otrok.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko ljudi je leta 1939 umrlo v Ljubljani?
Odgovor: Leta 1939 je umrlo 863 prebivalcev Ljubljane. Največ, 171, jih je umrlo zaradi starosti, 133 jih je umrlo zaradi bolezni srca in ožilja, 109 pa zaradi raka in t. i. novotvorb. Za tuberkulozo je umrlo 77 oseb.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kako je bilo z rodnostjo v Ljubljani leta 1940?
Odgovor: Leta 1940 je bilo v Ljubljani rojenih 2473 otrok, od tega 74 mrtvorojenih. Ljubljančanke so rodile 1058 otrok.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko ljudi je umrlo v Ljubljani leta 1940?
Odgovor: V prestolnici sta umrli 902 osebi, 442 moških in 460 žensk. Poleg domačinov so tega leta v prestolnici umrli še 604 nedomačini, 393 moških in 211 žensk. Največ Ljubljančanov je umrlo zaradi ostarelosti, 244, zaradi bolezni srca in ožilja 117, novotvorbe in rak so terjale 100 življenj, tuberkuloza kot vzrok za smrt je bila šele na petem mestu, saj je zaradi nje umrlo 62 oseb.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko otrok se je v Ljubljani rodilo leta 1941?
Odgovor: Leta 1941 je bilo v Ljubljani rojenih 2148 otrok, od teh 57 mrtvih. Ljubljančanke so rodile 1139 otrok (606 dečkov in 533 deklic), od teh je bilo 1060 zakonskih in 79 nezakonskih. Večina mater je rodila v porodnišnici.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko oseb je leta 1941 umrlo v Ljubljani?
Odgovor: Od stalnega prebivalstva je v letu 1941 v Ljubljani umrlo 1037 oseb, 509 moških in 528 žensk. Umrlo je tudi 422 nedomačinov, 241 moških in 181 žensk. Večina domačinov, 184, je umrla zaradi ostarelosti, 144 zaradi bolezni srca in ožilja, 127 za rakom, 111 zaradi živčnih in duševnih bolezni, 86 zaradi bolezni prebavnih organov, 81 zaradi tuberkuloze, 73 zaradi bolezni dihal. Nadalje je bilo zabeleženih 50 smrtnih nezgod, 47 bolezni novorojenčkov s smrtnim izidom, 32 samomorov. Umrlo je 26 oseb s “konstitucionalno boleznijo”, 25 z raznimi nalezljivimi boleznimi, 13 z boleznimi sečnih organov, 13 s kožnimi boleznimi, 6 z boleznijo “organov za gibanje”. S smrtjo se je končalo tudi 6 zapletov v času nosečnosti in življenje 5 oseb s spolnimi boleznimi ter 3 žensk z ginekološkimi težavami. V Ljubljani so se zgodili 4 uboji. Kot vzrok smrti ene osebe je naveden razlog “ostalo”.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko otrok se je rodilo v Ljubljani leta 1944?
Odgovor: V letu 1944 se je v Ljubljani rodilo 1780 otrok, od teh 36 mrtvih. Babice so javile 247 porodov, ženska bolnišnica pa 1501. Med rojenimi je bilo 1649 zakonskih in 99 nezakonskih otrok. Ljubljančanke so rodile 1318 otrok (709 dečkov in 609 deklic), med temi je bilo 1255 zakonskih in 63 nezakonskih
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko oseb in zaradi česa je leta 1944 umrlo v Ljubljani?
Odgovor: V letu 1944 je umrlo 1326 Ljubljančanov, 622 moških in 708 žensk. Med drugimi je umrlo 85 otrok, mlajših od enega leta in 685 oseb, starejših od 60 let. Tuberkuloza je terjala življenje 237 oseb, bolezni srca in ožilja so bile krive za smrt 231 Ljubljančanov, ostarelost pa za smrt 197. Rak je pokosil 115 oseb, živčne in duševne bolezni 121, bolezni dihal 106 in bolezni prebavil 60. Umrlo je 49 novorojenčkov, zaradi bolezni sečnih organov pa 36 odraslih. Nesreče so terjale 34 smrtnih primerov, bolezni okostja 21 in nalezljive bolezni 23. Letno poročilo mestnega fizikata tudi razkriva, da je v letu 1944 za raznimi nalezljivimi boleznimi zbolelo 856 Ljubljančanov, predvsem za davico in škrlatinko. V tem letu so zabeležili tudi epidemijo ošpic in kar 1788 primerov garij. Samomorov je bilo v letu 1944 20, 9 ljudi je umrlo zaradi kožnih bolezni, 6 zaradi bolezni krvi, 4 zaradi spolnih bolezni, prav toliko zaradi bolezni sklepov in ginekoloških težav. Zaradi zapletov v času nosečnosti sta umrli dve Ljubljančanki. Po podatkih javnih občil je “smrt v zvezi z vojno” doletela 37 oseb.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko otrok je bilo v Ljubljani rojenih leta 1945?
Odgovor: V letu 1945 je bilo v Ljubljani rojenih 2101 otrok, od tega 1513 domačinov: 785 dečkov in 728 deklic.
Kontekst: Zdravstveni zavodi so prijavili 1850 porodov, babice pa 251.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko oseb je umrlo v Ljubljani v letu 1945?
Odgovor: V mestu je umrlo 2505 ljudi, od tega 1733 domačinov, 854 moških in 859 žensk. Največ Ljubljančanov je umrlo zaradi tuberkuloze, 265, bolezni srca in ožilja so terjale 250 življenj, zaradi ostarelosti pa je umrlo 209 oseb. 187 oseb je podleglo živčnim in duševnim boleznim, raku 193 in boleznim dihal 137. Smrtnih nezgod se je v letu 1945 pripetilo 112, “smrti v zvezi z vojno” pa so zabeležili 99. 81 oseb je umrlo zaradi bolezni prebavil in 57 za posledicami nalezljivih bolezni (število obolelih za davico je bilo višje kot prejšnja leta–621, za škrlatniko je zbolelo 183 oseb, nekaj pa jih je zbolelo za tifusom). V tem letu je umrlo tudi 66 novorojenčkov, zaradi posledic splava in bolezni v nosečnosti pa je umrlo 5 žensk. Bolezni sečnih organov so terjale 39 življenj, t. i. konstitucionalne bolezni 19, bolezni kože 12 in krvi 6 ter bolezni organov za gibanje 3. Zabeleženih je bilo 30 samomorov, 3 zastrupitve z alkoholom, 3 uboji, 7 vzrokov smrti pa ni bilo razjasnjenih. Otrok, starih manj kot eno leto, je umrlo 163, oseb, starejših od 60 let pa je umrlo 783.

Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko nižjih šol je bilo v Dravski banovini leta 1939?
Odgovor: Leta 1939 je bilo v Dravski banovini 871 ljudskih šol, 3 več kot leto poprej, in okoli 183.000 šoloobveznih otrok. Med šolami je bilo 11 zasebnih, 11 zasilnih, 6 “ambulantnih” in 6 posebnih (“gluhonemnica” v Ljubljani, zavod za slepe otroke v Kočevju, pomožni šoli v Ljubljani in Mariboru, deško vzgojni zavod v Ljubljani in gozdna šola v Topolšici). Poleg ljudskih šol je bilo 55 otroških vrtcev (46 javnih in 9 zasebnih) in 21 zavetišč (11 javnih in 10 zasebnih).
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko je bilo v banovini meščanskih šol?
Odgovor: V banovini je bilo v letu 1939 43 državnih in 8 zasebnih meščanskih šol, 13.089 učencev in učenk je obiskovalo gimnazije, učiteljišči sta bili le dve, v Mariboru in Ljubljani, bilo je tudi več strokovnih šol. V banovini je bilo 6 ljudskih univerz, ki so organizirala razna predavanja.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kaj je bil med vojno v Ljubljani Veseli teater?
Odgovor: Od julija 1941 do maja 1942 je v Ljubljani deloval tudi Veseli teater. Sestavljali so ga igralci mariborskega gledališča, ki so se po okupaciji umaknili v prestolnico. Teater, ki je deloval pod vodstvom Boža Podkrajška, je imel svoje prostore na Miklošičevi cesti v dvorani Pokrajinske delavske zveze. V dobrih desetih mesecih je ansambel uprizoril več kot 150 predstav.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kako se je imenovalo ljubljansko lutkovno gledališče med vojno?
Odgovor: V začetku leta 1945 je bila v Ljubljani uprizorjena tudi prva predstava lutkovnega gledališča, t. i. Pavlihovega gledališča.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko listov je izhajalo v banovini v letu 1939?
Odgovor: V letu 1939 je v banovini izhajalo 226 raznih listov. Dnevno 7, trikrat na teden 2, dvakrat na teden 2, tedensko 24, trikrat mesečno 2, dvakrat mesečno 20, mesečno 119, desetkrat letno 9, osemkrat letno 3, šestkrat letno 11, štirikrat letno 19 in enkrat letno 7. 31 listov je bilo političnih, 36 stanovskih, 37 nabožnih, 16 literarno kulturnih, 16 znanstvenih, 35 strokovnih, 14 mladinskih, ostali pa poljubne vsebine.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko je bilo ljudskih knjižnic v banovini pred drugo svetovno vojno?
Odgovor: V Sloveniji je bilo 1. avgusta 1939 zabeleženih 2791 knjižnic, od tega 952 šolskih in mladinskih, 927 učiteljskih, 34 okrajnih učiteljskih, 465 društvenih, 388 javnih in 25 znanstvenih.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko knjig je bilo v slovenskih knjižnicah v obdobju pred drugos vetovno vojno?
Odgovor: V slovenskih knjižnicah je bilo leta 1939 več kot tri milijone knjig.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Katera je bila največja knjižnica v Ljubljani?
Odgovor: V Ljubljani je bila največja knjižnica vseučiliška. Prve dni novembra 1941 se je preselila v nove prostore, v palačo, s katero je arhitekt Jože Plečnik obogatil mesto.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kdaj je Radio Ljubljana začel s psokusnimi oddajami?
Odgovor: Radio Ljubljana je začel s poskusnimi oddajami 1. septembra 1928.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko ur je Radio Ljubljana oddajal leta 1929?
Odgovor: Leta 1929 je zabeležil 2370 ur programa in 6.105 naročnikov.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koloko ur je Radio Ljubljana oddajal leta 1939?
Odgovor: Radio Ljubljana je navduševal mnoge Slovence, saj je bilo leta 1939, ko je oddajal 3.022 ur, zabeleženih kar 21.615 naročnikov, torej kar 3000 več kot leto pred tem.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kako e je imenovala ilegalna radijska postaja v Ljubljani?
Odgovor: Ilegalna radijska postaja v Ljubljani se je imenovala Radio Kričač.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko kinematografov je bilo v Jugoslaviji leta 1939?
Odgovor: Konec leta 1939 je bilo v Jugoslaviji 432 kinematografov, od tega 64 v Sloveniji.1
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko predstav je bilo v letu 1939 oziroma koliko obiskovalcev je bilo zabeleženih?
Odgovor: V letu 1939 je bilo predvajanih 18.840 predstav, katere je obiskalo 2,365.661 oseb.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko kinematografov je delovalo v Ljubljani med drugos vetovno vojno?
Odgovor: V Ljubljani je med vojno obratovalo pet kinematografov: Matica (na Kongresnem trgu), Union (na Miklošičevi cesti), Sloga (na Kolodvorski ulici), Kodeljevo (v dvorani salezijanske zgradbe) in Moste (na Tovarniški ulici).
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: KOliko je bilo v ljubljanskih kinematografih prodanih vstopnic leta 1939?
Odgovor: V ljubljanskih kinematografih je bilo v letu 1939 prodanih 988.888 vstopnic; istega leta je bilo v ljubljanski drami prodanih 69.153 kart, v operi pa 91.078.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko pokopališč je bilo v Ljubljani v obdobju pred drugo svetovno vojno?
Odgovor: Ljubljana je imela več pokopališč, ki so bila higiensko neoporečna. Glavno pokopališče je bilo pri Sv. Križu, merilo je 180.942 m² in je bilo z novo progo električne cestne železnice lahko dostopno. V Ljubljani je bilo še nekaj manjših pokopališč: na Viču (10.119 m²), v Dravljah (16.205 m²), v Štepanji vasi (2.590 m²) in evangeličansko pokopališče v bližini Navja (1.190 m²), kjer od leta 1941 pokopi niso bili več dovoljeni. Omeniti je potrebno tudi opuščeno pokopališče pri Sv. Krištofu (5.700 m²), severno od ljubljanske železniške postaje, ki ga je mestna občina uredila kot park in ga 13. oktobra 1938 poimenovala pokopališče “zaslužnih mož Navlje”. To častno pokopališče je bilo neke vrste slovenski Panteon, ki so ga s spomeniki zaslužnih mož dopolnjevali tudi v času vojne,1384 ljudje pa so ga predvsem spomladi zelo radi obiskovali.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Koliko je bilo v Ljubljani župnih cerkev ob začetku okupacije?
Odgovor: Ob začetku okupacije je bilo v Ljubljani devet župnih cerkev: sv. Jakoba na Florjanski ulici, sv. Nikolaja oziroma stolna, Marijinega oznanjenja oziroma frančiškanska, sv. Petra, sv. Janeza Krstnika v Trnovem, sv. Frančiška v Spodnji Šiški, sv. Cirila in Metoda za Bežigradom, sv. Antona na Viču, sv. Družine v Mostah. Najmlajša ljubljanska fara je bila fara v Zgornji Šiški s cerkvijo sv. Roka, katere legitimnost je visoki komisar potrdil z odlokom z dne 5. maja 1942. Ustanovljena je bila zaradi vojnih razmer, v njo so bile namreč vključene vse vasi, ki so pred letom 1941 spadale v župnijo Št. Vid nad Ljubljano, katere jedro je z župno cerkvijo vred po okupaciji ostalo na nemškem okupacijskem ozemlju. Poleg župnih cerkev je bilo v prestolnici še več kot deset katoliških cerkev, starokatoliška cerkev z župnim uradom na Kolodvorski ulici, evangeličanska župna cerkev na Gosposvetski cesti in pravoslavna cerkev sv. Cirila in Metoda v Trubarjevem parku.
Vir: Šorn, Življenje Ljubljančanov.
Vprašanje: Kdaj so muzeji začeli s svojo dejavnostjo?
Odgovor: V nekaterih državah, npr. v Italiji, so muzeji svoja vrata za javnost odprli že v renesanci: muzej Capitoline v Rimu že 1471, ko je papež Sikst IV. muzeju podaril zbirko pomembnih antičnih skulptur. Vatikanski muje je papež Julij II. odprl za javnost v letu 1506. Leta 1592 je bil v Angliji ustanovljen Royal Armouries v Londonu, ki je svoje zbirke dal na ogled javnosti v letu 1660.
Kontekst: Sicer se je velik razmah ustanavljanja muzejev po Evropi začel v 18. stoletju.
Vir: Italijanska renesansa - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Italijanska_renesansa, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj je bil ustanovljen Britanski muzej?
Odgovor: Britanski muzej v Londonu je bil ustanovljen leta 1753 in svoja vrata za javnost odprl šest let pozneje.
Vir: Britanski muzej - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Britanski_muzej, 24. 1. 2024
Vprašanje: Kakšne so značilnosti muzejske panoge v Sloveniji?
Odgovor: Muzej lahko v Sloveniji ustanovi kdorkoli. DOločila in predpisi ne omejujejo nastajanja muzejev, prav tako ne omejujejo uporabe besede muzej. Muzeji, ki želijo delovati po strokovnih standardih in izpolnjujejo jasno določene pogoje, lahko pri Ministrstvu za kulturo zaprosijo za vpis v razvid muzejev. Po odobritvi ministrstva z vpisom v razvid njihove inventarizirane zbirke pridobijo status nacionalnega bogastva.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 10
Vprašanje: Koliko muzejev v RS je vpisanih v razvid muzejev?
Odgovor: V razvid muzejev je bilo na dan 22. 4. 2021 vpisanih 57 muzejev, od tega je bilo 13 državnih muzejev: Narodni muzej Slovenije, Prirodoslovni muzej Slovenije, Slovenski etnografski muzej, Muzej novejše zgodovine Slovenije, Tehniški muzej Slovenije, Muzej krščanstrva na Slovenskem, Slovenski gledališki inštitut - Gledališki muzej, Slovenski šolski muzej, Slovenska kinoteka, Vojaški muzej SLovenske vojske, Muzej za arhitekturo in oblikovanje, Moderna galerija in Narodna galerija. Poleg muzejev, katerih ustanoviteljica je RS, državno javno službo izvajajo tudi muzeji, ki so za to nalogo pridobili pooblastilo. Pooblaščenih muzejev je 36, med njimi so jih 35 ustanovile lokalne skupnosti, en muzej pa je zaseben.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 22
Vprašanje: Do kam segajo začetki muzejske dejavnosti na Slovenskem?
Odgovor: Začetki muzejev segajo v renesančni čas, ko sta zapisana večja zbirka antičnih spominkov in lapidarij v Celju.
Kontekst: Zbitateljstvo se je razširilo v obdobju baroka, ko so na gradovih nastale obsežne zbirke muzejskih predmetov.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 10
Vprašanje: Kdaj je bil na Slovenskem ustanovljen prvi muzej?
Odgovor: Prvi pravi nacionalni muzej je bil na pobudo Žige Zoisa ustanovljen leta 1809, a ni zaživel, ker ni imel niti prostorov niti osebja.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 10
Vprašanje: Koliko muzejev je na portalu museums.si?
Odgovor: Na portalu museums.si, ki predstavlja muzeje, galerije in druge kulturne ustanove, je bilo leta 2021 vključenih 175 ustanov oziroma njihovih dislociranih enot.
Vir: MUSEUMS.SI, https://museums.si/sl-si/, 26. 1. 2024
Vprašanje: Kako se imenuje muzejski dokumentacijski sistem?
Odgovor: Muzejski dokumentacijski sistem v RS je Galis.
Vprašanje: Kako SURS po prenovi statistike kulture od leta 2016 opredeljuje pojme muzejske dejavnosti?
Odgovor: SURS po prenovi statistike kulture od leta 2016 opredeljuje pojme muzejske dejavnosti kot: 1. muzej je za javnost odprta, nepridobitna, stalna ustanova v službi družbe in njenega razvoja, ki pridobiva materialne dokaze o ljudeh in njihovem okolju, jih hrani, raziskuje, o njih posreduje informacije in jih razstavlja. 2. muzejska zbirka je sistematično urejena skupina predmetov, stvari, navadno istovrstnih, urejenih po določenih merilih.
Vir: Repovž Grabnar, Muzejska in galerijska dejavnost, https://www.stat.si/StatWeb/File/DocSysFile/9746, 26. 1. 2024
Vprašanje: Katera sredstva predstavljajo večino virov prihodkov muzejev in galerij?
Odgovor: Večino virov prihodkov muzejev in galerij predstavljajo javna sredstva (EU, nacionalna in lokalna), njihov delež v obdobju 2004-2019 je v povprečju presegal 80 %.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 14
Vprašanje: Koliko je bilo razstav v muzejih in galerijah v letu 2019?
Odgovor: Leta 2019 je bilo v muzejih in galerijah v RS 1.406 razstav.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 15
Vprašanje: Koliko ljudi je zaposlenih v muzejih in galerijah?
Odgovor: Leta 2019 je bilo v muzejih in galerijah zaposlenih 1.048 oseb.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 15
Vprašanje: Koliko obiskovalcev je bilo v muzejih in galerijah v letu 2016?
Odgovor: V letu 2016 je bilo v muzejih in galerijah 3.236.504 obiskovalcev.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 16
Vprašanje: Koliko obiskovalcev je bilo v muzejih in galerijah v letu 2017?
Odgovor: V letu 2017 je bilo v muzejih in galerijah 3.161.866 obiskovalcev.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 16
Vprašanje: Koliko obiskovalcev je bilo v muzejih in galerijah v letu 2018?
Odgovor: V letu 2018 je bilo v muzejih in galerijah 2.733.597 obiskovalcev.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 16
Vprašanje: Koliko obiskovalcev je bilo v muzejih in galerijah v letu 2019?
Odgovor: V letu 2019 je bilo v muzejih in galerijah 2-800.899 obiskovalcev.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 16
Vprašanje: Koliko brezplačnih vstopnic je bilo izdanih v muzejih in galerijah leta 2016?
Odgovor: Leta 2016 je bilo v muzejih in galerijah izdanih 520.239 brezplačnih vstopnic.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 16
Vprašanje: Koliko brezplačnih vstopnic je bilo izdanih v muzejih in galerijah leta 2017?
Odgovor: Leta 2017 je bilo v muzejih in galerijah izdanih 519.319 brezplačnih vstopnic.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 16
Vprašanje: Koliko brezplačnih vstopnic je bilo izdanih v muzejih in galerijah leta 2018?
Odgovor: Leta 2018 je bilo v muzejih in galerijah izdanih 614.403 brezplačnih vstopnic.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 16
Vprašanje: Koliko brezplačnih vstopnic je bilo izdanih v muzejih in galerijah leta 2019?
Odgovor: Leta 2019 je bilo v muzejih in galerijah izdanih 549.561 brezplačnih vstopnic.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 16
Vprašanje: Kaj pomeni pojem deležnik?
Odgovor: Pojem deležnik je opredeljen kot katera koli skupina, subjekt ali organizacija, ki lahko vpliva na uresničevanje ciljev organizacije/sektorja oziroma ti vplivajo nanjo.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 21
Vprašanje: Katere so skupine deležnikov muzejske dejavnosti?
Odgovor: Deležnike, ki sestavljajo ekosistem sektorja muzejske dejavnosti, povezujemo v naslednje skupine: ponudba (izvajalcvi); povpraševanje (podjetja, javni sektor, KKS, prebivalstvo); izobraževanje, usposabljanje in razvoj; podporne organizacije; druge organizacije; oblikovalci politik.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 21
Vprašanje: Kakšen je odpiralni čas muzejev?
Odgovor: Nekateri slovenski muzeji (NMS, MNOM, SŠM, SLOGI...) so odprti tudi ob ponedeljkih, ko so muzeji po vsem svetu tradicionalno zaprti. Prav tako nekateri podaljšujejo odpiralni čas, predvsem v mesecih, ki so turistično zanimivi, in sicer do 19.00, 20.00 ali celo 22.00.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 23
Vprašanje: Koliko so z razmahom pandemije covid 19 izgubili muzeji?
Odgovor: Z razmahom pandemije covid 19 so slovenski muzeji zaradi zaščitnih ukrepov oziroma fizičnega zaprtja po navedbah Skupnosti muzejev Slovenije samo v prvi polovici leta 2020 izgubili prihodek v vrednosti 650.000 EUR.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 23
Vprašanje: Koliko muzejev in galerij je med pandemijo covid 19 svoj program na spletu?
Odgovor: Med pandemijo covid 19 je 74 % muzejev in galerij ponudilo programe na spletu, tako na družbenih omrežjih kot na spletnih straneh.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 24
Vprašanje: Kakšna je struktura zaposlenih v muzejih in galerijah?
Odgovor: V muzejih in galerijah so v letu 2019 prevladovali strokovni delavci s 66 %, tehničnih delavcev je bilo 17 %, takšen delež je odpadel tudi na upravo, administrativni in finančni kader.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 24
Vprašanje: Koliko razstav na gostovanjih so imeli slovenski muzeji in galerije v letu 2019?
Odgovor: Slovenski muzeji in galerije so imeli v letu 2019 na gostovanju 405 razstav.
Kontekst: Po drugi strani so slovenski muzeji dali na ogled 299 gostujočih razstav.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 26
Vprašanje: Katere ustanove šolajo muzejske delavce?
Odgovor: Muzejske delavce šolajo Oddelek za arheologijo na FF UL, Oddelek za arheologijo in dediščino FHŠ UP, Pedagoška fakulteta UL itd.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 27
Vprašanje: Kaj za študij muzelastva ponuja Oddelek za arheologijo FF UL?
Odgovor: Oddelek za arheologijo FF UL nudi univerzitetni, podiplomski in doktorski študij za opravljanje strokovnih nalog v muzejih in drugih kulturnih ustanovah.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 27
Vprašanje: Kaj za študij muzelastva ponuja Oddelek za arheologijo in dediščino FHŠ?
Odgovor: Oddelek za arheologijo in dediščino FHŠ ponuja študij arheologije na treh stopnjah ter kulturne dediščine na prvi in drugi stopnji.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 27
Vprašanje: Na katera področja so vezana dela v muzejih?
Odgovor: Najpogosteje so dela v muzejih vezana na arheologijo, etnologijo, umetnosti, umetnostno zgodovino, umetne obrti in zgodovino.
Vprašanje: Kateri je osrednji muzejski poklic?
Odgovor: Osrednji muzejski poklic je poklic kustosa.
Vprašanje: Katere so podporne muzejske organizacije?
Odgovor: Med podporne organizacije štejemo le tiste organizacije, ki delujejo na področju analiziranega sektorja, kjer nudijo ustrezno brezplačno podporo ciljnim skupinam in jih na podlagi javnega razpisa ali neposredne potrditve operacije izbere pristojno ministrstvo oziroma njihove izvajalske institucije. Med podporne organizacije prištevamo tudi organizacije, v katerih ima Vlada RS ustanoviteljske pravice in obveznosti in katerih področje delovanja je podpora določenemu sektorju.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 28
Vprašanje: Koliko članov ima ICOM?
Odgovor: ICOM ima 30.000 članov iz 137 držav.
Vprašanje: Kaj je Skupnost muzejev Slovenije?
Odgovor: Skupnost muzejev Slovenije je neprofesionalna organizacija, ki povezuje več kot 70 slovenskih muzejev in galerij.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 29
Vprašanje: V kaj je usmerjeno delovanje SMS?
Odgovor: Delovanje SMS je usmerjeno v spremljanje aktualnega dogajanja na področju nacionalne kulturne politike in statusa muzejev na eni strani ter dopolnilnega izobraževanja za muzelace, mednarodnega povezovanja, narodnih in mednarodnih projektov, promocije muzejev in muzejske službe ter izdajateljske dejavnosti na drugi.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 29
Vprašanje: Kaj je Slovensko muzejsko društvo?
Odgovor: Slovensko muzejsko društvo je prostovoljno stanovsko združenje slovenskih muzejskih in galerijskih delavcev, ki se združujejo zaradi uresničevanja svojih strokovnih interesov.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 29
Vprašanje: Kaj svojim članom omogoča SMD?
Odgovor: Članom na podlagi plačila letne članarine omogoča programe, povezane s stroko in profesionalnim razvojem zaposlenih v muzejih: strokovna izobraževanja (posvetovanja, delavnice, tečaje itd.), brezplačen/cenejši obsik muzejev v Sloveniji ipd.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 29
Vprašanje: Kdaj je bilo ustanvljeno Društvo restavratorjev Slovenije in kaj je njegovo poslanstvo?
Odgovor: Društvo restavratorjev Slovenije je bilo ustanovljeno leta 1993 z namenom boljšega uveljavljanja konservatorskih in restavratorskih pogledov pri varovanju kulturne dediščine.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 29
Vprašanje: Kaj je SED?
Odgovor: SED je Slovensko etnološko društvo , prostovoljna nepridobitna strokovna skupnost z več kot 40-letno tradicijo, ki združuje okoli 300 strokovnjakov, študentov in ljubiteljev etnologije, antropologije in sorodnih ved.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 30
Vprašanje: Kaj je SAD?
Odgovor: SAD je Slovensko arheološkjo društvo, prostovoljno, samostojno združenje strokovnjakov, ki delujejo na področju arheologije in za arheologijo zavzetih posameznikov drugih strok.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 30
Vprašanje: Kaj je namen SED?
Odgovor: SED redno prireja etnološke večere in okrogle mize, organizira ekskurzije in druge družabne dogodke, izdaja znanstveno-strokovno revijo Glasnik SLovenskega etnološkega društbva in monografije. Podeljuje Murkovo nagrado, Murkova priznanja in Murkove listine za izjemne dosežke v etnologiji.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 30
Vprašanje: Kaj je namen SAD?
Odgovor: Namen društva je prikazati razvoj in dosežke slovenske arheologije doma in v tujini, širiri in spodbujati mednarodne povezave na področju arheologije, višati nivo izobraževanja članov ter razširjati splošno razumevanje za ohranjanje premične in nepremične arehološke dediščine v RS.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 30
Vprašanje: Kdaj so dnevi odprtih muzejskih vrat?
Odgovor: Dnevi odprtih vrat so 3. decemvra na obletnico rojstva Franceta Prešerna in 8. februarja na kulturni praznik.
Vprašanje: Kdaj je bila ustanovljena Valvasorjeva nagrada?
Odgovor: Valvasorjeva nagrada je bila ustanovljena leta 1971 ob 150-letnici nastanka prvega slovenskega muzeja.
Vprašanje: Kaj je nagrada Mirka Šubica?
Odgovor: Nagrada Mirka Šubica, ki jo letno podeljuje Društvo restavratorjev Slovenije, predstavlja stanovsko nagrado za življenjsko delo na področju konservatorso-restavratorske stroke.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 31
Vprašanje: Kdo je bil Mirko Šubic?
Odgovor: Mirko Šubic je bil slovenski slikar, restavrator in profesor (rojen 1900, umrl 1976).
Vprašanje: Kaj je veriga vrednosti?
Odgovor: Veriga vrednosti je skupina deležnikov, ki sestavljajo vertikalno povezano verigo ali mrežo, v kateri obstajajo komplementarnosti pri raziskavah, razvoju in inovacijah, trženju in/ali poslovanju, ki se odražajo bodisi v obliki prodaje končnih produktov bodisi v prodaji vmesnih produktov v mednarodnih verigah ali mrežah vrednosti.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 38 isl.
Vprašanje: Kaj kažejo raziskave splošnih, tehnoloških ali potrošniških trendov glede ugotavljanja razvojnih potencialov?
Odgovor: V Sloveniji sistematičnih raziskav glede splošnih, tehnoloških ali potrošniških trendov žal nimamo.
Vprašanje: Kako lahko muzeji prispevajo k reševanju okoljske problematike?
Odgovor: K reševanju okoljske problematike lahko muzeji prispevajo z uporabo navidezne (virtualne) resničnosti.
Kontekst: Čeprav virtualni ogledi muzejev po eni strani pravzaprav služijo privabljanju obiskovalcev, lahko na drugi strani prispevajo tudi k manjšemu številu potovanj in potencialno pomagajo zaščititi turistično preveč oblegane znamenitosti.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 47
Vprašanje: Kaj muzejem prinaša priložnosti za nov, interaktiven način prikazovanja zgodb, predstavitve predmetov itd.?
Odgovor: Priložnosti muzejem za nov, interaktiven način prikazovanja zgodb, predstavitve predmetov itd. omogoča uporaba tehnologij, vezanih na navidezno (ang. virtual reality), obogateno (ang. augmented reality) in mešano (ang. rmixed reality) resničnost.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 47
Vprašanje: Kaj lahko omogoča umetna inteligenca?
Odgovor: Umetna inteligenca lahko obiskovalcem omogoča raziskovanje zbirk na nove načine, zanje ustvari prepričjive personalizirane izkušnje - na primer na podlagi tehnologije prepoznave obraza ali privlačne in informativne muzejske vodnike.
Kontekst: Umetna inteligenca je lahko
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 49
Vprašanje: Kaj so pop-up muzeji?
Odgovor: Da bi prišli do posebne interakcije, so začeli oblikovati nova fizična okolja, ki nudijo možnost obiska tudi zunaj njihovih zidov. S posebnimi dislociranimi, običajno začasnimi (ang. pop-up) enotami lahko dosežejo nove ciljne skupine in svoje zbirke predstavijo na drugačen način.
Vir: Analiza panoge muzeji v Slovenij, 2022, str. 52
Vprašanje: Kdaj so na Oddelku za arheologijo FF UL uvedli predmet Arheologija za javnost?
Odgovor: Predmet Arheologija za javnost so na FF UL uvedli pred 15 leti. Pouevati sta ga začeli Verena Perko in Jelka Pirkovič.
Vprašanje: Kakšna je vsebina študija arheologije za javnost?
Odgovor: Koncepti in vrednote arheološke dediščine. Pomen komunikacije arheoloških vsebin in znanja, pridobljenega z arheološkimi metodami. Razvoj njenega varstva v Evropi in v Sloveniji; sodobno mednarodno pravno varstvo in institucije. Položaj varstva slovenske arheološke dediščine v javnosti. Pomen interpretacije in prezentacije ter sodelovanja z javnostmi za vzpostavljanje učinkovitega varovanja arheoloških najdišč. Načela arheološkega konservatorstva, terminologija, interdisciplinarnost. Ogroženost arheološke dediščine, fizično varstvo (terminologija in definicije), načela in cilji preventivne arheologije. Podatki o arheološki dediščini (evidentiranje, registri, drugo dokumentiranje) in vrednotenje. Arheološki konservatorski ukrepi in posegi. Osnove muzeologije, muzejske komunikacije in muzeografije (principi in zgodovina muzealstva, principi zbiranja, varovanja in hranjenja dediščine). Sodobna načela varovanja dediščine izven muzejev (ekomuzeji, kibernetični muzeji). Študije primerov muzealizacije arheoloških najdišč. Pomen vključevanja sodobne informativne komunikacijske tehnologije pri interpretaciji arheološke dediščine.
Vir: Arheologija za javnosti | Filozofska fakulteta Univerze v Ljubljani, https://www.ff.uni-lj.si/arheologija-za-javnosti, 26. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj je bil ustanovljen prvi policijski muzej?
Odgovor: Prvi policijski muzej je bil odprt leta 1909 v Parizu.
Kontekst: Prvi policijski muzeji so bili ustanovljeni zato, da se ohrani zgodovina policijskih dejavnosti, predvsem pa so bili namenjeni kriminalistiki – so prikaz žrtev kaznivih dejanj, njihovih storilcev in predmetov, s katerimi so bila kazniva dejanja storjena. Muzeji so bili kot kabinet za nadgradnjo empiričnih znanj vsem tistim, ki so se neposredno ukvarjali z odkrivanjem, preiskovanjem in dokazovanjem kaznivih dejanj.
Vir: Policija - Zgodovina muzeja, https://www.policija.si/o-slovenski-policiji/muzej/zgodovina-muzeja, 26. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj je bil ustanovljen slovenski kriminalistični muzej?
Odgovor: Za slovenski kriminalistični muzej viri omenjajo zbiranje gradiva že leta 1920. Namenjen je bil izobraževanju policistov ter orožnikov za zatiranje kriminala. Prostore je imel v šempetrski vojašnici. Med 2. svetovno vojno je bil preseljen v nekdanjo prisilno delavnico na Poljanskem nasipu; tam se je velik del gradiva izgubil, ostanek pa so po vojni prenesli v Šolo narodne milice v Šiški. Zbirali so dodatno gradivo, tako da je bil novi muzej 30. septembra 1947 odprt za strokovno javnost in pripadnike ONZ. Organizacijsko je v letih 1946 in 1947 spadal v Oddelek za pobijanje kriminalitete. Ko se je ta leta 1948 preimenoval v Oddelek za kriminalistično službo, je muzej že imel “enega uslužbenca”, Svetozarja Šubarevića, ki je imel vrsto let izredno pomembno vlogo pri razvoju muzeja. Bil je entuziast, ki je po drugi svetovni vojni "oral ledino" na tem področju, zbiral in urejal je predmete, ki so bili sredstva za storitev kaznivih dejanj ali so izhajali iz njih. Čez štiri leta so muzej preselili v šolo v grad na Igu pri Ljubljani, kjer je ostal do avgusta 1953, ko so ga preselili v Dom ljudske milice na Kotnikovi 8 v Ljubljani. Leta 1970 so ga prenesli v Tacen, kjer je bila 1967 ustanovljena Srednja strokovna šola. Leta 1976 je bil ustanovljen svet muzeja in njegova dejavnost se je razširila. Pojavila se je težnja Službe državne varnosti (SDV) po zbiranju in odpiranju zbirk (razstav) o razvoju služb v ONZ od leta 1941. Ustanovljen je bil Oddelek o zaščiti narodnoosvobodilnega gibanja, muzej pa se je preimenoval v Muzej ONZ. Nato se je leta 1982 preimenoval v Muzej RSNZ. Takrat so ga sestavljali: Kriminalistični oddelek, Oddelek o razvoju varnostnega sistema in Oddelek o zaščiti narodnoosvobodilnega gibanja.
Vir: Policija - Zgodovina muzeja, https://www.policija.si/o-slovenski-policiji/muzej/zgodovina-muzeja, 26. 1. 2024
Vprašanje: Kje je slovenski policijski muzej danes?
Odgovor: Od 14. 12. 2006 je Muzej slovenske policije v Tacnu, v prostorih Policijske akademije.
Vir: Policija - Zgodovina muzeja, https://www.policija.si/o-slovenski-policiji/muzej/zgodovina-muzeja, 26. 1. 2024
Vprašanje: Katera je bila ena najpomembnejših knjižnic v starodavnem svetu?
Odgovor: Ena najpomembnejših knjižnic je bila Kraljeva knjižnica v Aleksandriji oziroma Antična aleksandrijska knjižnica.
Kontekst: Knjižnica je bila del Aleksandrijskega muzeja.
Vir: Aleksandrijska knjižnica - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Aleksandrijska_knji%C5%BEnica, 26. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj je bil ustanovljen muzej v Aleksandriji?
Odgovor: Muzej v Aleksandriji je bil ustanovljen leta 290 pr. n. št. v času vladarja Ptolemaja I. Soterja.
Kontekst: Muzej ni obsegal umetniških zbirk, temveč je bil predvsem središče znanstvenih, kulturnih in umetniških dejavnosti. Obsegal je veliko knjižnico, raziskovalne laboratorije, predavalnice in učilnice.
Vprašanje: Kdaj so nastale prve razglednice?
Odgovor: Prve razglednice so nastale ob koncu 19. stoletja. Razglednica se je razvila iz dopisnice, le to pa poznamo od 60. let 19. stoletja. Kljub nerazrešenemu vprašanju o času in avtorsdtvu nastanka prve razglednice je nedvomno, da so se razglednice začele bolj množično širiti v prvih letih sedmega desetletja 19. stoletja, ko so se dopisnice z "razgledom" začele pojavljati v Nemčiji in nato še v Švici in Avstriji.
Kontekst: Med predhodnike razglednic smemo šteti tudi tiskane novoletne in božične razglednice.
Vir: Kako je nastala razglednica, https://www.kamra.si/digitalne-zbirke/kako-je-nastala-razglednica/, 26. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj se pojavijo slovenske razglednice?
Odgovor: Prve razglednice so slovenski kraji dobili v 80. in v začetku 90. let 19. stoletja. Izraz razglednica se je začel pojavljati od preloma 19. v 20. stoletje.
Vir: Kako je nastala razglednica, https://www.kamra.si/digitalne-zbirke/kako-je-nastala-razglednica/, 26. 1. 2024
Vprašanje: Kako so se imenovale prve razglednice?
Odgovor: Prve razglednice so mnogi menovali še kar dopisnica, pa tudi oglednica in dopisnica za razgledom.
Vir: Kako je nastala razglednica, https://www.kamra.si/digitalne-zbirke/kako-je-nastala-razglednica/, 26. 1. 2024
Vprašanje: Kako so bile narejene prve razglednice?
Odgovor: Najstarejše razglednice so bile narejene z grafično tehniko, imenovano litografija ali kamnotisk. Za tisk so uporabvljali kamnite plošče, v katere so vrezovali slike, črke, podobe itd. in jih nato prenesli na papir.
Vir: Kako je nastala razglednica, https://www.kamra.si/digitalne-zbirke/kako-je-nastala-razglednica/, 26. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj je Šoštanj pridobil mestne pravice?
Odgovor: Šoštanj je mestne pravice pridobil leta 1911.
Vprašanje: Katero mesto je "metropola" Šaleške doline?
Odgovor: "Metropola" Šaleške doline je Šoštanj.
Vprašanje: Kaj predstavlja razstava Usnjarstvo v Šoštanju?
Odgovor: Razstava kredstavlja več kot 200-letno tradicijo usnjarstva v Šoštanju, ki se je začela leta 1788 z ustanovitvijo Vošnjakove obrtne delavnice.
Vir: Muzej usnjarstva na slovenskem &#8211; Muzej Velenje, https://muzej-velenje.si/muzej_velenje/muzej-usnjarstva-na-slovenskem/, 26. 1. 2024
Vprašanje: Kje je razstava Industrijska predelava kož v usnje?
Odgovor: Razstava Industrijska predelava kož v usnje je v paviljonskem delu Muzeja usnjarstva.
Kontekst: Na razstavi je na velikih panojih predstavljen tehnološki postopek za predelavo kož od vhodnih surovin, konzerviranja, luženja, strojenja in dodelave do končnega izdelka – usnja. Muzejsko razstavo ambientalno dopolnjujejo velike fotografije proizvodnega procesa. Obiskovalcem je postavljenih na ogled 70 muzejskih predmetov večjih dimenzij, ki časovno segajo v čas razmaha industrializacije na Slovenskem od konca 19. stoletja do danes. Predstavitev zajema ogled najpomembnejših strojev in naprav za predelavo kož v usnje (pam, lužilne jame, cepilni stroj, valjavke, brusilni stroj, strugalni stroj, lomilka, šivalni stroj, stroj za embaliranje usnja, stiskalnice, mlin za mletje hrastove lesovine za izdelavo tanina itn.) ter demonstracijo delovanja transmisije za pogon strojev in naprav v nekdanji tovarni usnja v Šoštanju.
Vir: Muzej usnjarstva na slovenskem &#8211; Muzej Velenje, https://muzej-velenje.si/muzej_velenje/muzej-usnjarstva-na-slovenskem/, 26. 1. 2024
Vprašanje: Kdo je ustanovil kongregacijo šolskih sester sv. Frančiška Kristusa Kralja?
Odgovor: Kongregacijo je ustanovila s. Margareta Puhar (1818-1901)
Vir: Bauman, Šolske sestre: diplomsko delo, 2013, 11
Vprašanje: Kateri je največji grad na Slovenskem?
Odgovor: Sredi zelenega gričevja v občini Grad se ponosno dviga največji grad na Slovenskem s svojimi 365 sobami. Grajsko poslopje spada med najobsežnejše fevdalne komplekse na Slovenskem.
Vir: Grad - največji Grad na Slovenskem - Izletko, https://www.izletko.si/kam-na-izlet/pomurska/grad-najvecji-grad-na-slovenskem.html, 26. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj je bila v Topolšici ustanovljena Gozdna šola?
Odgovor: Gozdna šola v Topolšici je bila ustanovljena leta 1927.
Vprašanje: Kako je bila zasnovana avstro-ogrska obramba?
Odgovor: Avstro-ogrska obramba je bila zasnovana na več obrambnih linijah.Najprej so delali v globokem zaledju, nato pa so več in več delavcev pošiljal ina prednje linije.
Vprašanje: V koliko valovih so v begunstvo odhajali prebivalci iz Posočja?
Odgovor: Prebivalci iz Posočja so v begunstvo odhajali v več valovih: konec maja 1915 ob izbruhu spopadov med Italijo in Avstro-Ogrsko, avgusta 1916 ob padcu Gorice, avgusta 1917 ob padcu Sv. Gore in Banjške planote.
Kontekst: V letih 1918, 1919 in 1920 so se vračali na svoje domove.
Vir: Begunci iz Posočja 1916-19 - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Begunci_iz_Poso%C4%8Dja_1916-19, 26. 1. 2024
Vprašanje: Kje in kdaj je bila ustanovljena prva požarna bramba na Slovenskem?
Odgovor: Prvo gasilskodruštvo je bilo ustanovljeno 18. 9. 1869 v Metliki.
Vir: Tomat, Gasilske zveze, https://gasilec.net/wp-content/uploads/2020/05/Gasilske-zveze.pdf, 26. 1. 2024
Vprašanje: Na koliko občin je bilo razdeljeno Idrijsko?
Odgovor: Območje Idrijskega je bilo razdeljeno med osem občin: Idrija, Črni Vrh, Dole, Godovič, Čekovnik, Popdnjo Idrijo, Vojsko in Žiri.
Vprašanje: Kdaj je bila ustanovljena prva gasilska zveza?
Odgovor: Začetek je naredila Koroška z »Zvezo prostovoljnih požarnih bramb na Koroškem«, ki se je konstituirala 13. junija 1869 v Celovcu in na kateri so delegati za predsednika zveze izvolili Ferdinanda Jergitscha.
Vir: Tomat, Gasilske zveze, https://gasilec.net/wp-content/uploads/2020/05/Gasilske-zveze.pdf, 26. 1. 2024
Vprašanje: V katero nadškofijo je spadalo Cerkno?
Odgovor: Cerkno z okoliškimi vasmi je, znotraj Goriške metropolije, spadalo v Goriško nadškofijo.
Vprašanje: Kdaj in kje se je rodil Vladislav Fabjančič?
Odgovor: Vladislav Fabjančič se je rodil 19. maja 1894 na Bučki.
Vir: Kos, Fabjančič, str. 6
Vprašanje: Kdo je v avstro-ogrski vojski gradil žičnice?
Odgovor: V avstro-ogrski vojski so žičnice gradili in vzdrževali posebni žičniški oddelki, pozneje pa žičničarske stotnije v sestavi železniškega polka.
Kontekst: Pred koncem vojne so žičničarske enote štele 6.665 mož in na JV bojišču vzdrževale 1.735 km žičnic.
Vir: V zaledju soške fronte, https://www2.sistory.si/publikacije/razstave/V_zaledju_soske_fronte/ch06.html, 26. 1. 2024
Vprašanje: S čim je na vsakdanje življenje vplivala prva svetovna vojna?
Odgovor: Še pred odprtjem soške fronte so vojne razmere vplivale tudi na vsakdanje življenje, mdr. z raznimi ukrepi. Od sobote popoldan do nedelje zvečer je bilo prepovedano točiti žganje, policijska ura se je začela vsak dan ob 22. uri itd.
Vir: V zaledju soške fronte, https://www2.sistory.si/publikacije/razstave/V_zaledju_soske_fronte/ch06.html, 26. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj se je odprlo bojišče ob Soči?
Odgovor: Bojišče ob Soči se je odprlo 23. maja 1915.
Kontekst: Kraji ob Idrijci so bili v vojaškem smislu frontno zaledje ob 3. in 4. obrambni črti.
Vir: V zaledju soške fronte, https://www2.sistory.si/publikacije/razstave/V_zaledju_soske_fronte/ch06.html, 26. 1. 2024
Vprašanje: V katere dejavnosti, povezane z vojaškim spopadom, so bili vključeni domačini?
Odgovor: Od druge polovice leta 1915 so domačini sodelovali pri utrjevalnih delih, gradnji okopov in jarkov.
Kontekst: Okope in jarke so gradili vse od Nanosa, Cola, obronkov Trnovskega gozda, do Vojskega, ob desnem bregu Idrijce ter v vaseh pod KOjco, na Kladju idr.
Vir: V zaledju soške fronte, https://www2.sistory.si/publikacije/razstave/V_zaledju_soske_fronte/ch06.html, 26. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je bilo z idrijskim rudnikom živega srebra med prvo svetovno vojno?
Odgovor: Idrijski rudnik živega srebra je bil militariziran takoj po začetku vojne. Živo srebro so centralne sile potrebovale pri netilkah za strelivo ter pri pripravi eksplozivne spojine - fulminata.
Vir: Rudnik Idrija - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Rudnik_Idrija, 26. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj v zgodovini je prvič prišlo do bombardiranj iz zraka?
Odgovor: Do bombardiranj iz zraka je prvič prišlo med prvo svetovno vojno. Na Slovenskem so bombardirali večja mesta oziroma vojaške naprave: Ljubljano, Postojno, Bohinjsko Belo, železniška središča.
Vprašanje: Kolikokrat je bila med prvo svetovno vojno iz zraka napadena Idrija?
Odgovor: Idrija je bila med prvo svetovno vojno bombardirana večkrat. Najobsežnejša letalska napada na Idrijo sta bila julija 1917.
Vprašanje: Kdo je nabornik?
Odgovor: Nabornik je vojaški obveznik pred služenjem vojaškega roka.
Vir: Fran/iskanje/nabornik, https://fran.si/iskanje?Query=nabornik, 26. 1. 2024
Vprašanje: Kdaj je bila zgrajena spominska cerkev v Javorci?
Odgovor: Spominska cerkev v Javorci je bila zgrajena leta 1916.
Vir: Javorca - V iskanju tolažbe in miru - Tolminski muzej, https://www.tol-muzej.si/javorca/si/05, 26. 1. 2024
Vprašanje: Kaj hrani Vojni muzej Idrija?
Odgovor: Vojni muzej Idrija hrani predmete, povezane z vojaško zgodovino 20. stoletja, od prve svetovne vojne do osamosvojitvene vojne za Slovenijo.
Vir: Vojni muzej Idrija - Slovensko, https://vojni-muzej-idrija.weebly.com/, 26. 1. 2024
Vprašanje: Kaj hrani Vojni muzej Črni Vrh?
Odgovor: Muzej hrani bojno opremo in ostanke, ki so jih našli na območju bojišč in v zalednih krajih soške fronte.
Vprašanje: Koliko je bilo banov Dravske banovine?
Odgovor: Bani Dravske banovine so bili štirje: Dušan Sernec, Drago Marušič, Dinko Puc in Marko Natlačen.
Vprašanje: Kdo je bil Metod Plut?
Odgovor: Slovenski prevarant, tat, ropar in serijski morilec, * 6. junij 1948, Planina nad Horjulom, Jugoslavija † 30. maj 2006, Zavod za prestajanje kazni zapora Dob pri Mirni, Slovenija.
Vir: Metod Trobec - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Metod_Trobec, 26. 1. 2024
Vprašanje: Kateri je bil največji kmečki upor pri nas?
Odgovor: Najobsežnejši kmečki upor je bil slovensko-hrvaški kmečki upor leta 1573, na čelu katerega so bili Ivan Pasanec, Ivan Mogaić in vodja Matija Gubec. Začetno nezadovoljstvo s krutimi fevdalci je preraslo v poskus vpeljave nove politične ureditve, v kateri bi ljudje sami skrbeli za ljudi in davke in bili podrejeni le kralju in nadvojvodi. Hrvaški kmetje so se začeli organizirati konec leta 1572, na svojo stran so pridobili tudi kmete iz Bele Krajine, Kranjske in Štajerske. Upor je bil zadušen 9. 2. 1573.
Vir: Hrvaško-slovenski kmečki upor - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Hrva%C5%A1ko-slovenski_kme%C4%8Dki_upor, 26. 12. 2024
Vprašanje: Kdo je bil Marko Natlačen?
Odgovor: Marko Natlačen se je rodil leta 1886 v Mančah. Na Dunaju je študiral pravo in 1919. leta v Ljubljani odprl odvetniško pisarno. Leta 1926 je postal podpredsednik Slovenske ljudske stranke, leta 1927 je bil izvoljen v skupščino Ljubljanske oblasti in postalpredsednik oblastnega odbora. 11. 9. 1935 je postal ban Dravske banovine. Po okupaciji Jugoslavije je kot član Narodnega sveta pri Nemcih poskušal doseči, da bi bili Slovenci okupirani s strani enega okupatorja. bil je član Sosveta italijanskega okupatorja, a je po 4 mesecih izstopil zaradi italijanskega nasilja nad Slovenci. Oktobra 1942 ga je likvidirala Varnostno obveščevalna služba KPS.
Vir: Natlačen, Marko (1886–1942) - Slovenska biografija, https://www.slovenska-biografija.si/oseba/sbi385548/, 26. 1.2024