SemantikaEU/povjemo-CH huggingface dataset:
Vprašanje: Kdaj je jugoslovanska skupščina sprejela drugi petletni gospodarski načrt?
Odgovor: Jugoslovanska skupščina je drugi petletni gospodarski načrt sprejela konec decembra 1957.
Vir: Prinčič, Slovensko gospodarstvo, 1997, 9
Vprašanje: Kdaj se je končala druga petletka?
Odgovor: Druga petletka se je predčasno končala leta 1960.
Vir: Prinčič, Slovensko gospodarstvo, 1997,
Vprašanje: Kakšna je bila vloga Franca Leskoška v povojni družbi?
Odgovor: Franc Leskošek je bil od 1945 do 1948 minister za industrijo v slovenski vladi, pozneje pa minister za težko industrijo v vladi FLRJ.
Vir: Prinčič, Slovensko gospodarstvo, 1997, 33
Vprašanje: Koliko je bilo v Sloveniji v obdobju po drugi svetovni vojni udarnikov?
Odgovor: Do leta 1951 je bilo v Sloveniji okoli 55000 ljudi večkratnih udarnikov.
Vir: Prinčič, Slovensko gospodarstvo, 1997, 39
Vprašanje: Koliko je bilo v Sloveniji leta 1963 prekinitev dela?
Odgovor: Leta 1963 jih je bilo v Sloveniji 53, in sicer: v ljubljanskem okraju 27, v celjskem 8, v mariborskem 7 in v koprskem 11. Po nepopolnih podatkih je v njih sodelovalo 1211 delavcev in uslužbencev. Največ prekinitev delaje bilo v podjetjih, ki so zaposlovala pretežno sezonsko delovno silo.
Vir: Prinčič, Slovensko gospodarstvo, 1997, 52
Vprašanje: Kdo je bil predsednik slovenske vlade od 1953 do 1962?
Odgovor: Boris Kraigher (1914-1967) je bil od 1953 do 1962 predsednik slovenske vlade, nato pa podpredsednik zvezne vlade, kjer je vodil odbor za pripravo gospodarske reforme.
Vir: Prinčič, Slovensko gospodarstvo, 1997, 59
Vprašanje: Kdaj je skupščina sprejela Zakon o združenem delu?
Odgovor: Skupščina je Zakon o združenem delu sprejela 25. 11. 1976.
Vir: Prinčič, Slovensko gospodarstvo, 1997, 69
Vprašanje: Izhodišče kakšne ideje je bil Zakon o združenem delu?
Odgovor: Zakon je bil izhodišče ideje, da bi delovanje tržnih zakonitosti lahko učinkoviteje nadomestili s samoupravnim dogovarjanjem med podjetji.
Vir: Prinčič, Slovensko gospodarstvo, 1997, 69
Vprašanje: Kdaj je bila sprejeta Resolucija o dolgoročnem gospodarskem razvoju Slovenije v letih 1972-1985?
Odgovor: Resolucija o dolgoročnem gospodarskem razvoju Slovenije v letih 1972-1985 je bila sprejeta marca 1972.
Vir: Prinčič, Slovensko gospodarstvo, 1997, 71
Vprašanje: Kdaj je republiška skupščina sprejela Dolgoročni plan SR Slovenije za obdobje 1986-2000?
Odgovor: Dolgoročni plan SR Slovenije za obdobje 1986-2000 je bil sprejet januarja 1986.
Vir: Prinčič, Slovensko gospodarstvo, 1997, 73
Vprašanje: Kaj je rekvizicija?
Odgovor: Rekvizicija je odvzem premičnin zaradi nujnih potreb vojske, države, zlasti v vojnem času.
Vir: Fran/SSKJ, https://fran.si/130/sskj-slovar-slovenskega-knjiznega-jezika/3592124/rekvizicija?page=3294&FilteredDictionaryIds=130&Query=*&View=2 2. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je nacionalizacija?
Odgovor: Nacionalizácija ali podržávljenje je dejanje prevzema zasebne lastnine (zemljišča, objekti) s strani države.
Vir: Nacionalizacija - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Nacionalizacija, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je denacionalizacija?
Odgovor: Denacionalizacija (tudi »privatizacija«) je prenos lastnine in odgovornosti iz javnega oz. državnega v privatni (komercialni) sektor. Izraz se lahko nanaša na popoln prenos kakršnekoli državne lastnine.
Vir: Denacionalizacija - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Denacionalizacija, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kaj pomeni kratica RSNZ?
Odgovor: Republiški sekretariat za notranje zadeve.
Vir: Vidovič Miklavčič, Slovenski železničarji,
Vprašanje: Kaj pomeni kratica DSSS?
Odgovor: Delavska socialistična stranka za SLovenijo.
Vprašanje: Kaj pomeni NOO?
Odgovor: Narodnoosvobodilni odbor.
Vprašanje: Kaj je NZ?
Odgovor: Narodna zaščita.
Vprašanje: Kaj je SKOJ?
Odgovor: Savez komunističke omladine Jugoslavije.
Vprašanje: Kaj je VOS?
Odgovor: Varnostno obveščevalna služba.
Vprašanje: Kaj je SKOJ?
Odgovor: Zveza komunistične mladine Jugoslavije (kratica ZKMJ; srbohrvaško: Savez komunističke omladine Jugoslavije; makedonsko: Сојуз на комунистичката младина на Југославија; kratica SKOJ) je bila politična mladinska organizacija Komunistične partije Jugoslavije (KPJ). Pripadnikom SKOJ-a se je reklo skojevci. Že samo dve leti po ustanovitvi zveze je bila ta prepovedana, s svojim delom so nadaljevali v ilegali in postali ena najbolj vplivnih mladinskih revolucionarnih organizacij v Kraljevini Jugoslaviji. Kasneje je zveza postala pomemben organizator narodnoosvobodilne vojne proti okupatorju in kvizlinškim skupinam. Po drugi svetovni vojni sej je SKOJ združil z Združeno zvezo
protifašistične mladine Jugoslavije in postal splošna organizacija jugoslovanske mladine – Ljudska mladina Jugoslavije (srbohrvaško: Narodna omladina Jugoslavije; kratica: NOJ), ki je kasneje postala Zveza mladine Jugoslavije (Savez omladine Jugoslavije; kratica SOJ); ta se je leta 1974 preimenovala v Zvezo socialistične
mladine Jugoslavije (SSOJ). Slovenski del organizacije se je do leta 1948 imenoval Zveza komunistične mladine Slovenije
Vir: Zveza komunistične mladine Jugoslavije - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Zveza_komunisti%C4%8Dne_mladine_Jugoslavije, 2. 2. 2024
Vprašanje: Koliko potnikov je v SLoveniji leta 1¸937 prihajalo na eno postajo?
Odgovor: Povprečno 49.400.
Vir: Vidovič Miklavčič, Slovenski železničarji, 25
Vprašanje: Koliko delavcev je bilo zaposlenih na območju ljubljanske železniške direkcije leta 1939?
Odgovor: Leta 1939 je bilo zaposlenih na območju ljubljanske železniške direkcije 14.679 delavcev.
Vir: Vidovič Miklavčič, Slovenski železničarji, 25
Vprašanje: Kdaj je nemški okupator določil razmejitveno črto med ozemljem, ki so ga zasedli sami in tistim, ki naj bi pripadlo Italijanom?
Odgovor: Dne 12. aprila 1941 je nemški okupator prvič določil razmejitveno črto med ozemljem, ki so ga zasedli sami in tistim, ki naj bi pripadlo Italijanom.
Vir: Vidovič Miklavčič, Slovenski železničarji, 68
Vprašanje: Koliko je bilo leta 1941 železničarjev?
Odgovor: Leta 1941 je bilo 14.357 železničarjev (skupaj z 2.200 delavci v žel. delavnicah v Mariboru).
Vir: Vidovič Miklavčič, Slovenski železničarji, 72
Vprašanje: Kaj je Emilio Grazioli (civilni komisar) zahteval od železniške direkcije?
Odgovor: Civilni komisar Emilio Grazioli je že do 22. aprila zahteval, da mu naj železniška direkcija pošlje natančen seznam vsega osebja na progah, zasedenih po italijanski vojski.
Vir: Vidovič Miklavčič, Slovenski železničarji, 82
Vprašanje: Kdo je bil Tone Šušteršič - Tine Železnik?
Odgovor: Tone Šušteršič (rojen 1903) je bil od leta 1932 član KP, predvojni revolucionar in pomemben organizator delavskega gibanja na železnici in izven nje.
Vir: Vidovič Miklavčič, Slovenski železničarji, 88
Vprašanje: Zakaj se je med vojno na železnici zaposlilo veliko dijakov in študentov?
Odgovor: Dne 22. septembra 1942 je bila namreč izdana naredba visokega komisarja za Ljubljansko pokrajino, ki je dovoljevala glede na to, da zagotovi redni promet na železnicah Ljubljanske pokrajine (saj je bilo tedaj že večje število železničarjev v internaciji), sprejem v samostojno izvrševanje službe tudi mladeniče stare manj kot 21 let, vendar ne manj kot 18 let in seveda, če ustrezajo vsem drugim pogojem, ki jih predpisuje zakon. Italijanski okupator je jemal tudi brezposelne študente, študente brez družin in sploh študente za sumljive elemente v mestu, zato jih je že spomladi 1942 interniral v sklopu različnih ukrepov za obrambo Ljubljane. Spričo zgoraj omenjene naredbe pa so se študenti z zaposlitvijo na železnici več ali manj le umaknili okupatorjevemu nadzoru in dobili nekakšno zavetje pred njegovim nasiljem.
Vir: Vidovič Miklavčič, Slovenski železničarji, 243
Vprašanje: Kje in kdaj je bila prva znana stavka?
Odgovor: Prva znana stavka je bila v 12. stoletju pred našim štetjem v Egiptu.
Kontekst: Takratni delavci so pod vodstvom Ramzesa III med gradnjo nekropole ustavili delo, dokler niso bili bolje obravnavani. Dogodek je ohranjen na papirusu in podrobno opisuje potek stavke. Stavka je bila za tisti čas nedopustna, a tedanji delavci so dosegli zvišanje plač.
Vir: Stavka - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Stavka, 2. 2. 2024
Vprašanje: Katera ustava je prva zagotovila pravico do stavke?
Odgovor: Leta 1917 je mehiška ustava kot prva nacionalna ustava zagotovila pravico do stavke.
Vir: Stavka - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Stavka, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je zakonita stavka?
Odgovor: Zakonita stavka je stavka, ki je v posamezni deželi eksplicitno dovoljena z zakonom ali drugimi pravnimi akti. Zakonita stavka se navadno enači z dovoljeno stavko.
Vir: Stavka - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Stavka, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je nezakonita stavka?
Odgovor: Nezakonita stavka so lahko stavke nasploh, za vse dejavnosti in za vse zaposlene. Takšna ureditev je danes zelo redka. Praviloma v posameznih deželah najdemo določila, da stavka ni dovoljena za posamezne kategorije zaposlenih oziroma za določene vrste organizacij.
Vir: Stavka - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Stavka, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je politična stavka?
Odgovor: Politična stavka za razliko od delavske stavke, je tu stavka za doseganje političnih ciljev.
Vir: Stavka - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Stavka, 2. 2. 2024
Vprašanje: Katere so stavke iz znotraj organizacijskih razlogov?
Odgovor: Stavke iz znotraj organizacijskih razlogov so stavke v »pravem« pomenu besede, ki se pojavljajo znotraj posamezne organizacije, zlasti podjetja, in iz razlogov, ki imajo svoje polje razreševanja znotraj podjetja.
Vir: Stavka - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Stavka, 2. 2. 2024
Vprašanje: Katere so stavke iz zunaj organizacijskih razlogov?
Odgovor: Stavke iz zunaj organizacijskih razlogov so stavke, katerih vzroki nimajo svojega izvira v organizaciji sami, čeprav je tudi ta organizacija lahko vključena v razreševanje problema. Stavkajo zaradi vzrokov, ki jih pripisujejo nekemu zunanjemu dejavniku in vplivajo na njihove pravice in položaj.
Vir: Stavka - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Stavka, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kaj so nacionalne in generalne stavke?
Odgovor: Nacionalne in generalne stavke to so stavke širšega obsega, recimo v eni panogi ali celo v vseh gospodarskih panogah.
Vir: Stavka - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Stavka, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kaj so opozorilne stavke?
Odgovor: Opozorilne stavke praviloma so to kratkotrajne demonstracijske stavke, s katerimi delavci sporočijo, da jih bodo uporabili za dosego svojih ciljev, če druga sredstva ne bodo uspešna.
Vir: Stavka - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Stavka, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kaj so napovedane in nenapovedane stavke?
Odgovor: Napovedane in nenapovedane stavke zakonite so stavke, ki so napovedane. Napoved je pomembna z vidika posledic. Tako se lahko organizacija pripravi na stavko in škoda je bistveno manjša. Nenapovedane stavke pa imenujemo tudi stavke presenečenja in so običajno krajše, silovitejše pa tudi uspešnejše.
Vir: Stavka - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Stavka, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kaj so defenzivne stavke?
Odgovor: Defenzivne stavke tudi obrambne, so stavke, ki so namenjene ohranitvi kake že pridobljene pravice delavcev.
Vir: Stavka - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Stavka, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je divja stavka?
Odgovor: Divja stavka nenapovedana stavka, ki je nasprotje organizirane stavke. Običajno ni določeno, kdo jih organizira zaradi bojazni do sankcij.
Vir: Stavka - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Stavka, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj so britanske enote po zmagoslavju nad ameriškimi enotami v bitki pri Bladensburgu vstopile v prestolnico ZDA Washington?
Odgovor: 24. avgusta leta 1814 so britanske enote po zmagoslavju nad ameriškimi enotami v bitki pri Bladensburgu vstopile v prestolnico ZDA Washington.
Vir: 24. avgust 1814 - Britanci zavzamejo Washington - Zgodovina na dlani, https://zgodovinanadlani.si/1814-britanci-zavzamejo-washington/, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je Hitler izdal »Wehrrecht« (vojaški zakon)?
Odgovor: Hitler je »Wehrrecht« (vojaški zakon) izdal 21. maja 1935.
Vir: Kokalj Kočevar, Mobiliziranci, 2017, 30
Vprašanje: Kdaj je bilo ustanovljeno Centralno vojaško sodišče »Zentralgericht des Heeres«?
Odgovor: Centralno vojaško sodišče »Zentralgericht des Heeres« je bilo ustanovljeno 11. maja 1944 in se je ukvarjalo predvsem s političnimi kazenskimi zadevami.
Vir: Kokalj Kočevar, Mobiliziranci, 2017, 36
Vprašanje: Kdaj in kje je bila ustanovljena »Deutsche Arbeiterpartei (DAP)« (Nemška delavska stranka)?
Odgovor: »Deutsche Arbeiterpartei (DAP)« (Nemška delavska stranka) je bila ustanovljena 5. 1. 1919 v Münchnu.
Kontekst: Do vstopa Adolfa Hitlerja vanjo jeseni 1919 le bila ena izmed manjših antisemitskih strank. Nadarjenemu govorcu Adolfu Hitlerju je uspelo pridobiti množice za desno ekstremistično agitiranje. 24. februarja 1920 se je stranka preimenovala v Nacionalsocialistično nemško delavsko stranko in 21. julija 1921 na generalni skupščini predala Hitlerju naziv predsednika stranke z diktatorskimi pooblastili. S programom v petindvajsetih točkah, prepredenim z agresivnim antisemitizmom in radikalnim svetovnonazorskim pogledom, se je stranka predstavljala kot gibanje za mobilizacijo množic. V njej naj bi sodelovali vsi arijski Nemci. Stranka je kot glavne naloge predstavila boj proti versajski pogodbi in internacionalnemu judovstvu.
Vir: Kokalj Kočevar, Mobiliziranci, 2017, 42
Vprašanje: Kaj je Hakenkreuz?
Odgovor: Hakenkreuz - kljukasti križ je bil simbol NSDAP (Nacionalsocialistična nemška delavska stranka)
Vir: Kokalj Kočevar, Mobiliziranci, 2017, 42
Vprašanje: Koliko članov je imela NSDAP okoli leta 1930?
Odgovor: Število članov NSDAP je do leta 1930 naraslo na 130.000. Januarja 1933 jih je bilo že 850.000.
Vir: Kokalj Kočevar, Mobiliziranci, 2017, 42
Vprašanje: Kdaj je Hitler postal Reichskanzler?
Odgovor: Hitler je Reichskanzler postal 30. 1. 1933.
Vir: Kokalj Kočevar, Mobiliziranci, 2017, 42
Vprašanje: Kaj je HJ?
Odgovor: »Hitlerjugend (HJ)« ali Hitlerjeva mladina.
Vir: Kokalj Kočevar, Mobiliziranci, 2017, 45
Vprašanje: Kdaj je bila ustanovljena Hitlerjeva mladina?
Odgovor: Ustanovljena je bila leta 1926.
Vir: Kokalj Kočevar, Mobiliziranci, 2017, 45
Vprašanje: Kdaj je bil sprejet Zakon o razvoju nemške vojske?
Odgovor: 16. marca 1935
Vir: Kokalj Kočevar, Mobiliziranci, 2017, 118
Vprašanje: Kdaj je bila Gorenjska razglašena za »Bandengebiet« oziroma partizansko območje?
Odgovor: Gorenjska je bila za »Bandengebiet« oziroma partizansko območje razglašena 3. 7. 1943.
Vir: Kokalj Kočevar, Mobiliziranci, 2017, 254
Vprašanje: Koliko je bilo vojakov vermachta?
Odgovor: 18.000.000.
Vir: Kokalj Kočevar, Mobiliziranci, 2017, 261
Vprašanje: Koliko vojakov vermachta je padlo?
Odgovor: Od okoli 18.000.000 vojakov vermachta jih je padlo približno 5.300.000.
Vir: Kokalj Kočevar, Mobiliziranci, 2017, 261
Vprašanje: Koliko Gorenjcev je padlo v nemški vojski?
Odgovor: Najmanj 1779.
Vir: Kokalj Kočevar, Mobiliziranci, 2017, 261
Vprašanje: Kaj je vojaška tehnika?
Odgovor: Vojaška tehnika je vsa tehnika, ki se uporablja v vojaške namene (od ročne bombe do letalonosilke).
Vir: Vojaška tehnika - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Voja%C5%A1ka_tehnika, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kako se deli vojaška tehnika?
Odgovor: Vojaška tehnika se deli na orožje, vojaška vozila, vojaška plovila, vojaške zrakoplove in vojaško opremo.
Vir: Vojaška tehnika - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Voja%C5%A1ka_tehnika, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kakšna je časovna delitev vojaške tehnike?
Odgovor: Antična orožja, srednjeveška orožja, vojaška tehnika Napoleonovih vojn, vojaška tehnika prve svetovne vojne, vojaška tehnika druge svetovne vojne in sodobna vojaška tehnika.
Vir: Vojaška tehnika - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Voja%C5%A1ka_tehnika, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kakšna je delitev vojaških zrakoplovov?
Odgovor: Vojaško letalo, vojaški baloni in cepelini ter vojaški helikopterji.
Vir: Vojaški zrakoplov - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Voja%C5%A1ki_zrakoplov, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kaj so mornariške ladje?
Odgovor: Mornariške ladje so vojaške ladje, ki jih uporablja vojna mornarica. Od civilnih ladij se ločijo po gradnji in namenu. Na splošno so odporne na škodo in oborožene z orožnimi sistemi, čeprav je oborožitev na transportnih ladjah lahka ali neobstoječa. Vojaške ladje, namenjene predvsem pomorskem bojevanju imenujemo vojne ladje, za razliko od pomožnih
ladij.
Vir: Vojaške ladje - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Voja%C5%A1ke_ladje, 2, 2, 2024
Vprašanje: Kaj so oklepna bojna vozila?
Odgovor: Oklepna bojna vozila (tudi BOV - bojno oklepno vozilo) so vozila, ki so oklepljena, oborožena in namenjena za bojevanje. Večinoma so prilagojena za vožnjo po neravnem terenu in opremljena s kolesi ali gosenicami ter kamuflažno obarvana.
Vir: Oklepno bojno vozilo - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Oklepno_bojno_vozilo, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kako delimo oklepna bojna vozila?
Odgovor: Oklepna bojna vozila delimo po tipu podvozja na gosenična oklepna vozila in kolesna oklepna vozila.
Vir: Oklepno bojno vozilo - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Oklepno_bojno_vozilo, 2. 2. 2024
Vprašanje: ALi oklepna bojna vozila delimo tudi po lastnostih?
Odgovor: Da.
Vir: Oklepno bojno vozilo - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Oklepno_bojno_vozilo, 2. 2. 2024
Vprašanje: Katera bojna oklepna vozila poznamo glede na lastnosti?
Odgovor: Tanke, oklepne transporterje, pehotna bojna vozila, oklepna izvidniška vozila, tankovske lovce, jurišni top, oklepni avto, samovozno artilerijo, protiletalsko vozilo, bojno inženirsko vozilo, oklepno izvlečno vozilo in oklepni vlak.
Vir: Oklepno bojno vozilo - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Oklepno_bojno_vozilo, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kaj so vojaška nebojna vozila?
Odgovor: Vojaška nebojna vozila so vsa vojaška vozila, ki niso namenjena boju; čeprav so lahko oborožena.
Vir: Vojaška nebojna vozila - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Voja%C5%A1ka_nebojna_vozila, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kako delimo vojaška nebojna vozila?
Odgovor: Na lahko vojaška vozila, oskrbovalna vojaška vozila in inženirska vozila.
Vir: Vojaška nebojna vozila - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Voja%C5%A1ka_nebojna_vozila, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je jedrska vojna?
Odgovor: Jedrska vojna je vrsta vojne, pri kateri se uporabi jedrsko orožje na množični ravni.
Vir: Jedrska vojna - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Jedrska_vojna, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je bil svet najbližje jedrski vojni?
Odgovor: Najbližje jedrski vojni smo bili med hladno vojno, natančneje med kubansko krizo. Jedrsko orožje so že uporabili v omejenem obsegu na koncu druge svetovne vojne avgusta 1945, ko so Američani odvrgli dve jedrski bombi na japonski mesti Hirošima in Nagasaki.
Vir: Jedrska vojna - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Jedrska_vojna, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kaj bi jedrska vojna pomenila za Zemljo?
Odgovor: Taka vojna bi pomenila konec človeške civilizacije na Zemlji, saj bi radioaktivno sevanje, ki bi se širilo po svetu s pomočjo vetrov, pomorilo ljudi in rastline.
Vir: Jedrska vojna - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Jedrska_vojna, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je jedrsko odvračanje?
Odgovor: Temelj jedrskega odvračanja je grožnja s povračilnim jedrskim udarom v primeru napada, kar ima cilj preprečevanje ali omejevanje potencialnih agresivnih potez nasprotnika. Ravno strah pred posledicami jedrskega bojevanja je skozi celotno zgodovino skrbel, da nobena od držav z jedrskim orožjem ni uporabila jedrskega orožja, ravno tako pa so bili za preprečevanje neavtorizirane uporabe razviti različni varnostni mehanizmi za zaščito jedrskega orožja.
Vir: Jedrsko vojskovanje - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Jedrsko_vojskovanje, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je jedrsko odvračanje učinkovito?
Odgovor: Jedrsko odvračanje je učinkovito, če obstajajo sredstva in volja za povračilni jedrski udar v primeru nasprotnikovega napada, pogoj pa je tudi, da nasprotnik jasno ve, da ga v primeru napada čaka zadosti močan protinapad. Seveda je potrebno tudi zagotoviti preživetje zadostne količine vojaških sil v primeru nasprotnikovega prvega napada, kar se izvaja z nameščanjem strateškega jedrskega orožja v okrepljene zgradbe (npr. raketni silosi), z razpršitvijo jedrskega orožja (npr. na podmornice in mobilne izstrelitvene rampe) in z učinkovito zaščito ključnih komunikacij in poveljniških centrov.
Vir: Jedrsko vojskovanje - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Jedrsko_vojskovanje, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj lahko princip odvračanja odpove?
Odgovor: Princip odvračanja lahko odpove v primeru učinkovitega prvega napada, ki uniči nasprotnikove možnosti za povračilni napad (npr. z uporabo podmorniških izstrelkov ali prikritim vnosom jedrskega orožja v ciljno državo) ali pojava učinkovite obrambe pred balističnimi izstrelki, ki bi omogočila prvi napad brez strahu pred povračilnim napadom.
Vir: Jedrsko vojskovanje - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Jedrsko_vojskovanje, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je jedrski terorizem?
Odgovor: Izraz jedrski terorizem se uporablja kot oznaka za naslednja teroristična dejanja: uporaba jedrskega orožja; uporaba t. i. umazanih bomb; tj. sredstev, ki razprši radioaktivno snov v okolico z namenom dolgotrajne kontaminacije le-te brez jedrske eksplozije; teroristični napadi na jedrske objekte (npr. jedrske elektrarne).
Vir: Jedrski terorizem - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Jedrski_terorizem, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj se je začelo opozarjati na jedrski terorizem?
Odgovor: Na jedrski terorizem so začeli zahodni viri opozarjati v devetdesetih letih, ko sta razpadla Sovjetska zveza in Varšavski pakt, kjer je bilo na voljo mnogo (po ocenah strokovnjakov) neustrezno varovanih jedrskih snovi, tako v obliki jedrskega orožja kot jedrskih odpadkov (za izdelavo umazanih bomb).
Vir: Jedrski terorizem - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Jedrski_terorizem, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kako je s skladiščenjem jedrskih snovi?
Odgovor: Glede skladiščenja jedrskih in radioaktivnih snovi so sprejeti številni standardi. Obstaja možnost uporabe umazanih bomb, po mnenju nekaterih zahodnih analitikov pa ni izključena tudi možnost uporabe jedrskega orožja. Nekaj časa se je namreč precej govorilo o atomskih bombah ruskega izvora, ki naj bi jih bilo moč prenašati v malo večjih poslovnih kovčkih in naj bi po nekaterih ocenah imele moč 0,5 do 1,5 kt. Domnevno naj bi po neuradnih informacijah ruske vojske določeno število teh kovčkov izginilo neznano kam.
Vir: Jedrski terorizem - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Jedrski_terorizem, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je jedrska zima?
Odgovor: Jedrska zima je izraz, ki opisuje teoretično predvidene podnebne spremembe, ki bi nastale kot posledica jedrskega spopada. Predvidevanja o jedrski zimi so zasnovana na predpostavki, da bi eksplozije jedrskega orožja v atmosfero spustile ogromne količine pepela, dima in prašnih delcev, kar bi močno zmanjšalo sončno obsevanje in posledično povzročilo drastičen padec povprečnih temperatur.
Vir: Jedrska zima - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Jedrska_zima, 5. 2. 2024
Vprašanje: Bi bila jedrska zima za svet nevarna?
Odgovor: Jedrska zima bi bila po predvidevanju nekaterih znanstvenikov v globalnem smislu bolj pogubna kot sam jedrski spopad, saj bi resne posledice zaradi podnebnih sprememb občutili tudi tisti deli sveta, ki ne bi bili udeleženi v spopad
Vir: Jedrska zima - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Jedrska_zima, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je kubanska kriza?
Odgovor: Kubanska kriza (tudi Karibska kriza) je bil politični
spor med Sovjetsko zvezo in ZDA leta 1962.
Vir: Kubanska raketna kriza - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Kubanska_raketna_kriza, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj se je začela kubanska kriza?
Odgovor: Kriza se je začela, ko je ameriško vodstvo izvedelo, da na Kubi skrivaj nameščajo sovjetske rakete z jedrskimi konicami, ki bi lahko dosegle Združene države Amerike. Predsednik John Kennedy je poslal okrepitve v ameriško pomorsko
oporišče Guantanamo in 22. oktobra 1962 od sovjetskega partijskega voditelja Nikite Hruščova in kubanskega
predsednika Fidela Castra zahteval, da naj prenehajo z nameščanjem raket ter odstranijo raketna oporišča. Sovjeti so sestrelili ameriško vojaško letalo, ki je preletavalo kubansko ozemlje in njihova oporišča.
Kontekst: Predsednik Kennedy je Sovjetom zagrozil, da bo napadel njihovo ladjevje, ki se je bližalo Kubi s sestavnimi deli za jedrsko raketno oporišče, če se to ne bo obrnilo. To bi verjetno sprožilo sovjetski odgovor in verjetno celo tretjo svetovno vojno. Na ukaz Hruščova so se pri t. i. »orehovi črti« obrnile sovjetske trgovske ladje. Sovjetska zveza je privolila v zahteve ZDA in izpraznila raketna oporišča, v zameno pa naj ZDA ne bi napadle Kube. Del tega sporazuma pa je bil tudi umik ameriškega jedrskega orožja iz Turčije, ki je bil širši javnosti dlje časa nepoznan. Odtlej je med Moskvo in Washingtonom vzpostavljena direktna telefonska zveza z rdečim telefonom.
Vir: Kubanska raketna kriza - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Kubanska_raketna_kriza, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je strateško bombardiranje?
Odgovor: Strateško bombardiranje je vojaška strategija, ki se uporablja z namenom uničevanja nasprotnikove ekonomske ali moralne sposobnosti za nadaljevanje vojne. Pri strateškem bombardiranju gre za načrtno in sistematično bombardiranje ključnih ciljev, kot so industrijska središča, prometna infrastruktura, pomembnejša skladišča, energetski viri, itd.
Vir: Strateško bombardiranje - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Strate%C5%A1ko_bombardiranje 5. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj deluje doktrina strateškega bombardiranja?
Odgovor: uničenje bi nasprotnika prisililo v končanje vojne. Seveda to ni vedno enostavna naloga, teorija pa odpove tudi v sodobnem vojskovanju, ki ima večkrat značilnosti nesimetričnega gverilskega bojevanja in nima ključnih ciljev in infrastrukture, ki bi bila cilj strateškega bombardiranja.
Vir: Strateško bombardiranje - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Strate%C5%A1ko_bombardiranje 5. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je gverilsko bojevanje?
Odgovor: Gverilsko bojevanje je metoda nekonvencionalnega bojevanja, ki zajema hitre akcije proti nasprotnikovim silam, ki so številčnejše in bolje opremljene, a manj mobilne. Gverilske skupine se borijo bodisi za svoje cilje, bodisi za dosego ciljev večje politične ali vojaške organizacije. Nekateri poznavalci uvrščajo gverilsko bojevanje na mejo med terorizmom in konvencionalnim bojevanjem.
Vir: Gverilsko bojevanje - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Gverilsko_bojevanje, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kako so sestavljene gverilske enote?
Odgovor: Gverilske skupine po navadi sestojijo iz oboroženega in političnega krila.
Vir: Gverilsko bojevanje - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Gverilsko_bojevanje, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kako deluje oboroženo krilo gverilske skupine?
Odgovor: Oboroženo krilo deluje podobno kot konvencionalne vojaške formacije se ukvarja z vojaškimi akcijami, urjenjem borcev in logistiko. Lahko deluje samostojno ali kot podpora konvencionalnim vojaškim silam. Ti oddelki so lahko majhni ali zelo številčni.
Vir: Gverilsko bojevanje - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Gverilsko_bojevanje, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je naloga političnega krila gverilske skupine?
Odgovor: Politično krilo služi širjenju propagande, iskanju podpore pri prebivalstvu in morebitnih sponzorjih, iskanju simpatizerjev, itd.
Vir: Gverilsko bojevanje - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Gverilsko_bojevanje, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kateri so pogoji za uspeh gverilskega gibanja?
Odgovor: 
Za uspeh gverilskega gibanja je potrebno naslednje: zadostna podpora (15-25% populacije) gverilskemu gibanju; teren, ki nudi gverilcem zadostno zavetje in z značilnostmi, ki jih gverilci lahko uporabljajo v svoj prid; zunanja podpora s financiranjem, oboroževanjem, svetovanjem in drugimi oblikami podpore
Vir: Gverilsko bojevanje - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Gverilsko_bojevanje, 5. 2. 2024
Vprašanje: Na čem temelji gverilsko bojevanje?
Odgovor: Gverilsko bojevanje temelji na mobilnosti, ki je po navadi večja kot pri običajnih vojaških formacijah. Ravno mobilnost gverilcem omogoča hitre napade, hitre umike ter izogibanje nasprotnikovim vojaškim silam. Izraz gverila je pomanjševalnica španske besede guerra - vojna, torej dobesedno »mala vojna«.
Vir: Gverilsko bojevanje - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Gverilsko_bojevanje, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je pomembno za uspeh gverilskih operacij?
Odgovor: Za uspeh gverilskih operacij sta močno pomembna izvidništvo in presenečenje. Gverilske enote se običajno ne poslužujejo konvencionalnega bojevanja, temveč se bolj zanašajo na nekonvencionalne metode, kot so zasede, sabotaža, diverzije za preusmerjanje pozornosti, atentati, pri čemer se izogibajo večjih bojev z močnejšimi nasprotnikovimi silami ali operacij na teritoriju, kjer gverilci nimajo prednosti.
Vir: Gverilsko bojevanje - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Gverilsko_bojevanje, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je elektronsko bojevanje?
Odgovor: Elektronsko bojevanje (angleško electronic warfare, s kratico EW) je vsaka vojaška akcija, kjer se uporablja elektromagnetno valovanje ali usmerjena energija za nadzor elektromagnetnega
spektra za neposreden napad na nasprotnika ali pa onemogočanje nasprotnikove uporabe elektromagnetnega spektra z zagotavljanjem nemotene lastne uporabe le-tega. Namen elektronskega bojevanja je nasprotniku preprečiti prednost in zagotoviti zavezniškim enotam neoviran dostop do EM spektra. Uporaba prijemov elektronskega bojevanja ni omejena samo na uporabo radijskega valovanja. Elektromagnetno vojskovanje se lahko izvaja iz zraka, morja, kopenskih površin ali vesolja s sistemi s posadko in brez posadk ter lahko cilja komunikacije, radarje ali druge vojaške in civilne vire.
Vir: Elektronsko bojevanje - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Elektronsko_bojevanje, 5. 2. 2024
Vprašanje: Na koliko vej se deli elektronsko bojevanje?
Odgovor: Na tri: elektronska podpora, elektronski napad in elektronska zaščita.
Vir: Elektronsko bojevanje - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Elektronsko_bojevanje, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je elektronska podpora?
Odgovor: Elektronska podpora se ukvarja z iskanjem in prestrezanjem elektromagnetnih signalov z namenom določanja njihovega položaja in vrste oddajnika, kar koristi pri zbiranju informacij o položaju in sposobnosti nasprotnika. Elektronske podpore kljub podobnosti ne smemo enačiti s prestrezanjem eletromagnetnega valovanja za namene zbiranja obveščevalnih informacij ali prisluškovanju radijskim komunikacijam ali za zbiranje podatkov o nasprotnikovih elektronskih sistemih
Vir: Elektronsko bojevanje - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Elektronsko_bojevanje, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je elektronski napad?
Odgovor: Elektronski napad (včasih imenovan elektronski protiukrepi - ECM) je ime za metode, ki nasprotniku preprečujejo uspešno uporabo elektronskih sredstev, kot so senzorji in komunikacije (motenje elektronskih naprav) z namenom zmanjševanja bojne zmožnosti. To lahko vključuje napad na osebje, objekte ali opremo z namenom zmanjševanja, onemogočenja ali uničenja bojnih zmožnosti sovražnika, vključno z ogrožanjem človeškega življenja. V primeru elektromagnetne energije se ta dejanja najpogosteje imenujejo "motenje" (ang. jamming) in se lahko izvajajo na komunikacijskih sistemih ali radarjih. Po novejših definicijah v to kategorijo spada tudi uporaba protiradarskih orožij in orožij z usmerjeno energijo z namenom uničenja nasprotnikovih elektronskih zmogljivosti. V primeru orožij proti sevanju to pogosto vključuje rakete ali bombe, ki lahko sledijo specifičnemu signalu (radijskemu ali radarskemu) neposredno do trka, s čimer uničijo sistem, ki oddaja valovanje.
Vir: Elektronsko bojevanje - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Elektronsko_bojevanje, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je elektronska zaščita?
Odgovor: Elektronska zaščita (včasih imenovana elektronski zaščitni ukrepi - EPM, ali elektronski proti-protiukrepi - ECCM) služi zaščiti lastnih sil pred delovanjem nasprotnikovih elektronskih protiukrepov ali pa proti lastnim silam, ki na druge lastne sile nenamerno sprožijo ekvivalenten elektronski napad. V to kategorijo sodijo prijemi za oteževanje prestrezanja elektromagnetnih signalov, preprečevanje širjenja neželjenih signalov in tudi ukrepi za zmanjšanje radarske opaznosti. Učinkovitost elektronske zaščite je sposobnost odziva na elektronski napad. Toplotne vabe (ang. flares), ki zmotijo infrardeče vodene rakete, da zgrešijo tarčo, se pogosto uporabljajo v vojaškem letalstvu. Uporaba logike, da raketa pri sledenju zavrne sledenje nasprotnikovim vabam in raje sledi tarči, je primer elektronske zaščite. Medtem ko elektronki napad z namenom zaščite (motenje) in elektronska zaščita (premagovanje motenja) oba zaščitita osebje, opremo in objekte, elektronska zaščita ščiti proti vplivom elektronskih napadov (lastnih ali nasprotnih sil).
Vir: Elektronsko bojevanje - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Elektronsko_bojevanje, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je SIGINT?
Odgovor: SIGINT je kratica, ki lahko pomeni: (angleško Signal Intelligence) - Sistem za elektronsko obveščevalno dejavnost ali v Unixu in sorodnih sistemih signal, s katerim s tipkovnice zahtevamo prekinitev tekočega procesa.
Vir: SIGINT - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/SIGINT, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je ELINT?
Odgovor: Elektronska obveščevalna dejavnost ali z angleško kratico ELINT (ELectronical INTelligence) obsega zbiranje obveščevalnih informacij s pomočjo elektronskih sredstev. Osnovni namen elektronskega izvidovanja je pridobivanje podatkov, ki bi bili koristni v primeru spopada. Ta vrsta izvidovanja se je začela z razvojem tehnologije, posebno hiter razvoj se je pojavil v obdobju hladne
vojne.
Vir: Elektronska obveščevalna dejavnost - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Elektronska_obve%C5%A1%C4%8Devalna_dejavnost, 5. 2. 2024
Vprašanje: Katere so operacije elektronskega izvidovanja?
Odgovor: Zbiranje podatkov o nasprotnikovi obrambi (vrsta in položaji vojaških enot, radarjev, protiletalskih sistemov,...). Zbiranje podatkov o pomembnih postavitvah ali objektih nasprotnika. Prisluškovanje nasprotnikovim komunikacijam
Vir: Elektronska obveščevalna dejavnost - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Elektronska_obve%C5%A1%C4%8Devalna_dejavnost, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kje je imela JA prisluškovalni center?
Odgovor: JA je imela prisluškovalni center na Šišenskem hribu (429 m) na pobočju Rožnika nad Ljubljano.
Vir: Rožnik, bojni spopad - E-enciklopedija slovenske osamosvojitve, državnosti in ustavnosti, https://enciklopedija-osamosvojitve.si/clanek/roznik-bojni-spopad/, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je bil namen prisluškovalnega centra JA?
Odgovor: Namenjen je bil prisluškovanju zunaj državnih meja ter opremljen z radijskimi in elektronskimi sredstvi, s svojo opremo pa so lahko prisluškovali tudi zvezam v notranjosti države oziroma zvezam slovenskega republiškega vodstva in TO ter jih ovirali.
Vir: Rožnik, bojni spopad - E-enciklopedija slovenske osamosvojitve, državnosti in ustavnosti, https://enciklopedija-osamosvojitve.si/clanek/roznik-bojni-spopad/, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je Akcija petindvajsetih poslancev?
Odgovor: »Akcija« se je začela, ko je Tone Remc, poslanec Skupščine SR Slovenije, predlagal amandma k predlogu zakona o volitvah članov Predsedstva Socialistične federativne republike Jugoslavije v Socialistični republiki Sloveniji, po katerem bi poleg Republiške konference SZDL lahko tudi najmanj 20 poslancev skupščine podalo predlog za izvolitev članov Predsedstva SFRJ. Amandma je bil z javnim glasovanjem v Republiškem zboru izglasovan (s petimi vzdržanimi glasovi) 8. julija 1971. Na 10. seji Republiške konference SZDL (9. julija) sta bila poleg Sergeja Kraigherja kot predsednika skupščine predlagana kot kandidata za člana Predsedstva SFRJ še Mitja Ribičič in Marko Bulc. Kljub novim predlogom za možne kandidate iz posameznih občin razprave ni bilo. Istega dne je Cene Matičič v imenu 25 poslancev republiške skupščine uradno zaprosil Edvarda Kardelja, sivo eminenco slovenske (in jugoslovanske) politike, naj pristane na kandidaturo za člana Predsedstva SFRJ. Kardelj je predlog zavrnil z obrazložitvijo, da bi bilo bolje, če bi kandidiral kdo mlajši.
Vir: E-enciklopedija slovenske osamosvojitve, državnosti in ustavnosti, https://enciklopedija-osamosvojitve.si/, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kako se je akcija petindvajsetih poslancev končala?
Odgovor: Matičič in Remc predlagala kandidaturo dr. Ernestu Petriču, tedaj poslancu republiške skupščine in članu izvršnega sveta, ki mu je predsedoval Stane Kavčič. Petrič je prosil za premislek do 20. ure istega dne, da bi se lahko posvetoval z odgovornimi »tovariši«. Zvečer je privolil s pripombo, da je še vse odvisno od razgovora s Sergejem Kraigherjem naslednjega dne. V popoldanskem času so poslanci Matičič, Remc in Ivan Kreft iz skupščine po telefonu klicali skupno 29 poslancev, od katerih jih je 25 sprejelo predlog, da se Petriča predlaga za dodatnega kandidata za člana Predsedstva SFRJ. Na osnovi teh privoljenj je Matičič poslal predlog za tega kandidata predsedniku Skupščine SRS Kraigherju, 14. julija pa je Petrič po razgovoru s Kraigherjem (ki se z dodatnim predlogom ni strinjal) pisno obvestil Matičiča in druge poslance, da odstopa od kandidature. Potem je Matičič v imenu 25 poslancev umaknil kandidaturo. To je bilo vse, »akcija« je bila s tem končana.
Vir: E-enciklopedija slovenske osamosvojitve, državnosti in ustavnosti, https://enciklopedija-osamosvojitve.si/, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je urejal zakon o plebiscitu o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije?
Odgovor: Zakon o plebiscitu je uredil, da na plebiscitu sprejeta odločitev, da RS postane samostojna in neodvisna država, zavezuje Skuščino RS, da v šestih mesecih od dneva razglasitve odločitve sprejme ustavne in druge ukrepe, ki so potrebni, da RS prevzame izvrševanje suverenih pravic, ki jih je prenesla na SFRJ.
Vir: E-enciklopedija slovenske osamosvojitve, državnosti in ustavnosti, https://enciklopedija-osamosvojitve.si/, 5. 2. 2024
Vprašanje: Koliko členov je imel zakon o plebiscitu o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije?
Odgovor: Zakon je imel 12 členov.
Vir: Zakon o plebiscitu o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije (ZPSN), http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=ZAKO82, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kakšno je bilo vprašanje na glasovalnem lističu o plebiscitu za samostojnost RS?
Odgovor: »Ali naj Republika Slovenija postane samostojna in neodvisna država?«
Vir: Zakon o plebiscitu o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije (ZPSN), http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=ZAKO82, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kdo je imel pravico da glasovanja na plebiscitu?
Odgovor: Pravico glasovanja na plebiscitu so imeleosebe, ki imajo v Republiki Sloveniji splošno volilno pravico po zakonu o volitvah v skupščine.
Vir: Zakon o plebiscitu o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije (ZPSN), http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=ZAKO82, 5. 2. 2024
Vprašanje: S katerim dnem je datiran zakon o plebiscitu o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije?
Odgovor: zakon o plebiscitu o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije je bil podpisan 6. decembra 1990.
Vir: Zakon o plebiscitu o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije (ZPSN), http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=ZAKO82, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kaj določa 3. člen slovenske ustave?
Odgovor: Slovenska Ustava ureja, da je pravica slovenskega naroda do samoodločbe temeljna, trajna in neodtujljiva.
Vir: Demokratična legitimiteta mednarodne in ustavne suverenosti Slovenije &#8211; e-KURS, https://e-kurs.si/komentar/demokraticna-legitimiteta-mednarodne-in-ustavne-suverenosti-slovenije/, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kaj dovoljuje normativna zgradba pravice do samoodločbe?
Odgovor: Normativna zgradba pravice do samoodločbe na podlagi temeljnih slovenskih osamosvojitvenih aktov dovoljuje zgolj razpolaganje z izvrševanjem suverenih pravic in dolžnosti Slovenije, ne pa razpolaganja z njimi samimi.
Vir: Demokratična legitimiteta mednarodne in ustavne suverenosti Slovenije &#8211; e-KURS, https://e-kurs.si/komentar/demokraticna-legitimiteta-mednarodne-in-ustavne-suverenosti-slovenije/, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj se Kostanjevica na Krki prvič omenja v pisnih virih?
Odgovor: Kostanjevica se kot mesto prvič omenja leta 1210.
Vir: Kostanjevica na Krki - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Kostanjevica_na_Krki, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je Kostanjevica pridobila trške pravice?
Odgovor: Kostanjevica je trške pravice dobila leta 1249.
Vir: Kostanjevica na Krki - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Kostanjevica_na_Krki, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je Kostanjevica izgubila svoj položaj?
Odgovor: Po turških vpadih v 15. in 16. stoletju.
Vir: Kostanjevica na Krki - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Kostanjevica_na_Krki, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj se je začel razvoj Kostanjevice?
Odgovor: Razvoj naselja se je pričel z ustanovitvijo Cistercijanskega
samostana Fons Beatae Mariae, ki ga je dal leta 1234 ustanoviti koroški vojvoda Bernard Spanheim kot nasprotovanje Oglejskemu patriarhatu in Meranskim grofom. Samostan je bil podružnica viktrinškega samostana iz okolice Celovca. V zgodnjem 18. stoletju je bil prezidan v baročnem slogu, leta 1785 pa ga je ukinil avstrijski cesar Jožef II.
Vir: Kostanjevica na Krki - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Kostanjevica_na_Krki, 5. 2. 2024
Vprašanje: Katero je najstarejše mesto na Dolenjskem?
Odgovor: Kostanjevica na Dolenjskem.
Vir: Kostanjevica na Krki - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Kostanjevica_na_Krki, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kako se imenuje grad v Kostanjevici na Krki?
Odgovor: Grad v Kostanjevici na Krki se imenuje Landestrost.
Vir: Kostanjevica na Krki - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Kostanjevica_na_Krki, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je Novo mesto prejelo mestne pravice?
Odgovor: Mestne pravice je Novomesto prejelo 7. 3. 1365.
Vir: Novo mesto - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Novo_mesto, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kako se je imenovalo Novo mesto ob nastanku?
Odgovor: Ljudstvo je nastajajočo naselbino imenovalo kar Novo mesto, pa tudi v sočasni listini z dne 29. septembra 1365, ki jo hrani arhiv nemškega viteškega mesta na Dunaju, se ta nova naselbina imenuje Newestat (Novo mesto).
Vir: Novo mesto - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Novo_mesto, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je Novo mesto dobili Narodni dom?
Odgovor: Narodni dom v Novem mestu je bil sezidan leta 1875, bil je prvi na slovenskih tleh.
Vir: Novo mesto - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Novo_mesto, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je Novo mesto dobilo železnico?
Odgovor: Novo mesto je železnicoo dobilo 1894. leta.
Kontekst: Leta 1894 je mesto naposled dobilo železniško povezavo z Ljubljano, kar je nekoliko izboljšalo njegovo gospodarsko stanje; to bi doživelo še večji razcvet, če mesto ne bi rabilo čakati še nadaljnjih dvajset let na povezavo z Belo krajino.
Vir: Novo mesto - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Novo_mesto, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj so bile ustanovljene Ilirske province?
Odgovor: Napoleon je Ilirske province ustanovil 14. 10. 1809.
Vir: Ilirske province - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Ilirske_province, 5. 2. 2024
Vprašanje: So bile Ilirske province del Francoskega cesarstva?
Odgovor: Ne, Ilirske province formalno niso bile del Francoskega cesarstva, vendar so mu bile povsem podrejene.
Vir: Ilirske province - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Ilirske_province, 5. 2. 2024
Vprašanje: Katero je bilo glavno mesto Ilirskih provinc?
Odgovor: Glavno mesto Ilirskih provinc je bila Ljubljana?
Vir: Ilirske province - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Ilirske_province, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kdo je bil na čelu Ilirskih provinc?
Odgovor: Na čelu Ilirskih provinc je bil generalni guverner. Prvi je bil na to mesto 8. 10. 1809 imenovan maršal Marmont. Province je vodil do januarja 1811.
Vir: Ilirske province - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Ilirske_province, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kdo je na mestu generalnega guvernerja nasledil maršala Marmonta?
Odgovor: Maršala Marmonta je nasledil Henri-Gratien Bertrand 9. 4. 1811. To funkcijo je opravljal do februarja 1812, ko ga je 21. 2. nasledil Jean-Andoche Junot.
Vir: Ilirske province - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Ilirske_province, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kdo je bil zadnji guverner Ilirskih provinc?
Odgovor: Zadnji guverner Ilirskih provinc je bil Jospeh Fouche.
Vir: Ilirske province - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Ilirske_province, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kako so bile sestavljene Ilirske province?
Odgovor: Ilirske province je sprva sestavljalo deset intendanc, od reforne 1811 pa sedem provinc, ki so bile podobne francoskim departmajem.
Vir: Ilirske province - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Ilirske_province, 5. 2. 2024
Vprašanje: Katere so bile province, ki so tvorile Ilirske province?
Odgovor: Ilirske province so tvorile Koroška (Lienz), Istra (Trst), Kranjska, civilna Hrvaška (Karlovec), vojna Hrvaška (Senj), Dalmacija (Zadar) in dubrovniško-kotorska provinca (Dubrovnik).
Vir: Ilirske province - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Ilirske_province, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kakšna je bila cerkvena teritorialna razdelitev Ilirskih provinc?
Odgovor: Dve nadškofiji sta bili ustanovljeni v Ljubljani in Zadru, pomožne škofije pa v Gorici, Kopru, Šibeniku, Splitu in Dubrovniku. Štetje prebivalstva v letu 1811 je izkazalo 460.116 prebivalcev za ljubljansko intendantstvo, 381.000 za karlovško, 357.857 za tržaško, 305.285 za zadarsko, oziroma 1.504.258 za celotne Ilirske province.
Vir: Ilirske province - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Ilirske_province, 5. 2. 2024
Vprašanje: Koliko gimnazij je delovalo v Ilirskih provincah?
Odgovor: 25.
Vir: Ilirske province - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Ilirske_province, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je Kranj postal mesto?
Odgovor: Kranj je mesto postal leta 1256.
Vir: Zgodovina · Mestna občina Kranj, https://www.kranj.si/kranj-moje-mesto/zgodovina, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kako se je Kranj imenoval nekoč?
Odgovor: Carnium.
Vir: Zgodovina · Mestna občina Kranj, https://www.kranj.si/kranj-moje-mesto/zgodovina, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kje je bilo zasnovano srednjeveško mesto Kranj?
Odgovor: Ob osrednji komunikaciji med Maistrovim trgom, Glavnim trgom in Trubarjevim trgom.
Vir: Zgodovina · Mestna občina Kranj, https://www.kranj.si/kranj-moje-mesto/zgodovina, 5. 2. 2024
Vprašanje: Kako se je imenoval kranksi grad?
Odgovor: Khiselstein.
Vir: Zgodovina · Mestna občina Kranj, https://www.kranj.si/kranj-moje-mesto/zgodovina, 5. 2. 2024