SemantikaEU/povjemo-CH huggingface dataset:
Vprašanje: Ali velja trditev, da se je Emona na svoji lokaciji razvila iz rimskega vojaškega tabora?
Odgovor: Trditev, da se je Emona na svoji lokaciji razvila iz rimskega vojaškega tabora, je vedno manj verjetna. Zagovorniki vojaškega tabora svoje trditve utemeljujejo s historičnimi viri in pravokotno obliko mesta. Zadnje najdbe na lokaciji Tribuna pod grajskim gričem pa nakazujejo, da je vojaški tabor najverjetneje stal na tem mestu, ob lokaciji staroselske naselbine, in ne na lokaciji kasnejšega mesta Emona. Sarieva teza, da je bil na mestu Emone pred njo vojaški tabor XV. legije Apollinaris, ki še vedno ni povsem ovržena, zagotovo temelji na pravokotnem tlorisu mesta. Enako odločni so tudi zagovorniki Schmidove teze, da je bila Emona že v Avgustovem času rimska kolonija. Najtrdnejši Sariev argument je nagrobnik Junija Montana, za katerega J. Šašel trdi, da je napačno interpretiran in zato ni zadosten dokaz za obstoj vojaškega tabora.
Vir: Emona - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Emona, 31. 1. 2024
Vprašanje: Koliko prebivalcev je imela Emona?
Odgovor: Emona bi lahko imela do 10.000 prebivalcev, verjetno pa jih je imela mnogo manj, morda 4.000 - 6.000. V mirnih časih je imela poleg meščanov tudi obsežno zaledje zunaj mestnega obzidja
Kontekst: Eno od izhodišč za izračun števila prebivalcev bi lahko bila velikost foruma. Emonski forum je bil glede na velikost mesta izredno velik, zato za takšen izračun ni primeren. Primerjave s številom prebivalcev v drugih podobno velikih mestih ne pridejo v poštev, ker tudi njihovo število ni znano. Raziskovalci se pri ocenjevanju števila prebivalcev včasih opirajo na velikost amfiteatrov in akvaduktov. V Emoni noben od teh kriterij ne pride v poštev, ker niti položaj niti velikost emonskega amfiteatra nista znana. Prav tako niso znane niti zmogljivosti emonskih vodovodov.
Vir: Emona - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Emona, 31. 1. 2024
Vprašanje: Kaj vemo o prebivalcih Emone?
Odgovor: O prebivalcih Emone, njihovem družbenem položaju, premoženju in poklicih, ki so jih opravljali, veliko povedo nagrobniki in votivni kamni na grobiščih in v stanovanjskih zgradbah. V mestu je bilo poleg svobodnjakov tudi znatno število sužnjev, ki so bili v lasti predvsem bogatejših družin. Med prvimi naseljenci so bili tudi številni vojni veterani. Lastnike in stanovalce posameznih zgradb v južnem delu Emone sta prva poskušala opredeliti Walter Schmid in Otto Cuntz, ki sta predpostavljala, da je bila insula I hiša kirurga, insula II hiša Primitiviana, insula III hiša Gallusa Ezoriatusa, insula IV hiša zlatarja, insula VIII hiša Quartusa itn. Imena in namembnost zgradb kažejo, da je južni del mesta pripadal srednjemu sloju prebivalstva.[] Emonska grobišča in novčne najdbe kažejo, da se je število prebivalcev med različnimi ujmami zmanjšalo. Emona je bila najbolj ogrožena med markomanskimi vojnami (166-180) in epidemijo kuge, ki je razsajala v 2. stoletju. V pozni antiki so na zmanjšanje števila prebivalcev močno vplivali tudi gospodarska nestabilnost in vdori barbarskih plemen.
Vir: Emona - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Emona, 31. 1. 2024
Vprašanje: Kaj vemo o tlorisu Emone?
Odgovor: Emona je bila zgrajena leta 14/15 n. št. po vzorcu tipičnih rimskih mest.[42] Mesto je imelo obliko pravokotnika s stranicama 300 x 360 dvojnih rimskih korakov (passus = 1,48 metra) oziroma 430 x 540 metrov. Glavna mestna ulica v smeri sever-jug (glavni kardo, cardo maximus) je potekala po trasi nekdanje jantarske poti. Začela se je pri glavnih severnih mestnih vratih pri sedanji Bukvarni na Slovenski cesti in se končala pri južnih vratih pri križišču Mirja in Barjanske ceste. Glavni kardo ni ležal na simetrali mesta, ampak je bil zaradi že obstoječe ceste, foruma in značilnosti zemljišča zamaknjen za eno ulico (cardin) proti vzhodu. Vzporedno z njim so bile zato zahodno od njega tri ulice, na rekonstrukciji Emone označene z A, B in C, vzhodno od njega pa samo ena ulica z oznako H. Glavni kardo je bil širok 14 dvojnih korakov ali 21 metrov. Glavna mestna ulica v smeri vzhod-zahod (glavni dekuman, decumanus maximus) se je začela pri glavnih zahodnih mestnih vratih (Porta decumana), ki so stala na podaljšku sedanje Snežniške ulice med Gregorčičevo ulico in Rimsko cesto, in se končal pri glavnih vzhodnih vratih, ki so stala na severozahodnem vogalu Križank na Trgu francoske revolucije. Od zahodnih vrat je po sedanji Tržaški cesti peljala cesta proti Nauportusu (Vrhnika), od vzhodnih pa preko mostu na Bregu in Levstikovega in Gornjega trga proti Neviodunumu (Drnovo pri Krškem). Glavni dekuman je bil dolg 300 dvojnih korakov ali 450 metrov in širok 14 dvojnih korakov (21 metrov). Emono je delil na skoraj enaki severno in južno polovico. Južno in severno od njega so bile po tri z njim vzporedne ulice, v rekonstrukciji Emone označene z D, E, F in I, J, K. Križišče glavnega karda in glavnega dekumana je bilo na križišču Slovenske in Rimske ceste.
Vir: Emona - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Emona, 31. 1. 2024
Vprašanje: Katere so bile upravne zgradbe v Emoni?
Odgovor: Mestna uprava je imela sedež na forumu, kjer sta bili poleg verskih zgradb tudi bazilika in kurija. Kurija je bila stavba ali prostor, v kateri se je sestajal mestni svet dekurijonov. V Emoni kurija ni bila posebna stavba, četudi je Jaroslav Šašel menil, da je to bila poznoantična rotunda. Prostor ob severni steni bazilike, za katerega se domneva, da je bila kurija, je meril 80 m2 in je bil tlakovan z belim mozaikom. Kje natančno je bil komicij (comitium) – shajališče in volišče meščanov, še vedno ni znano. Na forumu niso odkrili nobenega temu primernega prostora, zato je bil morda kar v baziliki. Bazilika, ki je zapirala vzhodno stran foruma, je imela več vlog: bila je sodna dvorana, shajališče trgovcev in morda tudi komicija.
Vir: Emona - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Emona, 31. 1. 2024
Vprašanje: Kaj je pretorij?
Odgovor: Pretorij (praetorium) je bila stavba, v kateri so bili na kratkotrajnih ali občasnih obiskih nastanjeni cesar, njegovi namestniki ali drugi visoki državni funkcionarji.
Vir: Emona - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Emona, 31. 1. 2024
Vprašanje: Je bil v Emoni kakšen tempelj?
Odgovor: Po do sedaj znanih podatkih je tempelj stal samo na območju foruma. Zgrajen je bil že zelo zgodaj in bil posvečen kapitolski triadi. Pred njegovo izgradnjo so se verski obredi opravljali na prostoru kasnejšega foruma, še neodkritih manjših templjih in zasebnih zgradbah. V Emoni so se častila skoraj vsa božanstva, ki so jih poznali v rimskem svetu. Posebno mesto sta imeli lokalni vodni božanstvi Ekorna in Laburus, kar je zaradi neposredne bližine Ljubljanice in Ljubljanskega barja povsem razumljivo. Ekorni je bilo posvečeno posebno svetišče na Ljubljanskem gradu. Poleg njiju so častili tudi Asklepija, Higieio in Aheloja ter vzhodna božanstva, med njimi Serapisa in Magno Mater.
Vir: Emona - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Emona, 31. 1. 2024
Vprašanje: Kdo je bil Balthasar Hacquet?
Odgovor: Hacquet je doktor filozofije postal v jezuitskem kolegiju Pont-à-Mousson, medicino pa je študiral v Parizu. Po študiju je bil v francoski mornarici navaden vojak, potem ranocelnik in vojaški kirurg. Kot ujetnik je to delo opravljal tudi v angleški, pruski in avstrijski vojski. Po končani vojni 1763 je potoval po Evropi in se strokovno izpopolnjeval na Dunaju. Leta 1766 je sprejel službo rudniškega kirurga in porodničarja v Idriji, kamor ga je pritegnilo zlasti Scopolijevo delo. Hitro se je naučil slovenščine in spoznal tudi njena narečja. V Idriji, kjer se je posvetil zdravljenju zastrupitev z živim srebrom in preventivi, je ostal do leta 1773. Nato je deloval v Ljubljani kot predavatelj. Med letoma 1774 in 1787 je bil tajnik Kranjske kmetijske družbe, v kateri je od 1785 do 1787 predaval kmetijsko in rokodelsko kemijo. Leta 1773 je postal učitelj anatomije, kirurgije in porodništva na ljubljanskem liceju ter babiški šoli. Od 1787 je predaval naravoslovje v Lvovu, nato 1805 odšel v Krakov in bil tam med letoma 1807 in 1810 tudi dekan na Medicinski fakulteti. Leta 1810 se je upokojil in odšel na Dunaj.
Vir: Balthasar Hacquet - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Balthasar_Hacquet, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je bila sezidana cerkev sv. Florijana v Ljubljani?
Odgovor: Cerkev sv. Florijana, tudi Šentflorjanska cerkev, je podružnična cerkev župnije sv. Jakob, ki se nahaja v na Gornjem trgu v Ljubljani. Namera o izgradnji cerkve je bila uresničena po velikem ljubljanskem požaru septembra leta 1660, zato je bila posvečena svetemu Florijanu, zaščitniku gasilcev.
Vir: Cerkev sv. Florijana, Ljubljana - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Cerkev_sv._Florijana,_Ljubljana, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je bil zgrajen današnji čevljarski most?
Odgovor: Današnji Čevljarski most je bil zgrajen v letih 1931 in 1932, je delo arhitekta Jožeta Plečnika.
Vir: Suhadolnik in Anžič, Stari trg, ..., 2003, 41
Vprašanje: Kakšno je drugo ime za Čevljarski most čez Ljubljanico?
Odgovor: Čevljarskemu rečemo tudi Šuštarski most. Je eden izmed ljubljanskih mostov, ki prečkajo reko Ljubljanico in sicer na mestu, kjer se reka najbolj približa Grajskemu griču in je tudi najožja struga.
Kontekst: Prostor, kjer danes stoji Čevljarski most, je bil že dolgo pomembno stičišče treh trgov mesta. Sprva je bil tu postavljen lesen Zgornji most ali Novi most (glede na Spodnji most dolvodno po Ljubljanici - današnje Tromostovje), ki je bil drugi najstarejši most v Ljubljani. Povezoval je Mestni, Stari in Novi trg. Zaradi ozkih ulic z Novega trga, so širok most uporabili za gospodarske namene. Robove mostu so zasedli mesarji, po katerih je dobil tudi novo ime - Mesarski most. S širitvijo mesta je postal Mesarski most neprimeren, saj je voda, v kateri so prali in čistili meso, tekla skozi mestno jedro in je zato predstavljala veliko nevarnost epidemij. Zato so leta 1614 mesarje preselili ob reko pod cerkev sv. Nikolaja v bližino sedanjega Zmajskega, nekaj časa Mesarskega mostu. Ko je leta 1864 (ali 1854) Novi most zgorel, so ponovno postavili lesenega in nanj namestili kolibe, tokrat za čevljarje. Od takrat je most znan kot Šuštarski most (nem. Schuster - čevljar). Na mostu, med čevljarskimi kolibami, je stal Kristusov kip. Prenesli so ga v cerkvi sv. Florijana. V 19. stoletju, leta 1867, so stari leseni most nadomestili z litoželeznim, odlitim v Dvoru. Po takratnem županu Janezu Nepomuku Hradeckem je dobil ime Hradeckega most.
Vir: Čevljarski most - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/%C4%8Cevljarski_most, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kateri je drugi najstarejši most v Ljubljani?
Odgovor: Hradeckega most je drugi najstarejši ohranjen most v Ljubljani. Je litoželezni most iz druge polovice 19. stoletja in je do sedaj edini most v Sloveniji, ki je bil v času obstoja s prvotne lege premaknjen dvakrat. Sedaj premošča Ljubljanico na lokaciji med Prulami in Krakovim, blizu sotočja z Gradaščico. Velja za enega od najpomembnejših dosežkov slovenske tehnične zgodovine.
Vir: Hradeckega most - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Hradeckega_most, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kje stoji Vodnikov spomenik?
Odgovor: Spomenik slovenskemu pesniku in buditelju Valentinu Vodniku, delo kiparja Alojzija Gangla, so postavili 30. junija 1898 pred vhodom v licej in je prvi javni spomenik kakemu slovenskemu kulturnemu delavcu. Pozneje so licej porušili in na tem mestu uredili trg, zato je kip proti (Vodnikovemu) trgu obrnjen s hrbtom. Gre za bronast spomenik. Valentin Vodnik je bil duhovnik v frančiškanskem samostanu in licejski profesor, zato izbor mesta za spomenik ni bil naključen.
Vir: Vodnikov trg, Ljubljana - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Vodnikov_trg,_Ljubljana, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kje leži Pogačarjev trg?
Odgovor: Pogačarjev trg je trg v središču Ljubljane. Ime je dobil po predzadnjem ljubljanskem knezoškofu Janezu Zlatoustu Pogačarju († 1884). Trg leži med katedralo sv. Nikolaja in Plečnikovo tržnico, ki se nahaja ob Ljubljanici. Med drugim se uporablja za pomožni prodajni prostor osrednje tržnice. Trg se navezuje na Adamič-Lundrovo nabrežje, Mačkovo ulico in Dolničarjevo ulico. Trg je nastal v šestdesetih letih 19. stoletja, ko so na tem mestu porušili hleve in druga gospodarska poslopja. Današnjo podobo je trgu dal arhitekt Jože Plečnik.
Vir: Pogačarjev trg - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Poga%C4%8Darjev_trg, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kje v Ljubljani se nahaja Krekov trg?
Odgovor: Krekov trg je eden izmed trgov v Ljubljani, ki leži pod grajskim gričem med Vodnikovim trgom in predorom pod Gradom
Vir: Krekov trg, Ljubljana - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Krekov_trg,_Ljubljana, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je bil zgrajen Krekov trg?
Odgovor: Trg je bil zgrajen leta 1816, na praznem prostoru, ki je ostal po porušitvi ljubljanskega obzidja. Na tem območju so poleg zidu stala Frančiškanska (oziroma Samostanska ali Kloštrska) vrata pri starem frančiškanskem samostanu. Vrata so bila dvonadstropna in so imela majhna okenca. V prvem nadstropju je prebival mestni stražnik, na drugem zidu pa so do 18. stoletja stali mestni topovi. Leta 1816 je mestna občina prostor zravnala. Najprej so nameravali zasaditi drevje, a so na trgu uredili sejmišče. Leta 1919 so v kotu trga zgradili ledenico, ki je tu delovala do leta 1928. Zaradi sejmov so trg najprej poimenovali Sejemski trg ali Jarmanski plac (izpeljanka iz Jahrmarktsplatz). Med letoma 1876 in 1918 se je uradno imenoval Cesarja Josipa trg, leta 1918 in 1919 Trg kralja Petra, odtlej naprej pa Krekov trg imenovan po narodnemu buditelju Janezu
Evangelistu Kreku.
Vir: Krekov trg, Ljubljana - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Krekov_trg,_Ljubljana, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je Plečnikov Peglezen?
Odgovor: Peglezen je večnadstropna hiša arhitekta Jožeta
Plečnika, ki stoji na trikotnem zemljišču ob križišču Poljanske ceste (ima naslov Poljanska c. 1) in Kapiteljske ulice v Poljanah (Ljubljana). Zgradba je dobila ime po dejstvu, da zaradi trikotne oblike spominja na likalnik oz. arhaično/pogovorno peglezen. Trenutno je poslovno-stanovanjska zgradba; v neposredni bližini se nahajajo: Pravna fakulteta v Ljubljani, Kapitelj in Alojzijevišče (Teološka fakulteta v Ljubljani).
Vir: Peglezen - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Peglezen, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kakšna je zgodovina Levstikovega trga?
Odgovor: Na Starem trgu je stal jezuitski kolegij, semenišče in jezuitska gimnazija. Med zgradbami je nastal trg poimenovan Akademski trg, kamor so leta 1682 postavili Marijino znamenje. Zanj je naredil osnutek Valvazor, model je naredil kipar Wolf Weisskirchner, ulil pa zvonar Krištof Schlag leta 1681. Zaradi propadanja so morali znamenje podreti, kip Marije pa so začasno shranili v cerkev. V požaru leta 1774 je pogorel jezuitski kolegij in vrsta drugih stavb na tem območju. Nastal je prostor za nov Šentjakobski trg po Cerkvi svetega Jakoba, ki stoji na trgu. Jeseni 1870 so v bližini cerkve postavili obnovljeno Marijino znamenje in mu dodali štiri ljubljanske farne patrone: sv. Nikolaja, sv. Petra, sv. Jakoba in sv. Janeza Krstnika. Današnji videz je Levstikov trg dobil v letih 1926-27, ko ga je preuredil Jože Plečnik. Na trg je postavil Herkulov vodnjak. Trg je ogradil s kroglami iz umetnega kamna in zasadil nizke javorje. Leta 1938 je preuredil še Marijino znamenje in ga postavil na 9,5 m visok steber narejen iz podpeškega marmorja.
Vir: Levstikov trg, Ljubljana - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Levstikov_trg,_Ljubljana, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je bil poseljeh grajski hrib s planoto v Ljubljani?
Odgovor: Grajski hrib in planota sta bila poseljena že v 12. stoletju pr. n. št., v času kulture žarnih grobišč.
Vir: Suhadolnik in Anžič, Mestni trg z okolico, 2000, 7
Vprašanje: Kdaj je prvič omenjen ljubljanski grad?
Odgovor: Grad je prvič pisno omenjen v času med letoma 1112 in 1125, ko je Rudolf iz Tarcenta/Čente podaril oglejskemu kapitlju manjšo posest pri Ljubljanskem gradu. Leta 1144 se grad omenja kot sedež koroških vojvod Spanheimov
Vir: Ljubljanski grad - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Ljubljanski_grad, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je ljubljanski grad spremenil svojo prvotno obliko?
Odgovor: Svojo prvotno obliko je grad spremenil v 15. stoletju, ko je doživel povečavo (sklenjeno obzidje z ogelnimi stolpi in dvema vhodnima stolpoma, preko katerih so vodila dvižna vrata ter grajska kapela). V 16. in 17. stoletju so postopno nastali ostali objekti, ki mejijo na grajsko dvorišče in tvorijo sedanjo celoto grajskega poslopja. Zaradi upadanja upravnega pomena (na njem niso bivali vladarji oz. deželni upravniki z mnogimi pooblastili), pa tudi zaradi izgube strateškega pomena gradu z obzidjem, je vzdrževanje gradu postalo finančno breme, zato je počasi začel propadati..
Vir: Ljubljanski grad - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Ljubljanski_grad, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je bila na ljubljanskem gradu kaznilnica?
Odgovor: V začetku 19. stoletja so oblasti v gradu uredile kaznilnico in delno vojaško utrdbo in s tem zmanjšale priljubljenost zgradbe med prebivalci mesta. Mestna občina Ljubljana je leta 1905 odkupila grad in na njem naselila prebivalce, ki so ostali na gradu vse do srede šestdesetih let 20. stoletja, ko so se pričele priprave na obnovo.
Vir: Ljubljanski grad - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Ljubljanski_grad, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kakšen spomenik je na grajskem griču v Ljubljani?
Odgovor: Na Grajskem griču je v neposredni bližini gradu od sredine 70. let tudi spomenik puntarjem, upornim tlačanom, novozgrajena cesta na Grad (po njegovem severovzhodnem pobočju) pa je dobila ime Cesta slovenskih kmečkih uporov, oboje skladno s takrat prevladajočim uradnim pogledom oz. ideologijo zgodovine razrednih bojev.
Vir: Ljubljanski grad - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Ljubljanski_grad, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kje v Ljubljani stoji Herkulov vodnjak in kakšna je njegova zgodovina?
Odgovor: Herkulov vodnjak stoji na Starem trgu v Ljubljani, na razširjenem delu pred Stiškim dvorcem. Na tem trgu je v 17. stoletju že stal Kumersteinerjev večji baročni vodnjak. Imel je štiristrani bazen in kip junaka v sredini. Ob koncu 18.
stoletja je bil zaradi ukinjenega vodovoda z Golovca podrt. Kip Herkula ali Herakla so shranili v Dolu, kasneje v ljubljanskem mestnem muzeju. Sedaj original stoji na arkadnem hodniku Mestne hiše. Da bi zapolnili praznino na trgu in hkrati vrnili nekaj starega blišča ter spomina na prostor, ki ga opisujeta Valvasor in Prešeren, so se v začetku 90-ih 20.
stoletja odločili, da bodo izdelali interpretacijo starega baročnega vodnjaka na podlagi originalnega kipa.
Vir: Herkulov vodnjak, Ljubljana - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Herkulov_vodnjak,_Ljubljana, 1. 2. 2024
Vprašanje: Koliko spomenikov je v Ljubljani?
Odgovor: Po podatkih Zavoda za varstvo kulturne dediščine Slovenije, Oddelka za kulturo MOL in OE Ljubljana imamo skupno 223 spominskih obeležij, v kar so vštete tudi spominske plošče kot tudi napisne in reliefne plošče na stavbah. Podatek velja za javne površine in zunanje površine stavb – fasade.
Vir: Ali ste vedeli: V Ljubljani imamo 223 spomenikov &raquo; Mestna občina Ljubljana, https://www.ljubljana.si/sl/moja-ljubljana/ali-ste-vedeli/ali-ste-vedeli-v-ljubljani-imamo-223-spomenikov/, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kje je baroničina hiša?
Odgovor: Baroničina hiša se nahaja v Maribru, spada med najlepše in najčistejše ohranjene secesijske stavbe.
Kontekst: Baroničina hiša je z Odlokom o razglasitvi kulturnih in zgodovinskih spomenikov na območju Mestne občine Maribor (MUV, št. 5/1992) razglašena kot umetnostni in arhitekturni spomenik. Vpisana je tudi v Register kulturne dediščine Slovenije. »Baroničina hiša, ki je bila zgrajena leta 1903, spada med najlepše in najčistejše ohranjene secesijske stavbe v Mariboru. Arhitekt Fritz Friedriger je zasnoval izredno ambiciozno zasnovano arhitekturo, ki z bogato členitvijo fasade obvladuje širši prostor. Zaradi svojih kvalitet sodi med najpomembnejše stavbe tega časa v Mariboru«, je poudaril Srečko Štajnbaher, vodja enote Zavoda za varstvo kulturne dediščine Maribor.
Vir: FERI - Baroničina hiša, https://feri.um.si/o-nas/baronicina-hisa/, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je Betnava?
Odgovor: Betnava je naziv za mestni predel v Mariboru. Leži na južnem robu Maribora in je najbolj znan po baročnem Dvorcu Betnava, ki je bil razglašen kot kulturni spomenik državnega pomena.
Kontekst: Na področju Betnave se nahaja Betnavski gozd, ki je primeren prostor za sprehode, rekreacijo in sprostitev, v njem pa se nahaja tudi Pustolovski park Betnava. Na južni strani gozda je locirana Betnavska poljana, ki je najbolj znana kot prizoršče, kjer je 19. septembra 1999, med slovesno mašo papež Janez Pavel II razglasil škofa Antona Martina Slomška za prvega slovenskega blaženega. Maši je prisostvovalo več kot 200.000 ljudi. V spomin na ta dogodek je na tem mestu postavljen velik križ, imenovan tudi Betnavski križ.
Vir: Betnava - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Betnava, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je bil zgrajen Koroški most v Mariboru?
Odgovor: Koroški most je most čez reko Dravo v Mariboru v trasi glavne ceste G1-1, odseka 0726/0326. Zgrajen je bil leta 1996 in povezuje mestno četrt Studenci in mestno četrt Koroška
vrata. Zamišljen je bil kot del zahodne obvoznice Maribora.
Kontekst: Most meri 247 metrov in premošča reko Dravo z glavnim razponom dolžine 110 metrov. Tvorita ga dve ločeni prednapeti škatlasti okvirni konstrukciji. V času izgradnje je sodil med projektantsko-tehnično in tehnološko-izvedbeno najzahtevnejše premostitvene objekte, izvedene v Sloveniji. Kot mestni premostitveni objekt s svojo vitko konstrukcijsko-arhitektonsko zasnovo mirno posega v prostor in ohranja povezavo med starim mestnim jedrom in gorvodnim primestjem. Gorvodni objekt je bil dokončan leta 1995, kompletni most pa leta 1996. Na severovzhodni strani mostu je razgledni stolp. Most je projektiral mariborski inženirski biro Ponting, odgovorni projektant je bil Marjan Pipenbaher. Investitorja gradnje sta bila Republika Slovenija in Mestna občina Maribor, izvajalec pa Gradis - Podjetje za inženiring Ljubljana, p. o., ki ga je pričel graditi januarja 1994. Na slovesnosti 19. oktobra 1996 je most prometu predal takratni mariborski župan Alojz
Križman.
Vir: Koroški most, Maribor - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Koro%C5%A1ki_most,_Maribor, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je bil zgrajen Železniški most v Mariboru?
Odgovor: Železniški most je eden izmed mostov v Mariboru in eden izmed mostov, ki prečkajo reko Dravo. V sklopu gradnje južne železnice (Dunaj - Trst) je bil prvotno zgrajen kot lesena konstrukcija, v 1885 jo je nadomestila razsežna kovinska konstrukcija, sestavljena iz treh lokov. V 2. svetovni vojni je bil porušen in popravljen
Vir: Železniški most, Maribor - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/%C5%BDelezni%C5%A1ki_most,_Maribor, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je bil zgrajen mariborski Titov most?
Odgovor: Titov most je bil zgrajen po načtrih Borisa Pipana in sodelavcev med leti 1961-63. Konstrukcijska novost je bil sistem proste konzolne gradnje s prednapenjanjem, zaradi česar je bil most uvrščen v register kulturne dediščine Slovenije. Po velikosti in razponu je spadal med največje tovrstne mostove v takratni Jugoslaviji. V most so vgradili 9.152 kubičnih metrov betona, 225 ton žice in 464 ton betonskega železa. Graditi so ga začeli jeseni 1961, glavna dela so bila končana konec leta 1963, sklepna dela pa sredi leta 1964. Od leta 1972 nosi ime po nekdanjem jugoslovanskem predsedniku Josipu Brozu - Titu.
Vir: Titov most, Maribor - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Titov_most,_Maribor, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je studenška brv?
Odgovor: Studenška brv je most ali brv za pešce in kolesarje čez reko Dravo v Mariboru. Studenška brv kot najmanjši most na Dravi v Mariboru povezuje Studence na desnem bregu z Lentom na levem bregu. Ko so jo zgradili v osemdesetih letih 19. stoletja, so z njo nameravali delavcem na poti med mestom in Studenci skrajšati čas, potreben za prečkanje Drave. S tem so hkrati razbremenili stari leseni dravski most, ki je takrat stal v bližini današnjega Glavnega mosta. Studenška brv je pozneje večkrat temeljito spremenila svojo podobo. Po zmagi na natečaju (2004) je nazadnje dobila novo podobo leta 2008 in nato istega leta prejela tudi mednarodno nagrado Footbridge Award 2008 za najboljši novi most za pešce, nagrado Zlati svinčnik ZAPS[3], ter v 2009 priznanje OJK pri GZS in Mestni pečat Maribora za Studenško brv. Pred drugo svetovno vojno so Studenško brv imenovali Dravska brv. Aprila 1941 so jo porušili skupaj z Državnim mostom in Železniškim mostom, da bi nemški okupacijski vojski otežili prodor v notranjost Kraljevine Jugoslavije. Nemška okupacijska oblast je nato brv obnovila in jo uporabljala do konca vojne.
Vir: Studenška brv - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Studen%C5%A1ka_brv, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je bil zgrajen stari Meljski most?
Odgovor: Stari Meljski most je bil eden izmed mostov v Mariboru in eden izmed mostov, ki so prečkali reko Dravo. Stari Meljski most so zgradili leta 1949 in je stal na lokaciji današnjega Meljskega
mostu. V času svojega obstoja je nosil ime Meljski most. Povezoval je namreč Melje (danes je to del mestne
četrti Center) in Pobrežje. V osemdesetih letih so stari Meljski most porušili in na njegovem mestu zgradili današnji, novi Meljski most.
Vir: Meljski most (stari) - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Meljski_most_(stari), 1. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je bil zgrajen mariborski Glavni most?
Odgovor: Glavni (tudi Stari) most, ki povezuje dva bregova Drave v Mariboru, je bil zgrajen v letih 1909-1913, otvoritvena slovesnost pa je bila 23. avgusta 1913. Novi most je nadomestil stari leseni dravski most, ki je do takrat stal nekaj deset metrov zahodneje od sedanjega in so ga pozneje porušili. Novi most so zgradili zaradi naraščanja cestnega prometa po Tržaški v smeri Dunaj-Trst.
Vir: Glavni most, Maribor - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Glavni_most,_Maribor, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kdo je zgradil mariborski Glavni most?
Odgovor: Most je bil zgrajen po načrtih dunajskega arhitekta in urbanista Eugena Fassbenderja (1854-1923), načrt za konstrukcijo mostu pa je izdelal inženir C. Haberkalt. Oblikovno se most naslanja na starejši železniški most čez Dravo (1864-1866), ki leži vzhodno od njega.
Vir: Glavni most, Maribor - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Glavni_most,_Maribor, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kateri je mariborski dvoetažni most?
Odgovor: Dvoetažni most (znan tudi kot Meljski most) je eden izmed mostov, ki prečkajo reko Dravo v Mariboru. Ob odprtju leta 1985 je nadomestil stari Meljski most, zato domačini pravijo Meljski most tudi njemu, vendar uradno nima imena. Spodnja etaža mostu povezuje mestno četrt Pobrežje in mestno četrt Center, zgornjo etažo pa so zasnovali za tranzitni promet. S tem, ko so tranzitni promet speljali čez zgornjo etažo Meljskega mosta, so prometno razbremenili Partizansko cesto oziroma mariborsko mestno središče. Na lokaciji današnjega dvoetažnega mostu je Mestna občina Maribor načrtovala gradnjo novega mostu čez Dravo že v Dravski
banovini, v tridesetih letih 20.
stoletja. Z novim mostom so nameravali razbremeniti takrat že nekaj časa preobremenjeni Državni most. Pripravljen je bil že načrt in zagotovljena finančna sredstva, toda začetek gradnje je preprečil izbruh aprilske vojne. Nemci so na tej lokaciji med drugo svetovno vojno čez Dravo razpeli zasilni most, ki ga je leta 1949 nadomestil stari Meljski most, v osemdesetih letih pa je bil na tem mestu zgrajen današnji.
Vir: Dvoetažni most, Maribor - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Dvoeta%C5%BEni_most,_Maribor, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je pobreški brod?
Odgovor: Pobreški brod (tudi: Meljski brod) je nekdanji brod na reki Dravi v Mariboru. Pobreški brod je pred drugo svetovno vojno vozil čez Dravo med Pobrežjem in Meljem. Na meljski strani je imel privez na lokaciji, kjer je danes čez cesto ob rečnem bregu glavni vhod v industrijski obrat Mariborska livarna Maribor. Vsakodnevno so ga uporabljali delavci, ki so stanovali na pobreški strani, delali pa v tovarnah v Melju. Prevoz z brodom jim je skrajšal čas, potreben za prečkanje reke, podobno kot ga je Studenška
brv za delavce, ki so živeli na Studencih. Brod je pozneje nadomestil Meljski most.
Vir: Pobreški brod - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Pobre%C5%A1ki_brod, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je zaplaval prvi brod na Muri na območju Ižakovcev?
Odgovor: Prvi brod na Muri je zaplaval 5. 4. 1936.
Kontekst: Drugi brod je nastal v obdobju 1955 do 1957, tretji 1973 in četrti 2009. Sestavljen je iz dveh čolnov, povezanih z nosilno ploščadjo, ki je pripeta na nosilno jekleno žico, napeto med bregovoma, po kateri teče škripec z vrvjo. Gibanje omogoča vodni tok. Pomen broda v preteklosti in tudi še danes je povezava med prebivalci obeh bregov reke Mure. Nekoč so ga dali postaviti kmetje, ki so imeli na drugi strani reke Mure polja, travnike in gozdove.
Vir: Brod na Muri | Krajevna skupnost Ižakovci, https://izakovci.si/otok-ljubezni/brod-na-muri/, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kakšna je definicija slovenske potice?
Odgovor: Slovenska potica je z različnimi sladkimi ali slanimi nadevi namazan zvitek iz razvaljanega kvašenega testa, z luknjo v sredini, pečen v okroglem lončenem, porcelanastem ali kovinskem pekaču potičniku, ki ima obodno steno gladko ali narebreno, z navpično stoječimi rebri, ravnim dnom, v sredini pa prirezani stožec.
Vir: Slovenska potica - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Slovenska_potica, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kakšna je etimologija potice?
Odgovor: Ime potica za posebno sladico je izrazito slovensko in ima svoj etimološki razvoj iz zgodnejših slovenskih oblik kot so povitica, povtica, potvica. To je povezano tudi z razvojem načinov izdelave potic od srednjega veka (pred 15. stoletjem) do začetkov 20. stoletja, ko se je razvoj ustalil, enotno poimenovanje potica pa se je uveljavilo od 18. stoletja. Izraz slovenska potica se je začel uporabljati od 2. polovice 19. stoletja.
Vir: Slovenska potica - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Slovenska_potica, 1. 2. 2024
Vprašanje: Iz katerega leta je najstarejša omemba potice?
Odgovor: Najstarejša pisna omemba potice, in sicer še v razvojnem poimenovanju »povitica«, je v delih Primoža Trubarja iz let 1575 in 1577. Najstarejši recept za potico je objavil Janez Vajkard Valvasor, v šesti in sedmi knjigi svojega dela Slava vojvodine Kranjske iz leta 1689. Poleg podrobnega opisa načina izdelave potice je zapisal tudi razlikovanje potice od kolača, presneca in pogače. Poznejši avtorji do konca 19. stoletja ( Anton Tomaž Linhart, Valentin Vodnik, Balthasar Hacquet, Janez Trdina, Jožef Pajek) že dosledno uporabljajo naziv potica. Do 19. stoletja sta že znana dva načina peke potice, in sicer kot polžasto zavit zvitek namazanega testa ali kot kolač z luknjo v sredini. Slednja oblika prevlada na prehodu iz 19. v 20. stoletje, polžasti način pa se ohrani večinoma v zahodnjem delu Slovenije. V prvi kuharski knjigi v slovenskem jeziku iz 1799, delo Valentina Vodnika, je navedena tudi potica in sicer kot način oblikovanja razvaljanega kvašenega peciva z različnimi nadevi.
Vir: Slovenska potica - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Slovenska_potica, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kakšen je razvoj potice?
Odgovor: Prve slovenske potice so bile sadne, z nadevom iz zdrobljenega suhega sadja (krhlji jabolk, hrušk, češpelj) in medu. Suho sadje za potice so na peči ali v peči posušili in v možnarjih ali v mlinskih stopah zdrobili v moko. Sladkali so z medom. Poleg sadja so kot nadev uporabljali še orehe, lešnike, bučna semena, pehtran, rozine pa so na kmete prišle zelo pozno. Nadev potice je lahko tudi slan in tako so nastale ocvirkovka, špehovka, drobnjakova in druge slane potice.
Vir: Slovenska potica - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Slovenska_potica, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kakšna je zaščita potice?
Odgovor: Slovensko potico že dolgo časa poznajo skoraj povsod po svetu, kamor so jo zanesli slovenski izseljenci. Nekateri jo označujejo tudi kot »ambasadorko Slovenije«. Slovenska potica je tudi po zaslugi papeža Frančiška in Melanije Trump postala mednarodno prepoznavna, zato se je pristopilo k postopku zaščite zajamčene tradicionalne posebnosti v okviru EU, skupno vlogo so vložile Kmetijsko gozdarska zbornica Slovenije, Zbornica kmetijskih in živilskih podjetij pri GZS in Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije. Na spletni strani Ministrstva za
kmetijstvo in v Uradnem listu RS je. objavljen Pravilnik o Slovenski potici, s specifikacijo za predhodno nacionalno zaščito
Vir: Slovenska potica - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Slovenska_potica, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je prekmurska gibanica?
Odgovor: Prekmurska gibanica je znana specialiteta (pecivo) prekmurske kuhinje. Postregla se je le ob svečanih priložnostih, saj izdelava gibanice zaradi sestavin ni bila poceni. Sladica je zelo kalorična, saj je vsaka plast prelita z obilo sladke
smetane, jajc in masla. Za sladico potrebujemo krhko (»podplat«) in vlečeno (»gübe«) testo in štiri vrste nadeva: skutin, makov, orehov in jabolčni nadev. Sladica je sestavljena iz 19 plasti, višina vsakega kosa mora biti med 5 in 7 cm, teža pa vsaj 170 gramov.
Vir: Prekmurska gibanica - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Prekmurska_gibanica, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kaje je belokranjska povitica?
Odgovor: Belokranjska povitica je tradicionalna belokranjska sladica. Zavitek iz testa je napolnjen s polnilom iz skute, jajc, sladke smetane in masla.
Vir: Belokranjska povitica - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Belokranjska_povitica, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kaj so idrijski žlikrofi?
Odgovor: Idrijski žlikrofi so slovenska jed z Idrijskega, narejena iz rezančevega testa s krompirjevim nadevom in značilno obliko. Priprava poteka po tradicionalnem receptu, ki je bil opisan v sredini 19. stoletja, natančen izvor jedi pa zaradi pomanjkanja zgodovinskih virov ni znan. Pripravljajo se kot predjed, priloga k mesnim jedem ali samostojna jed, zabeljena z ocvirki. Tipična idrijska priloga je t. i. bakalca, omaka iz jagnjetine in zelenjave. Poimenovanje 'žlikrof' izhaja iz koroške nemščine, saj na Koroškem beseda 'Schlikkrapfen' predstavlja žlikrofom podobno jed. Slednja izvira iz 'Schlittkrapfen', ki je sestavljenka iz nemškega glagola 'schlitten', 'drseti' in 'Krapfen', 'krof', 'zavit v testo'
Vir: Idrijski žlikrofi - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Idrijski_%C5%BElikrofi, 1. 2. 2024
Vprašanje: Katera slovenska jed je bila prva, ki je bila zaščitena na ravni EU?
Odgovor: Idrijski žlikrofi so prva slovenska jed, ki je bila zaščitena na ravni Evropske unije kot »Zajamčena
tradicionalna posebnost«. Proizvodnja geografsko ni omejena, vsi izdelovalci in restavracije, ki želijo ponujati jed pod tem imenom, pa morajo biti certificirani.
Vir: Idrijski žlikrofi - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Idrijski_%C5%BElikrofi, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je Neronov cirkus?
Odgovor: Neronov cirkus ali Kaligulov cirkus je bil cirkus v antičnem Rimu, ki je ležal večinoma v današnjem Vatikanu.
Vir: Neronov cirkus - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Neronov_cirkus, 1. 2. 2024
Vprašanje: Kdo je bil Vladislav Fabjančič?
Odgovor: Vladislav Fabjančič je bil ljublajnski mestni arhivar.
Vir: Fabjančič, Ljubljanski sodniki, 1., 1998, 3
Vprašanje: Kdaj in kje se je rodil Vladislav Fabjančič?
Odgovor: Vladislav Fabjančič se je rodil 19. maja 1894 na Bučki, kjer je bila njegova mati poštarica, oče pa domačin in učitelj na tamkajšnji ljudski šoli.
Vir: Fabjančič, Ljubljanski sodniki, 1., 1998, 6
Vprašanje: Kdaj je Fabjančič kandidiral za mesto ljubljanskega mestnega arhivarja?
Odgovor: Leta 1925, ko je imela v občinskem svetu večino ljubljanska politična levica in je bil župan socialist dr. Ljudevit Perič, je Vladislav Fabjančič konkuriral za razpisano mesto mestnega arhivarja, kije v začetku leta 1922 z odhodom Otona Župančiča za dramaturga v gledališče ostalo prazno. Na tajni seji občinskega sveta glavnega mesta Ljubljane 25. aprila 1925 je bil med osmimi kandidati izbran na to mesto. Službo mestnega arhivarja nastopil 1. maja 1925.
Vir: Fabjančič, Ljubljanski sodniki, 1., 1998, 7
Vprašanje: Kateri je bil prvi ljubljanski sodnik?
Odgovor: Prvi omenjeni sodnik v listinah v letu 1269 je Urban Pucel.
Vir: Fabjančič, Ljubljanski sodniki, 1., 1998, 10
Vprašanje: Kakšne so bile naloge mestnega sodnika?
Odgovor: Mestni sodnik je opravljal sodno funkcijo pa tudi druge upravne posle v mestu. Čas sodnikovega mandata je trajal eno leto, in sicer od sv. Jakoba (25. julija) do sv. Jakoba naslednje leto
Vir: Fabjančič, Ljubljanski sodniki, 1., 1998, 11
Vprašanje: Kaj se je za mestne sodnike spremenilo, ko je Ljubljana dobila pravico, da voli poleg mestnega sodnika še župana?
Odgovor: Ko dobi leta 1504 mesto Ljubljana pravico, da voli poleg mestnega sodnika še župana, ostanejo mestnemu sodniku sodne zadeve, župan pa je predstavnik mestne avtonomije in vodi druge mestne zadeve.
Vir: Fabjančič, Ljubljanski sodniki, 1., 1998, 12
Vprašanje: Kdaj je Vladislav Valenčič služboval v Mesnem arhivu ljubljanskem?
Odgovor: Fabjančič je v Mestnem arhivu ljubljanskem služboval med letoma 1936 in 1950.
Vir: Fabjančič, Ljubljanski sodniki, 1., 1998, 12.
Vprašanje: Kdaj je bosanski paša Izak-beg vdrl na Kranjsko?
Odgovor: Spomladi 1471. se je dvignil bosanski paša Izak-beg s 15.000 konjeniki in vdrl preko Hrvaške na Kranjsko. Ko je nabral velik plen, se je z 20.000 ujetniki hitro vrnil domov, a takoj nato znova prihrumel z 10.000 Turki po isti poti nazaj. Tokrat je prišel celo do Ljubljane. Ne da bi ga kdo oviral, je odpeljal s seboj zopet 20.000 ljudi. 2. junija se je zopet pojavil s 15.000 konjeniki pri Vinici ob Kolpi. Brez počitka so Turki jahali vso noč, zjutraj pa se utaborili pri Rašici. Iz tega taborišča so se akindžije razkropili na vse strani in ta dan oropali bližnjo okolico. Nato je vsa vojska krenila proti Ljubljani, lei jo je dosegla že 3. junija ob sončnem zahodu. Ljubljane niso iznenadili, ker je dim gorečih vasi naznanjal sovražnikov prihod. Razdejali pa so avguštinski (današnji frančiškanski) samostan in zažgali morda tudi šentpetrsko cerkev. Pred mestom je Izak-beg razdelil vojsko na tri dele, ki so opustošili Gorenjsko, Savinjsko dolino in Dolenjsko. Pobili so in odpeljali skupno 30.000 ljudi. Nato so se umaknili v Bosno.
Vir: Fabjančič, Ljubljanski sodniki, 1., 1998, 167
Vprašanje: Kaj so Turki storili, ko so 1472. leta zopet prišli do Ljubljane?
Odgovor: Valvasor poroča po ljubljanskih zapiskih, da so Turki, ko so leta 1472. zopet dospeli do Ljubljane, napravili tri taborišča pred mestom: pri sv. Krištofu, kjer so izkopali tako imenovano jamo, kjer so se zakopali, v Šiški tudi na Jami in pod gradom na Poljanah. Zažgali so cerkev sv. Petra. Umakniti pa so se morali pred topovskim ognjem z Gradu
Vir: Fabjančič, Ljubljanski sodniki, 1., 1998, 168
Vprašanje: Kaj je cesar Friderik III 27. 1. 1478 dovolil Ljubljani?
Odgovor: 27. januarja 1478. je cesar Friderik III. dovolil Ljubljančanom, da smejo za utrditev mesta sekati v vsej okolici Ljubljane. Isti dan je zapovedal vsem prebivalcem 4 milje okoli Ljubljane, da pomagajo pri zidanju obzidja ob Ljubljanici. Ljubljanskim Judom je ukazal, da morajo brez odlašanja utrditi njim odkazani del obzidja od vicedomske hiše (danes je tam univerza) do stolpa ob vodi (danes vogal Židovske ulice in Dvornega trga). Leta 1478. še ni bilo obzidja vzdolž desnega brega Ljubljanice med zgornjim in spodnjim mostom. Postavljeno je bilo po Valvasorju šele 1534.
Vir: Fabjančič, Ljubljanski sodniki, 1., 1998, 172
Vprašanje: Kdaj so čete Matije Korvina vpadle na Kranjsko?
Odgovor: Čete Matije Korvina so na Kranjsko vpadle 1483. leta.
Kontekst: Zavzele so grad Klevevž na Dolenjskem. Prodrle so leta 1484. do ljubljanskih mestnih vrat in odpeljale veliko ujetnikov.
Vir: Fabjančič, Ljubljanski sodniki, 1., 1998, 172
Vprašanje: Kdaj so v Ljubljano prišli frančiškani observanti?
Odgovor: V avgustu 1491. so prišli v Ljubljano frančiškani observanti na mesto prejšnjih minoritov.
Vir: Fabjančič, Ljubljanski sodniki, 1., 1998, 186.
Vprašanje: Kdaj in kje je umrl cesar Friderik III?
Odgovor: 19. avgusta 1493. je umrl v Linzu stari cesar Friderik III., ld je vladal celih 53 let.
Vir: Fabjančič, Ljubljanski sodniki, 1., 1998, 188
Vprašanje: Kdo je nasledil cesarja Friderika III?
Odgovor: Nasledil ga je njegov sin Maksimilijan I., »poslednji vitez«.
Vir: Fabjančič, Ljubljanski sodniki, 1., 1998,
Vprašanje: Kdaj so potekali turški vpadi na slovensko ozemlje?
Odgovor: Turški vpadi na slovensko ozemlje so potekali od 15. do 16. stoletja, ko je vojska Osmanskega imperija večkrat vdrla in oplenila habsburške dežele.
Vir: Turški vpadi - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Tur%C5%A1ki_vpadi, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj so Turki prvič vpadli na slovensko ozemlje?
Odgovor: Turki so prvič vpadli na slovensko ozemlje 9. 10. 1408 - vpadli so v Belo krajino in izropali okolico Metlike.
Vir: Turški vpadi - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Tur%C5%A1ki_vpadi, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj so se končali turški vpadi?
Odgovor: Turški vpadi pa so se leta 1593 z veliko zmago notranjeavstrijskih in hrvaških čet nad Turki pri Sisku končali.
Vir: Turški vpadi - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Tur%C5%A1ki_vpadi, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj je Maksimilijan I potrdil privilegije mesta Ljubljane?
Odgovor: Maksimilijan I je privilegije mesta Ljubljane potrdil 30. 12. 1493.
Vir: Fabjančič, Ljubljanski sodniki, 1., 1998, 191
Vprašanje: Kdaj je kralj Maksimilijan ustanovil splošno komoro za vse višje in nižje avstrijske dedne dežele?
Odgovor: Leta 1498. ustanovi kralj Maksimilijan po posvetovanju s stanovi dežel - Kranjci so se zbrali v Ljubljani, kamor je poslal tudi Trst svoje zastopnike - splošno komoro za vse višje in nižje avstrijske dedne dežele, iz česar se je razvila poznejša takoimenovana dvorna komora, finančno ministrstvo.3
Vir: Fabjančič, Ljubljanski sodniki, 1., 1998, 193
Vprašanje: Kdaj je kralj Maksimilijan za nižjeavstrijske dežele uvedel osrednjo vlado?
Odgovor: Kralj Maksimilijan je za nižjeavstrijske dežele osrednjo vlado uvedel leta 1501.
Vir: Fabjančič, Ljubljanski sodniki, 1., 1998, 193
Vprašanje: Kdo je bil Matija Korvin?
Odgovor: Matija Hunyadi, poznan kot Matija Korvin (madžarsko Hunyadi Mátyás, romunsko Matia Corvin), je bil ogrski (madžarski) kralj, češki kralj in avstrijski vojvoda (* 23. februar 1443, Kolozsvár, Sedmograška (današnji romunski Cluj-Napoca), † 26. april 1490, Dunaj). 
Kontekst: Matija Hunyadi je bil humanistično izobražen vladar in nadarjen vojskovodja. Kralj je postal pri štirinajstih letih. Takoj je prevzel vladanje v svoje roke ter se začel spopadati s Turki, ki so vse bolj ogrožali Ogrsko, in z domačimi nasprotniki. Pri tem se je opiral na nekdanje očetove prijatelje iz visokega plemstva in nove barone, ki jih je sam imenoval iz nižjega plemstva, predvsem pa na novo, profesionalno vojsko. Denar zanjo je zagotavljal s centralizacijo in profesionalizacijo upravljanja države, preusmeritvijo vseh davkov in carin v državno blagajno in z vedno novimi izrednimi dajatvami. Leta 1467 se je odzval na poziv papeža Pavla II. in se postavil na čelo križarskega boja proti »husitskemu« češkemu kralju Juriju Podjebradskemu. Po Jurijevi smrti (1471) je boj nadaljeval z njegovim naslednikom Vladislavom Jagelonskim, dokler se nista 1478 dogovorila za kompromis: oba sta obdržala naslov češkega kralja, ozemlje češke krone pa sta si razdelila.
Vir: Matija Korvin - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Matija_Korvin, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je 14. maja 1491 storil cesar Friderik III?
Odgovor: 14. maja 1491. je izdal cesar Friderik III. v Linzu vsled stalnih pritožb kranjskih mest tri odloke, ki naj bi zboljšali prehrano in oskrbo Ljubljane in drugih kranjskih mest ter zaščitili meščansko trgovino in obrt.
Vir: Fabjančič, Ljubljanski sodniki, 1., 1998,
Vprašanje: Kaj je Rudolfovo?
Odgovor: Rudolfovo je prvotno ime za Novo mesto (iz nemškega Rudolfswerth).
Vir: Rudolfovo (razločitev) - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Rudolfovo_(razlo%C4%8Ditev), 2. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj so Turki zavzeli Makedonijo?
Odgovor: Turki so Makedonijo zavzeli 1371 po bitki pri Marici.
Vir: Turški vpadi - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Tur%C5%A1ki_vpadi, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj so turki osvojili Bolgarijo?
Odgovor: Turki so Bolgarijo osvojili 1396. leta.
Vir: Turški vpadi - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Tur%C5%A1ki_vpadi, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj so Turki osvojili Bosno?
Odgovor: Turki so Bosno osvojili 1463.
Vir: Turški vpadi - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Tur%C5%A1ki_vpadi, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj so Turki osvojili Konstantinopel?
Odgovor: 1453 so Turki osvojili KOnstantinopel.
Vir: Turški vpadi - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Tur%C5%A1ki_vpadi, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kdaj so bili Turki pred Dunajem?
Odgovor: Turki so se pred Dunajem pojavili leta 1529.
Vir: Turški vpadi - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Tur%C5%A1ki_vpadi, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je predstavljalo oborožitev proti Turkom?
Odgovor: Proti Turkom so se bojevali z ognjenim orožjem in hladnim orožjem (meči, bodala, bojni biči, helebarde, sulice ipd.)
Vir: Turški vpadi - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Tur%C5%A1ki_vpadi, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kaj je helebarda?
Odgovor: Helebarda predstavlja najbolj izpopolnjeno orožje na drogu, saj je glava orožja sestavljena iz sekire, osti in kavlja.
Vir: Helebarda - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Helebarda, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kako je helebarda nastajala?
Odgovor: Nastala je kot sestava kopja in srpa, ki izgleda danes še vedno enako kot pred 800 leti. Če se je srp namestil na palico, je nastalo orožje (v zgodnjem srednjem veku). Okrog leta 1300 so to orožje povezali s kopjem. Nastala je italijanska helebarda. Imela je izbočeno rezilo in konico za suvanje. Na hrbtni strani je bila kljuka za vlečenje. Helebarde so bile (glede na izdelovalca) zelo pestre, glede na obliko sekire in drugih dodatkov. Zaradi oblike so jih kmalu začeli uporabljati za ceremonialno orožje (častne straže, ...)
Vir: Helebarda - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Helebarda, 2. 2. 2024
Vprašanje: Helebarde uporabljamo še danes?
Odgovor: Še danes jih uporabljajo švicarski gardisti v Vatikanu.
Vir: Helebarda - Wikipedija, prosta enciklopedija, https://sl.wikipedia.org/wiki/Helebarda, 2. 2. 2024
Vprašanje: Kako se je imenovala osrednja vlada za nižjeavstrijske dežele?
Odgovor: Osrednja vlada za nižjeavstrijske dežele se je imenovala "regiment".
Vir: Fabjančič, Ljubljanski sodniki, 1., 1998, 193
Vprašanje: Kako je bila razdeljena osrednja vlada za nižjeavstrijske dežele?
Odgovor: Osrednja vlada za nižjeavstrijske dežele je obstajala iz vlade v političnih zadevah, ki je imela svoj sedež v Ennsu, iz dvornega sodišča v Dunajskem Novem mestu za pravne stvari, iz dvorne komore na Dunaju, iz hišne komore za upravo deželnoknežjih poslopij, orožja, lova itd., iz dvornega sveta na Dunaju,
Vir: Fabjančič, Ljubljanski sodniki, 1., 1998, 193
Vprašanje: Kdaj se je začelo obdobje prve petletke v socialistični Jugoslaviji?
Odgovor: Prvo obdobje petletke se je začelo leta 1947.
Vir: Prinčič, Slovensko gospodarstvo, 1997, 6
Vprašanje: Kdaj je Boris Kidrič postal minister za industrijo vlade FLRJ?
Odgovor: Boris Kidrič je minister za industrijo vlade FLRJ postal leta 1946.
Vir: Prinčič, Slovensko gospodarstvo, 1997, 7