EVALUATING THE SUCCESS FACTORS OF INTEGRATING THE RAILWAY INTO THE PUBLIC URBAN–SUBURBAN TRANSPORT

<jats:p>The success of integrating the railway into the public urban and suburban transport depends upon a range of internal and external factors, with challenges arising in their number and complex interdependence. Furthermore, the significance and impact of some factors are uneven in cities. There is a necessity for the right mix of different factors that drive significant use of railway into the Public Transport System (PTS). The research problem is finding and defining factors needed to assess the success of railway implementation into public urban and suburban transport. An efficiency analysis of the factors that impact the level of the planned transport system use was conducted in a hierarchical or network system. The 1st step of research is to the determination of relevant factors. In this research 27 factors were determined. Based on the determining factors and their connection it is possible to design an Analytic Network Process (ANP) to evaluate the importance of factors. Factors are divided into 4 clusters: (1) user features, (2) road transport features, (3) services features, and (4) city and corridor features. Testing was carried out by group decision-making process by members of an expert panel. According to the testing, the most important factors according to their weight are: (1) frequency with 0.11651, (2) employment level with 0.10146, (3) ticket price with 0.09714, (4) reliability with 0.07256, and (5) integration of services with 0,07065. Using the weight of each factor it is possible to evaluate the success likelihood of a concrete project. In this research case study was oriented on integrating the railway into the public urban and suburban transport in the City of Rijeka in Croatia. For this purpose, the relevance of the determined weight factors was used for the concrete project of integration in the City of Rijeka that resulting in 67.17% fulfilment of the successful integration railway into the public urban and suburban transport.</jats:p>

section_content: Riječki željeznički čvor dio je tog prometnog sustava, te je ishodište i odredište prometnica (cesta i željeznica) koji unutrašnjost Hrvatske, a tako i cijeli europski prometni sustav povezuju s Jadranskim morem. Rijeka je s unutrašnjosti povezana s dva prometna pravca. Sjevero-istočni pravac vodi od Rijeke do Zagreba i dalje prema Mađarskoj, Sloveniji, Austriji, Češkoj, Slovačkoj i Ukrajini odnosno nastavno na pravac zapad -istok prema Srbiji, Rumunjskoj, Bugarskoj, Grčkoj i Turskoj, a sjevero-zapadni Rijeku povezuje s mrežom prometnica susjedne Slovenije, a preko nje s lukama Koper i Trst, te nastavno prema Italiji i Austriji odnosno dalje prema Francuskoj i Njemačkoj. Na oba ova smjera izgrađena je suvremena autocesta, a postoji i veza jednokolosiječnim željezničkim prugama. 

S obzirom na razvojne planove, a i iz potrebe ujednačavanja razine prometne usluge ceste i željeznice kao sustava, planira se modernizacija i izgradnja dvokolosiječnih pruga od Rijeke prema unutrašnjosti, a također i unutar samog željezničkog čvora Rijeka. 

Prometna čvorišta bitna su za funkcioniranje cijelog sustava, jer često od protočnosti čvora zavisi kapacitet cijelog sustava. Željeznički čvor Rijeka nije se bitno mijenjao u zadnjih stotinjak godina od izgradnje pruga prema lukama u čvoru. Osnovica željezničkog čvora je dionica pruge od Škrljeva do Jurdana i na tu dionicu se nadovezuju svi terminali/luke u čvoru i priključne pruge Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr čvora. S obzirom na planirano povećanje kapaciteta u Luci Rijeka, koje će se postići rekonstrukcijom postojećeg kontejnerskog terminala u Brajdici i izgradnjom novog kontejnerskog terminala na Zagrebačkoj obali, javlja se potreba za povećanjem kapaciteta željeznice, a to podrazumijeva rekonstrukciju lučkih kolosijeka uz kontejnerske terminale, rekonstrukciju kolodvora i izgradnju drugog kolosijeka od Škrljeva do Rijeke i od Rijeke do Šapjana. 

Pružna dionica od Škrljeva do Šapjana urasla je u tkivo grada Rijeke i predstavlja potencijal koji se može povoljno iskoristiti za brz i učinkovit prijevoz ljudi na području grada i njegove okolice (gradski i prigradski promet). Da bi se to ostvarilo, potrebno je izgraditi spomenuti drugi kolosijek na relaciji od Škrljeva do Šapjana. Ta izgradnja uklapa se i u buduće faze izgradnje čvora Rijeka koje su vezane uz izgradnju nove nizinske pruge od Zagreba do Rijeke i nove željezničke pruge od Rijeke prema Istri. Potreba za izgradnjom drugog kolosijeka uz postojeću prugu od Škrljeva do Šapjana naglašena je još osamdesetih godina prošlog stoljeća, kada je izrađen idejni projekt modernizacije i nadogradnje željezničkog čvora Rijeka. Terminali Luke Rijeka u to vrijeme radili su punim kapacitetom, tako da je razina prometa dosegla kapacitet jednokolosiječnih pruga u čvoru Rijeka i na priključnim prugama čvora. U to vrijeme javljaju se i ideje u uvođenju u funkciju gradskog i prigradskog željezničkog prometa. Međutim, nedovoljni pružni kapaciteti, nepostojanje mreže stajališta u čvoru i nedostatni kapaciteti u kolodvorima (nedostatak perona), te nedovoljan broj i struktura vlakova nisu omogućivali njegovu uspostavu. 

Današnje šire područje željezničkog čvora Rijeka proteže se od kolodvora Škrljevo i Bakar na istoku do kolodvora Šapjane na zapadu. Područje samog grada Rijeke nešto je uže i proteže se od Škrljeva do Opatije. 

Slika 2: Današnji riječki željeznički čvor i područje grada Rijeke, Izvor: autori Predmet ove studije je istraživanje okvirnih mogućnosti izgradnje drugog kolosijeka na pružnoj dionici Škrljevo -Rijeka -Šapjane, rekonstrukcije postojećih željezničkih kolodvora i stajališta na predmetnoj dionici i izgradnje novih željezničkih stajališta u funkciji prigradskog prometa.
section_name: GRAFIČKI PRILOZI

section_content: Pod dionica Škrljevo -Rijeka dio je željezničke pruge od značaja za međunarodni promet M202 Zagreb Gk -Karlovac -Rijeka, a pod dionica Rijeka -Šapjane je dio željezničke pruge od značaja za međunarodni promet M203 Rijeka -Šapjane -Državna granica -(Ilirska Bistrica). Studija obuhvaća područje od ulaza u kolodvor Škrljevo ispred tunela Baudine u km 639+757 do izlaza iz kolodvora Šapjane (u km 28+480). Ukupna duljina pružne dionice Škrljevo -Rijeka -Šapjane je 41,9 km. Točka promjene stacioniranja je kilometarski položaj kolodvorske prijamne zgrade u Rijeci, koja predstavlja kraj željezničke pruge M202 Zagreb Gk -Karlovac -Rijeka i ujedno početak željezničke pruge M203 Rijeka -Šapjane -Državna granica -(Ilirska Bistrica). Kilometarski položaj točke promjene stacioniranja iznosi km 653+221 = km 55+386. Od Škrljeva do Rijeke kilometarski položaji se povećavaju, a od Rijeke do Šapjana se smanjuju. 

U kolodvoru Škrljevo od željezničke pruge M202 Zagreb Gk -Karlovac -Rijeka odvaja se željeznička pruga M602 Škrljevo -Bakar i kolosijek Škrljevo -Kukuljanovo u funkciji poslovne zone Kukuljanovo. U kolodvoru Sušak-Pećine odvaja se željeznička pruga M603 Sušak -Rijeka Brajdica. U kolodvoru Rijeka odvajaju se željeznička pruga L212 Rijeka Brajdica -Rijeka i industrijski kolosijeci za luku Rijeka i druga industrijska postrojenja povezana s kolodvorom Rijeka. 

Na cijeloj duljini pružne dionice Škrljevo -Rijeka -Šapjane željeznička pruga je jednokolosiječna, elektrificirana jednofaznim izmjeničnim sustavom 25 kV 50 Hz (izmjena sustava električne vuče dovršena 2012. ) i osposobljena za najveću dopuštenu masu vlakova D4 (22,5 t/o i 8 t/m). Zaustavni put na cijeloj pružnoj dionici je 1. 000 m. 

Pod dionica Škrljevo -Rijeka obnovljena je novim gradivom (tračnice 60E1, elastični kolosiječni pribor, bukovi impregnirani pragovi, zastor od tučenca) 2006. i osposobljena za dopuštenu infrastrukturnu brzinu 70 km/h (Škrljevo -Sušak-Pećine) odnosno 80 km/h (Sušak-Pećine -Rijeka). Sustav osiguranja na dijelu pod dionice Škrljevo -Sušak-Pećine je međukolodvorska ovisnost, dok na preostalom dijelu pod dionice na otvorenoj pruzi nema signalno-sigurnosnih uređaja. Promet vlakova odvija se u kolodvorskom razmaku. U funkciji je radio-dispečerski telekomunikacijski sustav. 

Pod dionica Rijeka -Šapjane danas je prilično dotrajala. Dijelovi pod dionice obnavljani su u različito vrijeme, u razdoblju između 1968. i 1982., a nakon toga obavljani su sanacijski radovi u sklopu održavanja. Ugrađena je zastarjela konstrukcija pružnog gornjeg ustroja (tračnice 49E1, kruti kolosiječni pribor, bukovi impregnirani pragovi, zastor od tučenca). Zbog dotrajalosti, dopuštena infrastrukturna brzina smanjena je s 80 km/h na 50 km/h. Na otvorenoj pruzi nema signalno-sigurnosnih uređaja. Promet vlakova odvija se u kolodvorskom razmaku. Na ovoj pod dionici u funkciji je radio-dispečerski telekomunikacijski sustav. 

Na pružnoj dionici Škrljevo -Rijeka -Šapjane nalaze se kolodvori Škrljevo, Sušak-Pećine, Rijeka, Opatija-Matulji, Jurdani i Šapjane, a postojeća stajališta su Krnjevo, Rukavac, Jušići, Permani (na pod dionici Rijeka -Šapjane). Stajalište Brgud je ukinuto tijekom izrade ove studije. 

Kolodvori Škrljevo i Sušak-Pećine i Jurdani osigurani su relejnim signalno-sigurnosnim uređajima. Između kolosijeka u kolodvorima izvedene su uređene površine za pristup putnika. 

Kolodvor Rijeka je jedinstveni kolodvor koji se sastoji iz dva funkcionalna dijela, putničkog i teretnog, a osim toga tu je i dio kolodvora namijenjen za održavanje željezničkih vozila. U Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr kolodvoru je ugrađen elektromehanički signalno-sigurnosni uređaj. U putničkom dijelu kolodvora nalaze se niski peroni, s kojih su na temelju inspekcijskog rješenja uklonjene nadstrešnice. 

Kolodvor Opatija-Matulji osiguran je pojednostavljenim relejnim signalno-sigurnosnim uređajima, a kolodvori Jurdani i Šapjane mehaničkim signalno-sigurnosnim uređajem. Zbog stanja signalnosigurnosnih uređaja, dopuštena infrastrukturna brzina u kolodvorima Opatija-Matulji i Šapjane ograničena je na 40 km/h. Između kolosijeka u kolodvorima izvedene su uređene površine za pristup putnika. 

Na pružnoj dionici Škrljevo -Rijeka -Šapjane nalaze se tri tunela: tunel Baudine (na ulazu u kolodvor Škrljevo duljine 162 m), tunel Kalvarija (između kolodvora Sušak-Pećine i Rijeka duljine 452 m) i tunel Rukavac (između kolodvora Opatija-Matulji i Jurdani duljine 312 m). Na pod dionici Škrljevo -Rijeka nalazi se 2 mosta preko Rječine, 9 nadvožnjaka i 4 podvožnjaka, 5 pothodnika, 1 nathodnik te galerija Zagrad kao i jedan željeznički vijadukt preko Kumičićeve ulice na području grada Rijeke. Objekti su različitih duljina (od 9 m do 173 m), s veličinom otvora manjom od 20 m, osim mostova preko Rječine (26 m i 36 m). Na pod dionici Rijeka -Šapjane nalazi se 10 nadvožnjaka i 12 podvožnjaka, 8 nathodnika, te 1 pothodnik. Objekti su različitih duljina (od 8 m do 77 m), a najveći otvor podvožnjaka je od 32 m. Na pod dionici Škrljevo -Rijeka nalazi se 1 željezničko-cestovni prijelaz i 7 pješačkih prijelaza preko pruge. 4 pješačka prijelaza preko pruge nemaju uređaj za osiguravanje prijelaza, već samo mimoilazne ograde. Na pod dionici Rijeka -Šapjane nalazi se 8 željezničko-cestovnih prijelaza na nerazvrstanim cestama bez uređaja za osiguravanje prijelaza i jedan prijelaz na lokalnoj cesti s uređajem za osiguravanje prijelaza, kao i 8 pješačkih prijelaza preko pruge s mimoilaznim ogradama. 

Provedbom projekta izmjene sustava električne vuče od 2006. do 2012. godine, uspostavljen je jedinstveni sustav električne vuče na teritoriju Republike Hrvatske. Prijašnja stabilna postrojenja električne vuče sustava DC 3kV na pružnim dionicama Moravice -Škrljevo -Rijeka, Rijeka -Šapjane, Škrljevo -Bakar i Sušak-Pećine -Rijeka Brajdica zamijenjena su postrojenjima sustava AC 25kV, 50 Hz. U kolodvoru Šapjane i dalje će se sučeljavati oba sustava električne vuče. Tamo se obavlja izmjena električne vuče vlakova koji odlaze preko državne granice u Sloveniju odnosno vlakova koji dolaze iz Slovenije i nastavljaju put prema Rijeci. U sklopu projekta izmjene sustava električne vuče, na području pružne dionice Škrljevo -Rijeka -Šapjane izgrađene su nove elektrovučne podstanice Sušak i Matulji.
section_name: OSNOVNI PODACI O POSTOJEĆOJ ŽELJEZNIČKOJ INFRASTRUKTURI

section_content: Postojeća vodoravna i uspravna geometrije postavljena je provedbom izvedbenog projekta remonta u 2006. godini. Najmanji primjenjeni radijusi lukova iznose oko 270m, a dužine kružnih dijelova luka su veće od 20m. Na dionici su izvedene i košaraste krivine bez međuprijelaznica. Najmanji međupravci na predmetnoj dionici iznose projektom zahtjevanih minimalno 20m. Najveći izvedeni radijus je 8000m unutar kolodvora Sušak-Pećine. Nadvišenja na trasi su izvedena ovisno o dužinama prijelaznih krivina i neponištenom bočnom ubrzanju do maksimalno dozvoljenih 0. 85 m/sec2. Nagibi prijelaznih krivina su između omjera 1:400 i 1:3000. 

Maksimalni nagib razinice na ovoj dionici je 27,8 ‰ na dužini 295 m te 27,172 ‰ na dužini 250 m i 26,7 ‰ na dužini 270 m. Ostala cijela dionica je u padu (oko 25 ‰) osim kolodvora Škrljevo i ispred kolodvora Rijeka gdje postepeno prelazi u horizontalu. Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr Svi uspravni lomovi s razlikom većom od 2 mm/m su zaobljeni lukom. Uspravna zaobljenja projektirana su s polumjerima zaobljenja R=3000, 3200, 4000, 5000, 8000, 10000 i 20000 m. Kolosiječna geometrija u kolodvorskim skretničkim područjima uglavnom ne zadovoljava današnje zahtjeve. U kolodvoru Škrljevo ugrađene su ulazne skretnice u luku i bez razmaka (KS1 na PS2), dok je u kolodvoru Rijeka korišten značajan broj dvojnih ukrsnih skretnica (kao 44, 45, 46 i 47 u skupini s križištem) te nedovoljnim razmacima između skretnica (PS 50 na KS 53 na prolaznom kolosijeku).
section_name: POSTOJEĆA VODORAVNA I USPRAVNA GEOMETRIJA TRASE NA PREDMETNOJ DIONICI ŠKRLJEVO -RIJEKA

section_content: Osnovni zahtjevi za projektiranje idejnog građevinskog rješenja dani su projektnim zadatkom, postojećom prostorno-planskom dokumentacijom, kao i izrađenim prometno-tehnološkim idejnim rješenjem, geomehaničkim elaboratom i prethodnom studijom utjecaja na okoloiš. Budući su navedeni elaborati izrađivani istovremeno s idejnim građevinskim rješenjem, zahtjevi iz tih elaborata su ugrađeni u studijsko tehničko idejno rješenje. 

Studija u razradi aktivnosti mora prikazati i obraditi poddionice prema sljedećoj faznosti provedbe projekta:

PODDIONICA I. Rekonstrukcija željezničkog kolodvora Rijeka PODDIONICA II. Izgradnja drugog kolosijeka na poddionici Škrljevo -Rijeka PODDIONICA III. Izgradnja drugog kolosijeka na poddionici Rijeka -Jurdani PODDIONICA IV. Izgradnja drugog kolosijeka na poddionici Jurdani -Šapjane Rekonstrukcija kolodvora Rijeka sastoji se od rekonstrukcije teretnog i putničkog dijela kolodvora te izgradnje kontejnerskog terminala na Zagrebačkoj obali. Rekonstrukcija teretnog dijela kolodvora i izgradnja terminala nije predmet ove studije, ali se mora uzeti u obzir pri izradi okvirnog tehničkog rješenja rekonstrukcije kolodvora Rijeka u cjelini. Izgradnja drugog kolosijeka na poddionici Škrljevo-Rijeka mora biti, osim s rekonstrukcijom kolodovora Rijeka u cjelini, usklađena i s rekonstrukcijom kolodvora i kontejnerskog terminala Brajdica. U studiji je potrebno razmotriti i mogućnost izgradnje novog spojnog kolosijeka između Tijana i Vitoševa te predložiti prihvatljivo rješenje. 

Posebni zahtjevi za projektiranje su proistekli iz činjenice da studija treba odgovoriti na optimalizaciju i raster stajališta prema brzini na pruzi, tehničkim uvjetima, duljini zaustavnog puta i zahtjevima Grada Rijeke da se iznađu najpovoljnija rješenja glede implementacije postojećeg GUP-a Grada Rijeka, te da se uvođenje novih stajališta opravda frekventnošću cestovnog i pješačkog prometa na novopredloženim stajalištima, odnosno potencijalnim brojem putnika koji se voze željeznicom. Također, u studijskom tehničkom idejnom rješenju u potpunosti su ispunjeni zahtjevi iz programa za rješavanja križanja željeničke pruge i cestovnih prometnica u uvjetima dvokolosiječne pruge, kao i definitivno riješena denivelacija pješačkih prijelaza. 

Pri izradi ovog studijskog tehničkog idejnog rješenja trase drugog kolosijeka željezničke pruge, rekonstrukcije željezničkih kolodvora te izgradnje i rekonstrukcije željezničkih stajališta, potrebno je zadovoljiti sljedeće osnovne zahtjeve: Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr -osni razmak između kolosijeka na otvorenoj pruzi mora iznositi najmanje 4,0 m -osni razmak između kolosijeka u kolodvorima i na mjestima kolosiječnih A-V veza iznosi 4,75 m, -pretpostavljeni budući godišnji obujam prometa po jednom kolosijeku dvokolosiječne željezničke pruge 12 mln brt/god, -nazivna projektirana građevinska brzina ostaje u okvirima kao za postojeću jednokolosiječnu prugu po dijelovima dionice -najveća dopuštena masa željezničkih vozila 25,0 t/o i 8,8 t/m (kategorija modela opterećenja E5), -slobodni profil za prolaz željezničkih vozila GC u uvjetima elektrifikacije AC 25kV/50Hz

(ako nije moguće postići, onda najmanje GB), -kolodvori unutar čvora Rijeka moraju omogućiti prijam vlakova za prijevoz tereta duljine od 380 m i više (pod duljinom vlaka podrazumijeva se duljina sastava vlaka s vagonima bez lokomotiva), a s lokomotivama 420 m, -kolodvor Rijeka -putnički dio u kojem se zaustavljaju interoperabilni vlakovi za prijevoz putnika mora omogućiti prijam takvih vlakova duljine od 400 m te za daljinske vlakove za prijevoz putnika duljine od 300 m (u tu duljinu nije uključena duljina lokomotiva) -kolodvori i stajališta u kojima se zaustavljaju gradski i prigradski vlakovi za prijevoz putnika moraju imati perone korisne duljine 160 m. -duljina zaustavnog puta na željezničkoj pruzi iznosi 1. 000 m -pristup peronima preko kolosijeka mora biti izvan razine (pothodnikom ili nathodnikom) -visina perona iznad gornjeg ruba tračnice iznosi 55cm -na peronima je potrebno predvidjeti nadstrešnice odgovarajuće dužine Kolosiječnu geometriju potrebno je projektirati u skladu s normama HRN EN 13803-1 i HRN 13803-2 te važećim tehničkim propisima.
section_name: OSNOVNI ZAHTJEVI ZA PROJEKTIRANJE

section_content: Na predmetnom zahvatu zadržane su većinom postojeće nazivne građevinske projektirane brzine, prema slijedecem tabličnom prikazu brzina po kilometarskom položaju: Također, na trasi prije ulaza u kolodvor Škrljevo od početka dionice brzina je ograničena na 70km/h što je postojeća nazivna brzina za dionicu pruge prema kolodvoru Plase (Plase-Škrljevo). 

U kolodvoru Rijeka projektirana brzina prometovanja vlakova je ograničena na v=60km/h. 

Iako na dijelu dionice kroz kolodvor Sušak-Pećine do stajališta Sušak (od km 649+545 do Km 651+213) sama kolosiječna geometrija omogućuje veću brzinu 80-85km/h, zbog potrebe ujednačavanja brzine na dionici te s obzirom da pruga prolazi urbanim područjem grada Rijeke (širi centar grada) s pozitivnom posljedicom smanjenja buke, predlaže se ujednačena najveća projektirana brzina v=75km/h, uz gore spomenuta lokalna ograničenja. 

Projektirane brzine grafički su prikazane u pripadnom uzdužnom presjeku.
section_name: PROJEKTIRANE BRZINE VOŽNJE

section_content: Stacioniranje željezničke pruge M202 Zagreb -Rijeka usklađeno je s novom koncepcijom prometnih pravaca u Republici Hrvatskoj te projektnim zadatkom. S obzirom da nema značajnijeg odstupanja od postojeće trase projektant je tijekom izrade studije predložio zadržavanje postojećeg stacioniranja pruge, što je i prihvaćeno od strane upravitelja infrastrukture. Početak dionice rekonstruirane i dograđene trase pruge je uzet na ulazu u kolodvor Škrljevo u km 640+575 po stacionaži postojeće pruge. Stacionaža dalje je vođena prema projektiranoj trasi pruge te iako najvećim dijelom prati postojeću trasu, na pojedinim dijelovima postoje određena odstupanja projektirane trase od postojeće (izmještena trasa na dijelu od kolodvora Škrljevo do odvajanja pruge za Bakar), pa samim time i određene razlike u stacionaži između projektirane i postojeće (cca 49m). Zbog toga su za sva službena mjesta na pruzi, važnije građevine i druge prikazane točke na trasi željezničke pruge kilometarski položaji iskazani dvojno, prema stacioniranju rekonstruirane i dograđene željezničke pruge i prema stacioniranju postojeće željezničke pruge (postojeće stacioniranje je u u nacrtima označeno sivim oznakama). Kraj stacioniranja željezničke pruge M202 i predmetne dionice Škrljevo-Rijeka je sredina prijamne zgrade kolodvora Rijeka, koja predstavlja kraj željezničke pruge M202 i ujedno početak željezničke pruge M203. Kilometarski položaj točke promjene stacioniranja iznosi km 653+151 = km 0+000. 00. Strategija i Program prostornog uređenja Republike Hrvatske osnovni su dokumenti prostornog uređenja za gospodarenje i upravljanje prostorom i okolišem koje je obavezno primjenjivati pri izradi svih resornih i sektorskih razvojnih programa, kao i svih kategorija prostornih planova. Programske smjernice za planiranje razvoja željezničkog prometa odnose se na dvije razine: povezivanje unutar Države (unutarnja konsolidacija željezničkog prometa) i povezivanje na Europski sustav željeznica (verifikaciju europskih pravaca na našoj željezničkoj mreži, unapređenje uvjeta tranzitnog željezničkog prometa, primjena najviših tehnološko-ekonomskoekoloških kriterija korištenja željezničkog prometa za potrebe opsluživanja Europe).
section_name: STACIONIRANJE ŽELJEZNIČKE PRUGE

section_content: Predmetni zahvat je u Prostornom planu Primorsko-goranske tretiran prema utvrđenom sadržaju Prostornog plana i u segmentima koji se odnose na željezničku prometnu infrastrukturu. Željeznička pruga za međunarodni promet Rijeka -Šapjane -državna granica -Ilirska Bistrica (s pripadajućim građevinama i uređajima, izuzev industrijskih kolosijeka, kolodvorskih i pogonskih zgrada), navedena je između ostalih kao građevina od važnosti za državu. 

Navedeno je da će se modernizacija i rekonstrukcija postojećih željezničkih pruga realizirati etapno po dionicama s ciljem unapređenja željezničkog prometa i povećanja prijevoznih kapaciteta. Pri tome rekonstrukcija postojećih željezničkih pruga podrazumijeva:

-rekonstrukciju trase na pojedinim dionicama (odstupanje od trasa dijela postojećih pruga), -nadogradnju drugog kolosijeka uz dijelove postojeće pruge, -rekonstrukciju postojećih i izgradnju novih kolodvora, stajališta, tunela, vijadukata i mostova, -rekonstrukciju dijelova građevinskog, elektroenergetskog te prometno-upravljačkog i signalno-sigurnosnog infrastrukturnog podsustava i slično, a sve u cilju osiguranja potrebnih prometnih i tehničko-tehnoloških uvjeta. 

Navedeno je da, između ostalog, željeznička pruga Rijeka -Šapjane -državna granica -Ilirska Bistrica spada u pruge od značenja za međunarodni promet na području Županije, te da je sukladno planiranim kapacitetima putničkog i teretnog prometa, planirana i dogradnja drugog kolosijeka na dionici Škrljevo -Rijeka i Rijeka -Šapjane. Pri tome se planom dopušta gradnja građevina infrastrukture izvan građevinskih područja pod posebnim uvjetima.
section_name: Prostorni plan Primorsko-goranske županije

section_content: Predmetni zahvat je u GUP-u grada Rijeke tretiran prema segmentima koji se odnose na promet putnika i roba u riječkom željezničkom čvoru, funkcijama kolodvora i željezničkih stajališta, željezničkim prometom kao nestacionarnim izvorom buke te drugim aspektima utjecaja željeznice na grad. 

Dani su okviri povečanja putničkog i teretnog prometa na predmetnoj dionici prema budućoj realizaciji planiranih zahvata, uz neophodne različite prometne, urbanističke i druge mjere Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr poboljšanja. Opisani su razvojni pravci koji se trebaju realizirati putem nekoliko temeljnih opredjeljenja:

-ostvarivanja veze s lukom kao sustavom u zajedničkom razvoju; -omogućavanja razvijanja javnog gradskog i prigradskog prometa željeznicom na postojećoj i planiranoj infrastrukturi; -ostvarivanja kvalitetne veze prema Zagrebu, Istri, Kopru, Trstu i Ljubljani, te u budućnosti posredstvom jadranske željeznice prema južnoj Hrvatskoj. 

Navedeni su planovi razvitka Hrvatskih željeznica kojima su definirane slijedeće mjere i zahvati koji će dovesti do postavljenih ciljeva:

A. U srednjoročnom razdoblju:

-na pruzi Rijeka -Zagreb te Rijeka -Šapjane:

-saniranje pojedinih objekata pruge; -dovršenje remonta; -promjena sustava elektrifikacije; -pripremu za uvođenje nagibnih vlakova; -na željezničkom čvorištu Rijeka:

-izgradnja planiranih postaja (brze) gradsko-prigradske željeznice na dionici Škrljevo-Matulji; -nabava i uvođenje suvremenih elektromotornih garnitura u gradsko -prigradski promet; -početak izgradnje drugog kolosjeka kroz gradsko područje.
section_name: Generalni urbanistički plan grada Rijeke

section_content: -dovršetak izgradnje drugog kolosijeka na dionici Škrljevo -Matulji; -izgradnja dvokolosječne pruge visoke učinkovitosti Rijeka -Zagreb; -nabava odgovarajućih prijevoznih sredstava; -uvođenje suvremene organizacije prometa. 

Kao novi dio sustava pojavljuje se (pri)gradska željeznica što predstavlja razvojno opredjeljenje koje treba realizirati u terminima ovog Plana. Navedeno je kako je postojeća željeznička pruga u tom smislu vrlo dobro položena unutar prostora grada, te je vrijedan, ali danas nedovoljno iskorišten prostorni i infrastrukturni resurs. Uz određeni broj stajališta koja su postojeća i koja treba prilagoditi novim potrebama, u Planu je predviđen i veći broj novih unutar grada. Tamo gdje prostorne mogućnosti to dozvoljavaju, u neposrednoj blizini stajališta predviđaju se parkirni prostorni za uspostavljanje park&ride sustava. Putnički promet željeznicom bi trebalo organizirati unutar šireg dijela gravitacijskog područja od Jurdana do Škrljeva, te se zapravo radi o prigradskoj željeznici, ali ovim se Planom analizira samo prostor unutar gradskih granica. 

PRIJEDLOZI ZA IZMJENU I DOPUNU DOKUMENATA PROSTORNOG UREĐENJA Studijska dokumentacija daje detaljnije odgovore na problematiku gradskog i prigradskog prometa od one predviđene prostorno-planskom dokumentacijom, te nudi prijedloge i rješenja za izmjene i dopune iste. Način dogradnje drugog kolosijeka, potrebne devijacije ili odstupanja od postojeće trase, potrebne rekonstrukcije kolodvora i detaljan položaj stajališta, predviđene denivelacije na mjestima križanja cestovnih prometnica sa željezničkom prugom, te područja sa zatvorenim sustavom odvodnje, obrađeni su na razini idejnih rješenja te su time prikladna Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr podloga za izmjene i dopune prostornoplanske dokumentacije. Određeno odstupanja od postojeće trase na predmetnoj dionici je na dijelu trase od kolodvora Škrljevo do odvajanja pruge za Bakar (od km cca 641+900 do km cca 643+000), gdje se zbog izgradnje drugog kolosijeka za Rijeku, paralelnog kolosijeka pruge za Bakar te potrebnih kolosiječnih veza predviđa izmještanje pruge po novoj trasi, pomaknuta u odnosu na postojeću za cca max. 30-tak metara sjevernije. Budući da je za područje grada Rijeke izrađen GUP te za područje grada Bakra PPU s ucrtanim koridorom po postojećoj trasi pruge, potrebna je izmjena postojećih prostornih planova. Na ostalom dijelu pruge na predmetnoj dionici zahvat je predviđen u postojećem koridoru pruge. Projektant je prema projektnom zadatku dao i rješenje novog spoja pruga između Tijana i Vitoševa za direktni smjer Rijeka-Bakar, iako je rješenje tijekom izrade studije bilo neprihvaćeno od Grada Rijeka. Bez obzira na sadašnji stav Grada, projektant predlaže unos tog spoja u prostorno-plansku dokumentaciju kako bi se osigurao i zaštitio koridor ukoliko se u budućnosti pokaže neophodan za funkcioniranje željezničke pruge. 

NAPOMENA: Na situacijama danima u grafičkim prilozima prema zahtjevu Grada Rijeke ucrtan je i obuhvat pružnog tijela za rekonstruirano stanje (odnosno dogradnju 2 kolosijeka), kao okvirni pokazatelj potrebne širine koridora pruge. Za postojeći kolosijek na trasi koja se zadržava uzet je samo obuhvat gornjeg ustroja pruge u širini ravnika pruge s obzirom da je predviđena obnova kolosijeka bez značajnijih izmjena pružnog tijela. U kolodvoru Rijeka završava pruga M202 Zagreb-Rijeka te je prema ovoj studiji kolodvor početak pruge M203 Rijeka-Šapjane (km 653+151=0+000). Kolodvor Rijeka sastoji se od dva dijela, putničkog i teretnog dijela kolodvora. Ovom studijom obuhvaćena je rekonstrukcija cijelog putničkog dijela kolodvora s kolosiječnim vezama prema teretnom dijelu kolodvora. 

Prema projektnom zadatku i postojećoj dokumentaciji rekonstrukcija putničkog dijela kolodvora je usklađena s idejnim rješenjem rekonstrukcije teretnog dijela kolodvora Rijeka. Također, prilikom izrade tehničkih rješenja rekonstrukcije kolodvora, uklopljeno je i rješenje novog autobusnog terminala "Žabica" prema postojećoj dokumentaciji s rekonstrukcijama kolosijeka za Luku Rijeka i kolodvor Brajdicu. 

Ovim tehničkim rješenjem predviđena je rekonstrukcija putničkog dijela kolodvora prema zahtjevima iz projektnog zadatka i predloženim tehnološkim shemama prometnog rješenja. Kolodvor Rijeka je vrlo ograničen prostornom širinom koridora budući da se sa sjeverne strane nalazi kolodvorska zgrada dok s južne strane Luka Rijeka. Ograničavajući faktor je i postojeći razmak kolosijeka od 4. 0m što nije u skladu s zahtjevima za razmak kolodvorskih kolosijeka (min. 4. 75m). Tijekom razrada rješenja i spomenutih prostornih ograničenja u dogovoru s upraviteljem infrastrukture odlučeno je kako će se spomenuti razmak zadržati između kolosijeka 3, 4, 5 i 6 kako bi se zadržao postojeći broj kolosijeka u kolodvoru, što je ključno za funkcioniranje kolodvora. Planiranom izgradnjom otočnog perona širine 6. 10m duljine 400m na mjestu postojećeg perona manje širine (cca 5. 8m) te rekonstrukcijom prva dva kolosijeka (na razmak 4. 75m između kolosijeka) potrebno je suziti postojeći bočni peron uz kolodvorsku zgradu za cca 1. 6m. Tim rješenjem bočni peron je širine 4. 5m na najužem dijelu. Zbog suženja bočnog perona potrebno je uskladiti i projektiranu nadstrešnicu (koja je sastavni dio drugog projekta rekonstrukcije kolodvorske zgrade). Bočni peron se u produžetku rekonstruira i nadograđuje u otočni peron širine 6. 50m ukidanjem postojećeg krnjeg kolosijeka. 

Za pristup peronima preko kolosijeka predviđen je pothodnik duljine cca 17m u km 653+184, s podiznim platformama na stepeništima za pristup osoba sa smanjenom pokretljivošću. Na prvom bočno/otočnom peronu predviđene su dvije nadstrešnice, jedna duljine 100m i druga duljine 50m, a na drugom otočnom peronu duljine 100m. 

Ulaz u kolodvor Rijeka iz smjera Zagreba je u potpunosti rekonstruiran dogradnjom drugog kolosijeka i ugradnjom novih kolosiječniih veza. S obzirom na nepovoljne elemente odnosno kratkog kolodvorskog pravca predviđena je ugradnja duple kolosiječne veze s križištem (skretnice su tipa OS-200-6˚) kako bi se što manje uzelo od kolodvorskog pravca potrebnog za ugradnju lira. 

Uvođenjem drugog kolosijeka u kolodvorsko područje rekonstruiraju se prolazni kolosijeci (kol 2 i 3) kako bi se zadovoljili tehnički uvjeti geometrije prema projektiranoj brzini od 60km/h kroz kolodvor, s zadovoljavajućim radijusima lukova bez nadvišenja. 

Izlaz iz kolodvora u smjeru Šapjana rekonstruiran je potrebom za poboljšanjem geometrije prolaznih kolosijeka te je trasa prolaznih kolosijeka izmaknuta u odnosu na postojeći kolosijek Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr južno za cca 5-6m. Uklapanje na postojeću trasu je predviđeno u km cca 653+994 kako bi se dobio međupravac dovoljne dužine za ugradnju kolosiječne "A"-veze. Veza je predviđena skretnicama OS-200-6˚ s obzirom na skretnice istog ili sličnog tipa unutar kolodvora, iako je moguća i ugradnja skretnica većeg radijusa 300m. Dogradnja drugog kolosijeka predviđena je s južne strane pruge. 

Tijekom izrade studije za kolodvor Rijeka razmatrana su i izrađena tri varijantna rješenja koja su prikazana i opisana kako slijedi:

Varijanta 1 predstavlja najpovoljnije rješenje u smislu korisne duljine kolosijeka. Varijantom se u potpunosti iskoristio raspoloživi prostor u kojem su se dobile maksimalne korisne duljine kolosijeka u putničkom i teretnom dijelu kolodvora. 

Ovom varijantom kolodvorski pravac je prudužen prema izlazu u smjeru Zagreba i uklopljen u postojeću trasu rekonstrukcijom postojećeg ulaznog luka preko Krešimirove ulice. Rekonstrukcijom luka trasa je izmaknuta za cca 1. 5-2m sjeverno od postojeće. To za posljedicu ima i neophodnost izvedbe novog cestovnog podvožnjaka u Krešimirovoj ulici, no s obzirom na zahtjeve studije za denivelacijom postojeća dva kolna traka ceste u razini pruge, novi podvožnjak i rekonstrukcija Krešimirove ulice će se prilagoditi novom projektnom rješenju (vidi knjigu A. 4. ). 

NAPOMENA: Osnovni podaci o signalno-sigurnosnim uređajima, uključenju u daljinsko upravljanje i opremanje kolodvora dani su u poglavlju 1. 5, a za detaljniji uvid u prometnoupravljački, signalno-sigurnosni te elektroenergetski infrastrukturni podsustav vidjeti knjigu I. Produženjem kolodvorskog pravca pojednostavila se vodoravna geometrija u kolodvoru te dobile maksimalne moguće korisne duljine kolosijeka. Korisne duljine kolosijeka prikazane su u situaciji (nacrt 2. 8. 1. ) te je prema zahtjevima iz projektnog zadatka da se omogući prijem interoperabilnih vlakova za prijevoz putnika dužine 400m (s lokomotivom 420m), moguće primiti spomenute vlakove na oba prolazna kolosijeka uz otočni peron duljine 400m. Teretne vlakove dužine 380m (s lokomotivama 420m) moguće je primiti na kol. 3, 4, 5 i 6. Kolosijek 1 će prvenstveno služiti za prijem i otpremu prigradskih garnitura vlakova pa je s obzirom na dovoljnu dužinu prometno podijeljen po sredini (kolosiječnom vezom i signalom). 

Nedostatak ove varijante je što je pristup odnosno spoj s prva četiri prijemno -otpremna kolosijeka teretnog kolodvora moguće ostvariti samo na 6. kolosijek putničkog dijela kolodvora. Ostalih 8 kolosijeka teretnog dijela vezano je na 4 kolosijeka (3.,4.,5. i 6. ) putničkog dijela kolodvora.
section_name: B. U dugoročnom razdoblju:

section_content: Varijanta 2 je zapravo identična varijanti 1 s bitnom naznakom da se riješio nedostatak varijante 1 rješenjem problema spoja prvih 4 prijemno -otpremnih kolosijeka teretnog dijela na sva 4 kolosijeka putničkog dijela, no na uštrb korisnih duljina teretnih kolosijeka. Izvedbom takvog spoja smanjile su se korisne duljine prijemno -otpremnih kolosijeka teretnog dijela od 20 do 50 m (vidjeti situaciju 2. 8. 2. ), što predstavlja nepovoljnije rješenje obzirom na predviđenu organizaciju teretnog prometa i prometne potrebe. 

U građevinskom smislu ubačena je potrebna kolosiječna veza između 6 i 5 kolosijeka ugradnjom dvojne ukrsne skretnice UKS-215-6˚ i obične skretnice OS-200-6˚ što je pomaknulo vezanu skretnicku skupinu u teretnom kolodvoru i skratilo korisne duljine teretnih kolosijeka. Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr  VARIJANTA 3 U ovoj varijanti je zadržan ulazni pravac u kolodvor na koji se prespaja dograđeni drugi kolosijek koji je predviđen sa sjeverne strane prije ulaznog luka. Iza luka drugi kolosijek se dograđuje s južne strane. Taj prespoj omogućuje pozicioniranje trase na postojećem podvožnjaku u Krešimirovoj ulici bez potrebe za njegovim uklanjanjem i izgradnjom novog. No to vrijedi samo u slučaju ako se zadrže i postojeća križanja 2 cestovna traka s prugom u razini što nije u skladu s zahtjevima iz projektnog zadatka i Grada Rijeke. 

Varijanta 3 razlikuje se od varijante 1 i u spoju 4., 5. i 6. kolosijeka u putničkom dijelu na izlaznoj strani kolodvora prema Zagrebu te drugačijom vodoravnom geometrijom prolaznih kolosijeka s ubačenim lukom između ulaznog i kolodvorskog pravca. Izvedbom takvog spoja također su se smanjile korisne duljine kolosijeka u odnosu na varijantu 1 u kojoj je spoj izveden lirom (vidi situaciju 2. 8. 3. )
section_name:  VARIJANTA 2

section_content: Generalnim urbanističkim planom grada Rijeke (Sl. N. 07/07) planirana je izgradnja nove prometnice koja predstavlja produžetak Ulice Riva preko Trga Žabica i preko željezničkog kolodvora Rijeka do Mlake na zapadu. 

Produženje ulice Riva nije sastavni dio ovoga projekta, nego posebni projekt. Tijekom izrade ove studije razmatrale su se varijante produžetka ulice u ovisnosti o rješenjima rekonstrukcije kolodvora Rijeka, no rješenje ulice je jos u fazi razrade i varijantiranja. S obzirom na kompleksnost građevine, poziciju i prostorne ograničenosti za izradu prihvatljivog rješenja potrebna je kordinacija i dogovor svih uključenih strana (HŽ, Grad Rijeka. Luka Rijeka). Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr Do trenutka završetka izrade ove studije izrađene su i razmatrane više varijanti rješenja produžetak ulice, ovisno o nadzemnom ili podzemnom deniveliranju ulice. Jedne od tih varijanti prikazane su na donjim slikama (jedna nadzemna preko kolodvora i druga podzemna ispod kolosijeka). 

Za konačno rješenje ceste i cestovnih objekata na trasi potrebno se uskladiti s ovom studijom i tehničkim rješenjem rekonstrukcije kolodvora Rijeka (i teretni i putnički dio), a također je potrebno i redefinirati uloga lučkih kolosijeka na istočnom dijelu Luke Rijeka i kolosijeka u kolodvoru Rijeka koji poslužuju taj dio luke novo nastalim okolnostima. Dionica pruge započinje ispred rekonstruirane trase i rekonstruiranog kolodvora Škrljevo u stacionaži km 639+757. Trasa se rekonstruira na dijelu postojećeg pravca i prve krivine dionice od km cca 640+080 do ulazne lire kolodvora Škrljevo u km cca 640+877 -trasa se izmješta zbog izgradnje novog dvokolosiječnog tunela Baudine dužine 162m, za cca 20-tak metara sjevernije od postojećeg tunela. S obzirom na zahtjev za neprekinutim prometom po postojećem kolosijeku i na generalno nezadovoljavajuće stanje tehničkih elemenata postojećeg tunela, predloženo je ovo rješenje novog dvokolosiječnog tunela, kako bi se radovi i promet na postojećoj pruzi mogli odvijati nesmetano -dogradnja ili reprofiliranje postojećeg tunela nije prihvatljivo rjesenje. Tunel Baudine je detaljnije obrađen i prikazan u knjizi A. 3. Tuneli. Na dijelu međupravca ispred tunela predviđena je skretnička veza. S obzirom da se izmještena trasa nalazi unutar kolodvorskog područja prema novom rješenju rekonstrukcije kolodvora Škrljevo razmak kolosijeka je na cijeloj devijaciji trase predviđen na 4. 75m. 

Sama rekonstrukcija kolodvora Škrljevo detaljnije je obrađena u sljedecem poglavlju 1. 5. 

Iz kolodvora Škrljevo prema postojećom stanju izlaze dvije jednokolosiječne pruge, jedan kolosijek za Rijeku (pruga M202 Zagreb-Rijeka) i jedan za Bakar (pruga M602 Škrljevo-Bakar). Prema projektnom zadatku potrebno je dograditi drugi kolosijek za prugu M202 do Rijeke (odnosno Šapjana), dok je prema prometno tehnoloskim potrebama potrebno zadržati kolosijek pruge za Bakar kao samostalni. Tijekom izrade studije izrađena je i varijanta s rasputnicom s idejom zadržavanja postojećeg stanja gdje bi se iskoristio kolosijek za Bakar kao drugi kolosijek pruge M202, no ta varijanta nije prihvaćena niti zadovoljava prognozirane prometne potrebe pruga. Dogradnjom 2. kolosijeka za prugu prema Rijeci, zatim potrebom za kolosijekom odvojene pruge za Bakar (u produžetku 5. kolosijeka kolodvora Škrljevo) te ugradnjom novih kolosiječnih veza između predviđena tri kolosijeka, trasu pruge je potrebno rekonstruirati, odnosno izmaknuti po novoj trasi sjevernije od postojeće kako bi se dobio dovoljni međupravac za ugradnju spomenutih skretničkih veza. Trasa je izmaknuta/ rekonstruirana na dijelu pruge od km cca 641+818 do km cca 643+014, s odmakom od postojeće trase max. 30 m. Na dijelu izlaznog luka iz kolodvora Škrljevo i pravca s predviđenim kolosiječnim vezama, kolosijeci su projektirani na osnom razmaku od 4. 75m. Osni razmaci se kroz sljedeći luk smanjuju na zahtijevani razmak od 4. 0m između kolosijeka na otvorenoj pruzi. Pruga je na početnom dijelu nove trase u usjeku (visine do 10m) do km cca 642+300, a zatim na novom nasipu (visine do 7. 5m) do km cca 642+500. Dalje je na predmetnom rekonstruiranom dijelu pruga uglavnom na postojećoj trasi i koridoru uz potrebno proširenje postojećeg pružnog tijela i usjeka radi dogradnje 2. kolosijeka za Rijeku i izgradnje novog stajališta Sv. Kuzam u km 642+852 (stajalište je detaljnije prikazano u poglavlju 1. 6. ). 

Mjesto uklapanja rekonstruiranih kolosijeka (prvog kolosijeka za Rijeku i kolosijeka za Bakar) na postojeću prugu je u km 643+014. U nastavku pruge za Rijeku cijelom dionicom do kolodvora Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr Sušak-Pećine novi kolosijek dograđuje se sa sjeverne strane (desne strane postojećeg) i prati vodoravnu i uspravnu geometriju postojećeg kolosijeka. Razmak kolosijeka je projektiran na 4. 0m. 

Na dijelu sljedećeg luka pruga je u visokom usjeku i urbanoj sredini, pa dogradnja novog kolosijeka uzrokuje i neophodno uklanjanje najbližih stambenih građevina uz prugu sa sjeverne strane. 

Pruga je na dijelu naselja Drage od km 643+537 do km 647+250 u zasjeku s većim i manjim nasipima i usjecima te karakteristicnim dijelovima nestabilnih nasipa u Dragama I, II, III (detaljnije su segmenti obrađeni u knjizi G1. Geotehnicki elaborat). S obzirom na takve karakteristike terena i postojećeg pružnog tijela, kao i veće urbane izgradnje s južne strane pruge (naselje Draga) gdje su stambene građevine izgrađene uz same rubove postojećih pružnih nasipa, projektant predlaže izgradnu drugog kolosijeka uz postojeći sa sjeverne strane zasijecanjem u postojeći teren kako se ne bi dirala postojeća pružna konstrukcija. Sanacija nestabilnih dionica nasipa i usjeka predviđena je različitim geotehničkim zahvatima prema geotehničkom elaboratu, odnosno za pojedina rješenja potrebno je izvršiti detaljnija ustraživanja u svrhu utvrđivanja uzroka nestabilnosti te predlaganju odgovarajućih rješenja. 

Od km 647+250 do 647+650 pruga je izgrađena na visokom nasipu, visine 20-tak metara (nestabilna dionica Draga IV). Dogradnja drugog kolosijeka predviđena je cijelom dužinom s desne strane pruge, dogradnjom nasipa prema predloženim zahvatima opisanima u geotehničkom elaboratu. U fazi analize i varijantiranja rješenja, projektant predlaže i mogućnost izgradnje željezničkog nadvožnjaka na mjestu postojećeg nasipa i demontažu istog, kako bi se izbjegla sanacija nasipa i otvorio prostor za komunikaciju s obje strane pruge. S obzirom na urbanu neizgrađenost u okolici na tom dijelu trase te složenim zahvatom izgradnje nadvožnjaka, projektant predlaže dogradnju nasipa uz mogućnost i varijante izgradnje nadvožnjaka ukoliko se za tim ukaže potreba u procesu izrade daljnje dokumentacije ili ako se sanacija i homogenizacija postojećeg i dograđenog nasipa pokaže skupljim i zahtjevnijim rješenjem. 

Na kilometarskom položaju u km 647+680 pruga ulazi u visoki usjek mjestimično visok i do 30m (usjek Sv. Ana). Dogradnja drugog kolosijeka predviđena je s desne strane pruge, zasijecanjem postojećeg usjeka prema predloženim zahvatima opisanima u geotehničkom elaboratu. Detaljnije je usjek analiziran u točki 1. 4. 8. 

Od km 647+885 do km 649+167 pruga ulazi u urbanu sredinu gradskog područja i prolazi naseljima Vežica i Donja Vežica. Značajno za ovaj segment pruge što se trasa pruge na tom dijelu rekonstruira, odnosno rekonstruiraju se suprotni lukovi postojećeg kolosijeka iz tehničkih razloga uvjeta interoperabilnosti pruge prema kojima se stajališta mogu staviti u lukove minimalnog radijusa 300m. Postojeći radijusi lukova nisu zadovoljavali taj uvjet, pa je analizom i varijantiranjem postignuto rješenje rekonstrukcije lukova u košaraste lukove s središnjim lukom radijusa 300m na lokacijama stajališta. Tom rekonstrukcijom os kolosijeka je izmaknuta u odnosu na postojeću os maksimalno cca 4. 0m, što ne predstavlja značajnu rekonstrukciju trase te ne utjeće značajnije na okolne građevine i urbanu sredinu u odnosu na postojeće stanje. Dogradnja drugog kolosijeka predviđena je s desne strane rekonstruiranog kolosijeka na razmaku 4. 0m. Iako se nova trasa ne izmiče značajnije od osi postojeće, dogradnjom novog kolosijeka i zbog uskog koridora pruge kroz grad na određenim dijelovima ovog segmenta pruge nalaze se u blizini Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr veće stambene građevine (npr. u km cca 648+600-648+700) koje je potrebno zaštititi prilikom izgradnje pruge dodatnim zahvatima na konstruktivnim elementima pružnog pojasa. Za tehnička rješenja istih potrebna je daljnja razrada u smislu izrade preciznijih i detaljnijih geodetskih i drugih projektnih podloga. 

U km 649+167 rekonstruirana trasa se spaja s postojećom prugom, dok jos treba spomenuti i manju dionicu međupravca dužine cca 100m od km 648+368 do km 648+467 gdje se trasa pruge ne rekonstuira i ostaje na postojećoj osi. 

Na dijelu ovog segmenta pruge od km 648+950 do km 649+300 pruga je izgrađena na visokom nasipu koji je mjestimično visok i do 30m (nasip Podvežica Pećine), sličnih odnosno istih karakteristika kao i nasip u Dragama IV. Planirana je dogradnja nasipa s desne strane pruge prema predloženim zahvatima opisanima u geotehničkom elaboratu. Isto kao i kod nasipa u Dragama IV, postoji i mogućnost izgradnje željezničkog nadvožnjaka i uklanjanja postojećeg nasipa čime se stvara komunikacija s obje strane pruge, no s obzirom da se s južne strane nasipa nalazi brza gradska prometnica (zaobilaznica) uklanjanje samo željezničkog nasipa ne rješava prostornu prepreku. Projektant zato predlaže dogradnju nasipa uz mogućnost i varijante izgradnje nadvožnjaka ukoliko se za tim ukaže potreba u procesu izrade daljnje dokumentacije ili ako se sanacija i homogenizacija postojećeg i dograđenog nasipa pokaže skupljim i zahtjevnijim rješenjem. 

Dalje pruga u luku prolazi usjekom Pećine s dogradnjom drugog kolosijeka sa sjeverne strane na do ulaza u kolodvor Sušak-Pećine u km 649+545. Razmak kolosijeka se povećava u luku s 4. 0m na početku krivine do 4. 75m na kraju krivine, odnosno ulazu u kolodvor. Rekonstrukcija kolodvora Sušak-Pećine detaljnije je obrađena u sljedecem poglavlju 1. 5. 

Iz kolodvora Šušak-Pećine po postojećom stanju izlaze dvije jednokolosiječne pruge, jedan kolosijek za Rijeku i jedan za terminal Brajdicu. Drugi kolosijek za prugu M202 za Rijeku predviđen je u produžetku postojećeg 1. kolosijeka iz kolodvora Sušak-Pećine, dok se pruga M603 za Brajdicu odvaja skretnicom u km 650+412. Razmak kolosijeka je kao i u kolodvoru 4. 75m. 

Dalje pruga do km 651+214 prati postojeću vodoravnu i uspravnu geometriju te se novi kolosijek dograđuje sa sjeverne strane postojećeg na razmaku 4. 0m. Postojeći željeznički nadvožnjak preko Kumičićeve ulice se uklanja i na tom mjestu je predviđen novi željeznički nadvožnjak za oba kolosijeka u dužini 164m. Proširenje zasjeka od km 650+950 do km 651+010 i zaštitu pokosa usjeka izvršiti prema predloženim zahvatima opisanima u geotehničkom elaboratu. 

Od km 651+214 pa do km 651+616 (usjek Rječina) trasa pruge se zbog vrlo uskog koridora pruge i izgrađenosti uz prugu (širina pružnog infrastrukturnog pojasa cca 10-12m, mjestimično i manje) rekonstuira na način da se sredina osi nove dvokolosiječne pruge postavlja u os postojećeg kolosijeka, kako bi se maksimalno iskoristio pružni pojas bez većeg širenja koridora i vjerojatnog uklanjanja okolnih zgrada i građevina koji se nalaze u neposrednoj blizini i u tijesnoj vezi s prugom. Iako je potrebno, a i predviđeno, na tom dijelu maksimalno iskoristiti postojeću širinu pružnog pojasa, određeni objekti će se morati ukloniti, a i potrebna je rekonstrukcija i gornje površine pješačke staze, zelenog pojasa i parkirnih mjesta s desne strane pruge u Ulici Bulevara oslobođenja. Zaštita budućeg zasjeka, odnosno pokosa usjeka zahtijevati će složena tehnička Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr rješenja prema geotehničkom elaboratu, a za iste potrebna je i daljnja razrada u projektnoj dokumentaciji i istraživanjima. 

Izlaskom iz prethodno opisanog segmenta, pruga je do kolodvora Rijeka u najvećem dijelu predviđena u ili na objektima (tunelima i nadvožnjacima). Na dijelu od km 651+608 do 651+846 pruga prelazi mostom i nasipom Školjić. Trasa se na predmetnom dijelu vraća na postojeću os, a drugi kolosijek se dograđuje sa sjeverne strane na razmaku kolosijeka od 4. 40m. Postojeći most preko Rječine se zadržava na postojećem kolosijeku s obzirom da se radi o kulturnom dobru pod zaštitom konzervatorskog odjela, dok se za novi kolosijek planira izgradnja novog mosta/nadvožnjaka (dužine 64+31m). Dalje na mjestu postojećeg nasipa planira se izgradnja novog željezničkog nadvožnjaka Školjić za oba kolosijeka ukupne dužine 143m te uklanjanje nasipa. 

Na dijelu pruge od postojeće stacionaže km 651+966 do km 652+633 trasa pruge se nalazi u postojećem tunelu Kalvarija i tunelskog galeriji Zagrad te se rekonstruira na način da se sredina osi nove dvokolosiječne pruge postavlja u os postojećeg kolosijeka, kako bi potrebna reprofilacija tunelske cijevi bila simetrična u odnosu na postojeću. Osim reprofilacije postojećeg tunela na ulaznom dijelu tunela predviđa se produljenje tunela u zoni predusjeka za cca 40m. Postojeća tunelska galerija ispod ulice Ivana Pavla II je prilikom izgradnje već predviđena za dva kolosijeka pa nije potrebno predvidjeti novi profil galerije. Razmak kolosijeka je predviđen na 4. 4m. 

Luk prije ulaznog pravca u kolodvor Rijeka rekonstruiran je s obzirom na rekonstrukciju kolodvorskog pravca sa sličnim elementima luka što je ponešto izmaknulo trasu pruge zapadnije od postojećeg kolosijeka za max. cca 1-1. 5m. S obzirom na zahtjeve deniveliranja dva vozna traka prema zahtjevima iz projektnog zadatka i Grada Rijeke, potrebno je bilo predvidjeti izgradnju novog cestovnog podvožnjaka u Krešimirovoj ulici zbog izgradnje drugog kolosijeka te je samo rješenje prihvatljivo i prihvaćeno u smislu prometnog rješenja križanja cestovnog i željezničkog sustava. Razmak kolosijeka se u luku povećava s 4. 4m na 4. 75m na ulazu u kolodvor Rijeka. Planirano je proširenje usjeka na izlazu iz galerije Zagrad zbog dogradnje novog kolosijeka sa sjeverne strane te produljenje galerije u dužini cca 95m (galerija Ciotta) s mogućom manjom rekonstrukcijom postojećeg parkirališta iznad usjeka u km cca 652+610. Također zbog dogradnje novog kolosijeka potrebno je rekonstruirati i prilaz Domu sindikata u km cca 652+705. 

Rekonstrukcija kolodvora Rijeka detaljnije je obrađena u prijašnjem poglavlju poddionice I -točka 1. 3. 

Ukupna duljina predmetne dionice od početka dionice u km 639+757 do kraja pruge M202 u km 653+151 je 13. 394 m.
section_name: PRODUŽENJE ULICE RIVA

section_content: Pri projektiranju većim dijelom je zadržana trasa postojećeg kolosijeka željezničke pruge na cijeloj pružnoj dionici Škrljevo -Rijeka, osim na dijelu ispred kolodvora Škrljevo i tunela Baudine te od kolodvora Škrljeva do odvajanja pruge za Bakar gdje je trasa u potpunosti rekonstruirana, odnosno izmaknuta u odnosu na postojeću. Na novom dijelu iza kolodvora Škrljevo vodoravna geometrija je poboljšana i pojednostavljena u odnosu na postojeću s odabranim vodoravnim lukovima većih radijusa, bez košarastih lukova. Dalje vodoravna geometrija trase u najvećem Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr dijelu prati vodoravnu geometriju postojećeg kolosijeka s postojećim vodoravnim elementima, s dijelovima manjih odstupanja gdje je to bilo nužno iz razloga prilagodbe trase zbog ograničenja prostornog koridora za smještaj drugog kolosijeka te rekonstrukcije lukova na mjestima stajališta iz razloga zadovoljavanja tehničkih uvjeta interoperabilnosti (minimalnih radijusa lukova u stajalištu). 

Veće rekonstrukcije trase ili dijelova trase nisu moguće iz prostornih razloga s obzirom da najvećim dijelom trasa prolazi urbanim prostorom odnosno gradom Rijeka te okolnim naseljima Draga, Sv. Kuzam i Škrljevo, pa bi veće odstupanje od postojeće trase zahtijevalo ogromne prostorne izmjene u gradskom tkivu te različitim infrastrukturnim objektima. Također je i ograničavajući faktor veliki uzdužni pad pruge kojeg nije moguće ublažiti pa značajnija vodoravna rekonstrukcija trase bi zahtijevala i produženje iste kako se uzdužni pad ne bi povećao (uzdužni pad nije moguće povećati jer je i postojeće stanje na iznimnim vrijednostima tehničkih uvjeta za interoperabilnost). 

Vodoravna kolosiječna geometrija projektirana je u skladu s normama HRN EN 13803-1 i HRN 13803-2 te važećim tehničkim propisima. Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr Tijekom izrade ove studije izrađeno je i tehničko rješenje spojnog kolosijeka između Tijana i Vitoševa za direktni smjer Rijeka-Bakar. Iako spojni kolosijek tijekom izrade studije nije prihvaćen od Grada Rijeke zbog stvaranja željezničkog triangla unutar kojeg bi ostao "zarobljen" dio naselja Sv. Kuzam, projektant će prikazati građevinsko rješenje u ovoj studiji kao mogućnost, ukoliko se u budućnosti pokaže kao neophodan za funkcioniranje željezničkog sustava u Rijeci. Pogotovo jer taj spojni kolosijek daje mogućnost pronalaženja alternativnog rješenja za novu lokaciju tehničkoputničkog kolodvora za održavanje prigradskih vlakova i dodatnih kolosijeka za prazne teretne vagone na lokaciji bivšeg industrijskog željezničkog kolodvora Ivani, koji postoji i u planovima razvoja željezničkih kapaciteta na području riječkog željezničkog čvora.
section_name: VODORAVNA KOLOSIJEČNA GEOMETRIJA

section_content: Spojni kolosijek je projektiran na neizgrađenom području uz naselje i preko autoceste A7 (Kvarnerska autocesta) koja je na tom dijelu u tunelu "Sv. Kuzam" dužine 323m. Kolosijek se odvaja odvojnom skretnicom OS-300-6˚ u km 643+578 te se spaja s prugom za Bakar skretnicom OLS-500-1:12 u stacionaži u km 2+628. S obzirom na konfiguraciju terena kolosijek je većinom na objektu i u tunelu, odnosno nadvožnjaku dužine cca 250m te tunelu dužine cca 253m. Predviđeni su lukovi radijusa 300m s prijelaznim krivinama dužine 60m, s projektiranom građevinskom brzinom v=50-70km/h (brzina je ograničena brzinom u skretanje odvojne skretnice, kolosiječnom geometrijom, kao i ograničavanjem utjecaja buke na naselje). Bitno je napomenuti da se ugradnjom spojne skretnice (kraj kolosijeka) mora rekonstruirati i dio kolosijeka za Bakar na tom dijelu, radi prilagodbe postojećeg luka radijusu ugrađene skretnice. Rješenjem spojni kolosijek postaje kolosijek u pravac, a kolosijek Škrljevo-Bakar kolosijekom u skretanje. Izgradnjom kolosijeka, na trasi za Rijeku predviđena je i kolosiječna veza na pravcu u cca km 643+881 sa skretnicama OLS-500-1:12. 

Dužina novog spojnog kolosijeka je cca 753m. 

Budući da je kolosijek najvećim dijelom deniveliran u odnosu na teren (dužina kolosijeka na/u objektima je 503m), vidljivo je kako kolosijek ne bi značajnije bio prepreka prometnoj komunikaciji s obje strane predviđene trase, no izgradnjom kolosijeka potrebno je i rekonstruirati postojeću ulicu Tijani ispod predviđenog željezničkog nadvožnjaka u duljini cca 150m. Sam taj zahvat je dosta složen jer s obzirom na konfiguraciju terena (padina) izgledno je kako rekonstruirani dio prometnice ne bi bio na terenu već isto na objektu. Na ostalu postojeću cestovnu infrastrukturu (cesta prema groblju Sv. Kuzam) kolosijek nema utjecaja budući da je na mjestu križanja kolosijek u tunelu ispod postojeće prometnice. 

Iz svega navedenog vidljivo je kako je izgradnja spojnog kolosijeka opširan, složen i skup zahvat koji i djelomično zatvara naselje unutar triangla, no također moguć i izvediv ukoliko se ukaže potreba za tim smjerom razvojem riječkog želejzničkog čvora.
section_name: TABLIČNI PRIKAZ VODORAVNE KOLOSIJEČNE GEOMETRIJE

section_content: Na predmetnoj dionici Škrljevo-Rijeka nalaze se 17 postojeća željeznička-cestovna objekta, 6 pješačkih objekata i 2 tunela (Baudine duljine 162m i Kalvarija duljine 452m). Veći željeznički objekti su armiranobetonski željeznički vijadukt u km 650+850 duljine 121m i kameni/čelični most u km 651+640 duljine 64+30m koji se u produžetku naslanja na novi nadvožnjak duljine cca 143m predviđen uklanjanjem postojećeg pružnog nasipa. Na dionici se ne predviđa izgradnja Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr objekata za križanje željezničke pruge s drugim prometnicama na novim lokacijama, već se postojeći objekti ili zadržavaju ukoliko su već izgrađeni za oba kolosjeka ili rekonstruiraju i dograđuju novi objekti na istoj lokaciji. Najveći objekt je tunel Kalvarija koji je predviđen za proširenje cijevi. Detaljan prikaz rekonstrukcije postojećih željezničko-cestovnih križanja izvan razine, mostova i tunela, dan je u knjizi A. 3. Idejna rješenja tunela i mostova. 

Na dionici Škrljevo-Rijeka nalazi se 1 željezničko-cestovni prijelaz i 7 pješačkih prijelaza u razini. Na cijeloj dionici predviđena je denivelacija ili svođenje svih željezničko cestovnih prijelaza i pješačkih prijelaza. Detaljan prikaz denivelacija dan je u knjizi A. 4. Idejna rješenja križanja željezničke pruge s drugim prometnicama.
section_name: OBJEKTI NA TRASI I KRIŽANJA S DRUGIM PROMETNICAMA

section_content: Zbog obnove i rekonstrukcije postojeće pruge i kolodvora, te dogradnje drugog kolosijeka uz postojeći predviđa se uklanjanje zgrada koje se nalaze neposredno u području zahvata izgradnje drugog kolosijeka. Kriteriji za odabir su bili da se uklanjaju samo najbliže zgrade, odnosno one koje se nalaze unutar minimalnog pružnog pojasa u naseljenom području (cca 6m). Također su, s obzirom na osjetljivo gradsko područje i manjak prostora za manevriranje strojeva prilikom izgradnje, uzimane u obzir i građevine izvan minimalnog pružnog pojasa do cca 8m kao potencijalne građevine za uklanjanje. Za sve ostale zgrade u daljnoj dokumentaciji će se naći prikladna rješenja zaštite s potpornim zidovima i/ili drugim zaštitnim građevinama. Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr
section_name: UKLANJANJE ZGRADA NA TRASI PRUGE

section_content: Projektnom dokumentacijom potrebno je obuhvatiti sve vrste vodova i instalacija u infrastrukturnom pojasu (instalacije jake struje, instalacije slabe struje, strojarske instalacije) koje se zbog radova predviđenih projektom moraju premjestiti ili zaštititi. Prema potrebi, predvidjeti premještanje, rekonstrukciju i zaštitu svih vodova i instalacija u funkciji željezničkoga sustava, kao i sljedećih vodova i instalacija drugih korisnika:

-visoko naponskih i srednje naponskih dalekovoda i nisko naponske električne mreže -telekomunikacijskih vodova i instalacija -vodovoda, kanalizacije, plinovoda i naftovoda -drugih vodova i instalacija vanjskih korisnika. Radovi na rekonstrukciji, zaštiti i premještanju moraju sadržavati primjerena projektna rješenja s kratkim prekidima rada, odgovarajućom privremenom i trajnom zaštitom i tehničkom izvedbom koja omogućuje da se u budućnosti zbog povećanja kapaciteta ili otklanjanja kvarova ne zadire u infrastrukturni odnosno prije svega u pružni pojas. Na predmetnoj dionici uvidom u postojeću plansku dokumentaciju postoji znatan broj križanja instalacija s prugom, no većina su izvedeni po postojećoj cestovnoj infrastrukturi koja je na području grada Rijeke denivelirana u odnosu na prugu. Pojedini denivelirani prijelazi prema ovoj studiji su predviđeni za rekonstrukciju odnosno izgradnju novih objekata te rekonstrukcijI postojećih gradskih prometnica (vidi knjige A. 3 i A. 4. ), pa će se projektima tih objekata rješavati i komunalne i druge instalacije. Također u daljnoj fazi izrade dokumentacije potrebno je ishoditi posebne uvjete gradnje od upravitelja/vlasnika dotičnih instalacija. S obzirom da je za pretpostaviti kako postojeće stanje zaštite vodova i instalacija je postavljeno za postojeću jednokolosiječnu prugu, dogradnjom drugog kolosijeka i djelomicnom rekonstrukcijom dijelova trase potrebno je izmjestiti i zaštititi infrastrukturne vodove u dužini predviđenoj pravilnikom o uvjetima građenja u infrastrukturnom željezničkom području za pojedinačne instalacije. Pruga prolazi cijelom dužinom naselja Draga izgrađenog na padini okolnog brda. Dogradnja drugog kolosijeka predviđena je cijelom dionicom kroz naselje sa sjeverne strane (desne strane postojećeg) i prati vodoravnu i uspravnu geometriju postojećeg kolosijeka. Sjeverna strana pruge je većinom u zasjeku koji se dogradnjom kolosijeka znatno proširuje te time zahvaća pojedine stambene i infrastukturne objekte uz prugu. Radi se ipak o manjem broju objekata s obzirom da je na sjevernoj strani pruge znatno manja izgrađenost od južne te je i to razlog zašto se prihvatilo rješenje dogradnje kolosijeka s te strane. U poglavlju 1. 3. 6. dana je tabela stambenih objekata predviđenih za rušenje te su i ucrtani u situaciju. Najbilže objekte uz prugu, odnosno novom kolosijeku nije moguće štititi te je neophodno njihovo uklanjanje. Projektant je ostavio mogućnost za objekte koji su udaljeniji od osi kolosijeka od minimalno potrebnog za zahvat (cca 4-5m) da ih nije potrebno uklanjati uz mjere zaštite. 

Najkritičnija mjesta, odnosno gdje su objekti najbliži pruzi su na potezu u km 643+400-550. Predviđeno je uklanjanje 6 stambenih objekata (vidi sliku). Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr Također odmah nakon ovog segmenta u km 643+650 pa do km 643+850 odmah uz prugu prolazi paralelno prometnica koja je jedina veza sklopa stambenih građevina na kraju ceste s prometnom infrastrukturom naselja. Dogradnjom kolosijeka cestu je potrebno izmjestiti u dužini cca 200m. Predviđena je i pješačka staza sa sjeverne strane ceste. Izmještanje prometnice je uzrokovalo i uklanjanje 2 objekta, jednog stambenog i jednog manjeg garažnog. USJEK SV. ANA Na kilometarskom položaju u km 647+700 pruga ulazi u visoki usjek mjestimično visok i do 30m (usjek Sv. Ana). Dogradnja drugog kolosijeka predviđena je s desne strane pruge, zasijecanjem postojećeg usjeka. Prilikom izgradnje paralelnog kolosijeka, potrebno je osigurati sigurno odvijanje prometa prema predloženim zahvatima opisanima u geotehničkom elaboratu (primjenom barijera za zaustavljanje odrona). Nakon proširenja usjeka, lokalnu i globalnu Na potezu od km 647+720-800 paralelno s rubom usjeka s desne strane gdje je predviđena dogradnja novog kolosijeka prolazi gradska prometnica (Ulica Kačjak) na min. 10-tak m od ruba usjeka. Izgradnjom drugog kolosijeka i zasijecanjem usjeka rub usjeka će se primaknuti rubu postojeće prometnice. Sigurnost cestovnog prometa potrebno je osigurati postavljanjem zaštitne barijere (odbojnom ogradom ili betonskim zaštitnim blokovima). Prostornim planom grada Rijeke previđena je rekonstrukcija prometnog rješenja na tom dijelu trase (kružni tok), pa je u daljnoj dokumentaciji potrebno uskladiti rješenje i cestovnog i željeznickog sustava na zadovoljavajući način ukoliko se detaljnijom razradom i preciznijim istraživanjima ukaže potreba za izmicanjem prometnice na tom dijelu zbog izgradnje pruge. Najuži koridor pruge nalazi se uz ulicu Bulevar oslobođenja u km 651+250 -651+400. S obzirom na okruženje spomenute ulice s obje strane pruge i tunelske galerije kroz koju prolazi cesta, nije moguće značajnije proširiti koridor pruge koji na tom segmentu iznosi cca 10-12m. Analizom lokacije potrebno je maksimalno iskoristiti postojeći prostor za smještaj drugog kolosijeka uz zadržavanje cestovne infrastrukture, pa se pruga rekonstuira na način da se sredina osi nove dvokolosiječne pruge postavlja u os postojećeg kolosijeka. Predloženim rješenjem pružni pojas se predviđa s iznimnim vrijednostima širine planuma pruge (cca 3m) i određenim potpornim konstrukcijama za zaštitu cestovne infrastrukture, odnosno dio pješačke staze i zelenog pojasa, kao i parkirnih mjesta sa sjeverne strane se planira ukloniti kako bi se dobio dovoljni prostor za smještaj dvokolosiječne pruge. S obzirom na prostornu ograničenost na najuzem potezu u km 651+250-300 nije moguće postaviti zidove za zaštitu od buke na propisanu udaljenost (3. 5-4m od osi kolosijeka), pa je predviđeno rješenje s primjenom 'niskih barijera' koje se postavljaju neposredno uz zastornu prizmu na udaljenost cca 2. 2m od osi kolosijeka. Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr Prema dostupnim podlogama može se ocijeniti i kako će biti potrebno suziti postojeće kolne trakove prometnice pred tunelom na odgovarajuću širinu te čak i određene intervencije na suženju tunelske galerije. Takva rješenja potrebno je u potpunosti izbjegavati u daljnoj dokumentaciji s obzirom da su tehnički elementi postojeće prometnice minimalnih vrijednosti, osim ukoliko ovom studijom predviđena rješenja nije moguće provesti te detaljnija razrada pokaže neophodnost istog. Postojeći pješački prijelaz se ukida i svodi na novi nathodnik u km 651+373 te se tako oslobađa prostor s južne strane pruge na mjestu postojeće pješačke rampe. Također je potrebno ukloniti i par građevina uz prugu. Visinske razlike nivelete pruge i cesta riješiti će se potpornim konstrukcijama. Radove je moguće raditi jedino u potpunom zatvoru pruge do završetka radova, prema faznosti radova što je detaljnije opisano u poglavlju 1. 7. 1. Vidljivo je kako je ovo složen i zahtjevan zahvat za koji je potrebno izraditi detaljna tehnička rješenja te će zahtijevati i korištenje iznimnih tehničkih uvjeta za željeznički i cestovni infrastrukturni sustav uz dogovor svih strana uključenih u ovaj zahvat. Za detaljniji uvid u presjeke pruge na ovom dijelu pruge vidjeti nacrte 5. 4. i 5. 5.
section_name: KRIŽANJE ŽELJEZNIČKE PRUGE S KOMUNALNOM I DRUGOM INFRASTRUKTUROM

section_content: Trsatske stube u km 651+596 su javna građevina zaštićena unutar Urbanističke cjeline Grada Rijeke. Prema postojećem stanju preko stuba prolazi željeznički kolosijek s nadsvođenim pješačkim prolazom otvora 2. 0m. Dogradnjom drugog kolosijeka predviđena je izgradnja novog nadvožnjaka uz postojeći sa sjeverne strane, AB konstrukcije prema detaljima iz knjige A. 3. (most/nadvožnjak Školjić). Na mjestu izgradnje novog dograđenog nadvožnjaka stube se uspinju i time smanjuju svijetli otvor pothodnika na visinu cca 2. 0m što predstavlja prepreku pješačkoj komunikaciji. S obzirom na javnu i kulturno-povijesnu funkciju, stube nije moguće izmjestiti, pa se ovim rješenjem predlaže izmještanje jednog kraka stubišta ispod novog nadvožnjaka prema sljedecem kraku i njihovo spajanje. S time bi svijetli otvor ostao identičan postojećem. Radove je potrebno izvoditi pod nadzorom konzervatorskog odjela i zaštitnim mjerama spriječiti utjecaj na druge dijelove građevine.
section_name: TRSATSKE STUBE

section_content: Na predmetnoj poddionici danas ne postoje 'burobrani' -zidovi za zaštitu od udara vjetra. Iako većinu trase nije potrebno štititi s obzirom na samu zatvoreniju lokaciju pruge kroz urbanu sredinu, može se zaključiti na osnovi dosadašnje eksploatacije pruge da značajniji utjecaj vjetra na prugu postoji na otvorenijem dijelu trase oko i u kolodvoru Škrljevo. Nužno je zato u daljnoj dokumentaciji izvršiti detaljnija istraživanja o utjecaju vjetra na predmetnoj poddionici kako bi se locirale potrebne dionice i poboljšala zaštita pruge od udara vjetra. Vrsta zaštitne konstrukcije odrediti će se ovisno o lokaciji i dobivenim podacima iz istraživanja.
section_name: ANALIZA UTJECAJA VJETRA

section_content: U grafičkom dijelu knjige dani su normalni poprečni presjek za otvorenu prugu u zasjeku, karakteristični presjeci za sve kolodvore, te karakteristični presjeci svih stajališta. Također su dani i presjeci pruge na karakterističnim mjestima (nasip Draga IV, usjek Sv. Ana, Bulevar Oslobođenja, usjek Rječina) te karakteristični presjek tipskog pothodnika i nathodnika na stajalištima i kolodvorima.
section_name: NORMALNI POPREČNI PROFIL

section_content: Kolosiječna konstrukcija otvorene pruge, prolaznih i obilaznih kolosijeka u kolodvorima predviđena je od tračnica tipa 60E1, elastičnoga kolosiječnoga pričvrsnog pribora, prednapetih armirano-betonskih jednodijelnih pragova, konstrukcije u obliku neposrednog pričvršćenja, bez podložne ploče. Betonski pragovi su predviđeni na osnom razmaku od 60 cm u zastoru od tučenca. Nagib tračnica je 40:1 prema ravnini kolosijeka. Kolosijek i skretnice će biti zavaren u neprekinuti tračnički trak. Zastor od tučenca je najmanje debljine 30 cm ispod praga na mjestu niže tračnice, i najmanje širine 50 cm s čela praga, te nagibom 1:1. 5. S obje strane kolosijeka uz čelo praga predviđen je kameni nabačaj. 

Ravnik pruge (zaštitnog) sloja, predviđen je na dograđenom kolosijeku u širini 3. 50 m u odnosu na pružnu os, odnosno u postojećoj širini (cca 3. 0m) na postojećem kolosijeku sa sljemenom između kolosijeka. Poprečni pad ravnika pruge je 5%, Na svim dijelovima postojeće željezničke pruge, postojeći pružni gornji ustroj s zaštitnim slojem se uklanja i u cijelosti nadomješta novom konstrukcijom gornjeg ustroja. Na osnovu dobivenih rezultata potrebnih budućih istraživanja, predlaže se sljedeći model nosivog sklopa iznad posteljice donjeg ustroja, na rekonstruiranoj postojećoj pruzi: Model 1-Preko posteljice donjeg ustroja, na kojoj je izmjeren modul stišljivosti Ev2 = 20 -40 MN/m 2, polaže se geotekstil po cijeloj širini posteljice i polimerne geomreže širine 4,00 m, a zatim zaštitni sloj ukupne debljine 30 cm (odnosno zaštitni sloj 22cm i asfaltni sloj debljine 8cm), zbijen do modula stišljivosti Ev2 = 100 MN/m 2. 

Na dograđenom drugom kolosijeku se predviđa ovaj model nosivog sklopa: Model 1-Posteljicu donjeg ustroja zbiti do modula stišljivosti Ev2 >60 MN/m 2, zatim se polaže geotekstil po cijeloj širini, te zaštitni sloj debljine 30 cm cm (odnosno zaštitni sloj 22cm i asfaltni sloj debljine 8cm), zbijen do modula stišljivosti Ev2 = 100 MN/m 2. Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr GORNJI USTROJ NA KONSTRUKTORSKIM I GEOTEHNIČKIM GRAĐEVINAMA Sve konstruktorske građevine na cijeloj poddionici (tuneli, mostovi, cestovni podvožnjaci, pothodnici i pružni propusti) su predviđene za dva kolosijeka s betonskim koritom ispunjenim tucanikom i klasičnom kolosiječnom konstrukcijom. Udaljenost parapetnih zidića servisne staze od pružne osi mora biti najmanje 2,20 m. Kolosijek na željezničkim betonskim objektima mora imati elastičan kontakt zastor-betonska ploča, ostvaren ugradbom elastičnoga podzastornoga podloška projektirane elastičnosti C(N/mm³) prema predviđenoj brzini na pruzi, s ciljem zaštite tucanika od loma i smanjenja vibracija. 

Kolosiječnu konstrukciju na svim konstruktorskim građevinama čine odozgo prema dolje:

-Nove tračnice 60E1 -Elastični kolosiječni pričvrsni pribor -Prednapeti armirano-betonski kolosiječni pragovi konstrukcije u obliku neposrednog pričvršćenja, bez podložne ploče na razmaku 60cm. -Tucanički zastor ispod praga, dmin =35, s izvedbom kamenog nabačaja s čela praga duž cijelog objekta -Podzastorni podložak za klasični kolosijek (UBM), statičke vrijednosti elastičnosti C=0. 06-0,1 N/mm3, te debljine d=15-23 mm. 

Na pojedinim objektima moguća je i ugradnja zaštitnog sloja ukoliko to dozvoljava visina konstrukcije.
section_name: GORNJI USTROJ OTVORENE PRUGE

section_content: Dijelovi predmetne dionice na kojima je potrebno dograditi novi kolosijek u usjecima, odnosno na strani koja je zasječena u brdo, s geotehničkog aspekta zahtijevaju primjenu složenih tehničkih rješenja i primjenu različitih konstrukcija kojima treba osigurati stabilnost tla i postojećih građevina. Problem proširenja usjeka je izvođenje radova u uvjetima prometa na postojećoj pruzi, a poseban problem su radovi koji se izvode u urbanoj sredini, slabe pristupačnosti zasječenim dijelovima terena te se jedan dio radova nužno mora izvoditi u zatvorima pruge, sa same pruge. Iako se na dionici pojavljuju i vrlo visoki usjeci (visine 30m) temeljem geotehničkog elaborata (Knjiga G. 1. ) može se zaključiti da postojeća geometrije usjeka omogućuje proširenje usjeka i u uvjetima prometa na postojećoj pruzi uz nužne zaštitne mjere i upotrebu različitih konstrukcija i stabilizirajućih elemenata. Prilikom iskopa materijala za usjeke i zasjeke potrebno je u daljoj dokumentaciji riješiti način i tehnologiju iskopa. U ovom slučaju iskop se ne izvodi s prirodne površine terena, već s površine izvedenog zasjeka. To zahtjeva rješenje pristupa, iskopa i odvoza materijala, koji bi se nakon selekcije ugrađivao u najbliži nasip za dogradnju drugog kolosijeka. Modeli oblika i osiguranja stabilnosti pokosa proširenih usjeka dani su u geotehničkom elaboratu.
section_name: DONJI USTROJ -proširenje usjeka

section_content: Na dijelovi predmetne dionice javlja se potreba dogradnje nasipa zbog izgradnje drugog kolosijeka. S obzirom da je cijelom dionicom novi kolosijek položen sjeverno od postojećeg na Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr strani terena u usponu, u zasjecima se ne javlja potreba proširenja postojećih nasipa s južne strane. Međutim na pojedinim nestabilnim dionicama pruge potrebno je postojeće nasipe sanirati i stabilizirati prema predloženim zahvatima opisanima u geotehničkom elaboratu. Najveći dio proširenja postojećeg nasipa za dogradnju novog kolosijeka će se izvesti zasijecanjem stepenica, pripremom kosina za nasipavanje (proširenje) trupa na određenu širinu i nagib te ugradnjom nasipnog materijala u slojevima i uz zbijanje. Za proširenje trupa pruge (nasipa) koristit će se isključivo kameni materijal iz proširenja usjeka koji ima odgovarajuću granulometrijsku krivulju, prema geotehničkom projektu. Novoformirane pokose treba završno obložiti humusnim slojem debljine najmanje 20 cm, te zatraviti (moguća su i druga rješenja oblaganja, ovisno o potrebnom vizualnom uklapanju s okolnim područjem). Za osiguranje stabilnosti i zaštite pokosa nasipa primjenit će se različita tehnička rješenja prema geotehničkom elaboratu. Posteljica donjeg ustroja formirat će se iskopom postojećeg zastornog i zaštitnog sloja i materijala do projektirane kote posteljice. Na cijeloj dionici obnove pruge predviđa se ukloniti nabačeni materijal preostao iz prethodnog remonta i urediti bankine da se osigura normalna odvodnja.
section_name: DONJI USTROJ -dogradnja nasipa

section_content: OBORINSKA ODVODNJA S POSEBNIM UVJETIMA ZAŠTITE VODA I TLA Prema izrađenoj Prethodnoj studiji utjecaja na okoliš (Knjiga SO), za cijelu podionicu pruge Škrljevo-Rijeka predviđen je zatvoreni sustav odvodnje. 

Odvodnja s pruge i okolnog terena, u funkciji je prometne sigurnosti i stabilnosti trupa pruge, a sve prikupljene vode ispuštaju se kontrolirano duž trase ili koncentrirano na dionicama gdje je potrebna izgradnja kanalskog sustava. Obzirom da postojeća pruga uglavnom nema izrađen sustav odvodnje, ovom studijom se predlaže izrada cjelovitog sustava odvodnje i za dograđeni i za postojeći kolosijek pruge. 

U usjecima se predlaže ugradnja tipskih betonskih kanalica, koje se zbog uskih usjeka uglavnom montiraju na završetku zaštitnog sloja. Na pokosima dubokih usjeka nagnutih prema pruzi predviđa se poseban sustav obodnih betonskih jaraka/kanalica, čija je zaštitna funkcija sprečavanje ispiranja pokosa usjeka i dotoka večih količina vode na željezničku prugu. Za zaštitu nasipa položenih na nagnutim plohama koje padaju prema pruzi predlaže se izrada zaštite nasipa sa zaštitnim betonskim jarcima. U kolodvorima i stajalištima predlaže se izrada drenaže. Konačan oblik zatvorenog odvodnog sustava pruge s ispuštanjem prikupljene oborinske vode u prikladne recipijente predmet je daljnje dokumentacije. 

Kao nepropusni sloj predviđa se asfaltni sloj debljine 8 cm koji je nagibom ravnika posteljice NAPOMENA: Na onim dijelovima pruge za koje se nakon daljnjih istraživanja pokaže da je moguć blaži oblik zaštite, odnosno za dijelove pruge na kojima nije propisan režim zaštite u pogledu načina odvodnje, stupnja zaštite (učinkovitosti čišćenja) i načina konačnog ispuštanja u prikladan recipijent, predvidjet će se uobičajeni sustavi odvodnje za željezničku infrastrukturu. Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr usmjeren prema betonskim odvodnim kanalicama, te dalje preko separatora u odgovarajuće recipijente. Ovaj sloj se polaže na zaštitni sloj ispod kolosiječnog zastora, i predviđena je ugradnja klasičnim sistemom. 

Moguća je ugradnja i drugog modela zatvorenog sustava odvodnje ugradnjom odgovarajuće vodonepropusne folije ispod zaštitnog (tamponskog) sloja željezničke pruge, prvenstveno prilikom obnove postojeće pruge, i to strojevima za brzu izmjenu. 

OKVIRNI HIDRAULIČKI PRORAČUN ODVODNJE U KOLODVORIMA I OTVORENE PRUGE Količina mjerodavne oborine za proračun pretpostavljena je s q = 140 l / sec/ ha za 25-minutnu oborinu sa trogodišnjim periodom ponavljanja. Količina oborinske vode koja dotiče s pružne površine okvirno je izračunata prema izrazu: Prema dobivenoj količini dotoka oborinske vode u drenaže može se procijeniti potreba za ugradnjom 2 separatora:

-2 separatora zapremine 10000 l, protočnosti 40 l/s. Dotok iz drenaže s istočnog dijela kolodvora ispuštati prije pothodnika u cca km 641+160, a dotok s zapadne strane u cca km 641+300ispuste vršiti na teren s južne strane kolodvora s obzirom na prirodni pad terena i okolnu neizgrađenost, direktnim ispustima ili upojnim bunarima. 

Kolodvor Sušak-Pećine: Q= 12420x0. 014x0,3= cca 52 l/s Prema dobivenoj količini dotoka oborinske vode u drenaže može se procijeniti potreba za ugradnjom 2 separatora:

-2 separatora zapremine 6000 l, protočnosti 30 l/s. Dotok iz drenaže s istočnog dijela kolodvora ispuštati prije pothodnika u cca km 650+00, a dotok s zapadne strane u cca km 650+100ispuste vršiti na teren s južne strane kolodvora s obzirom na neizgrađeni široki plato u ravnini kolodvora, s predviđenim upojnim bunarima. 

Kolodvor Rijeka: Q= 28250x0. 014x0,3= cca 119 l/s Prema dobivenoj količini dotoka oborinske vode u drenaže i prostornom ograničenju za smještaj uređaja, može se procijeniti potreba za ugradnjom 2 separatora:

-1 separator zapremine 20000 l, protočnosti 80 l/s. 

-1 separator zapremine 10000 l, protočnosti 40 l/s. Dotoke iz drenaže s istočnog dijela kolodvora ispuštati preko separatora u postojeći zatvoreni kanal Škurinjskog potoka, dok dotok s zapadnog dijela ispustiti preko separatora u bliži zatvoreni kanal potoka Brajda (potoci su u km cca 653+250, ispod kolodvora). 

Otvorena pruga: Q= 103280x0. 014x0,6= cca 868,00 l/s (dvokolosiječna) Na otvorenoj pruzi s dograđenim kolosijekom predviđena je odvodnja s tipiziranim betonskim kanalicama, iskoristivog poprečnog presjeka cca 0. 12 m 2. Za uzdužni pad kanala od cca 20-25 mm/m pretpostavljena je brzina otjecanja vode od 1m/s, što daje maksimalni protok od 120l/s (za dvije kanalice 240 l/s). 

Vidljivo je da je potrebno predvidjeti minimalno 4 ispusta diljem pruge s ugradnjom separatora zapremine 50000 l, protočnosti 250 l/s (ukupno 4). Procijenjeno je ispuštanje svakih cca 2000m pruge -moguće lokacije ispusta su u naselju Draga oko km 644+650, zatim u km 647+100 uz postojeći nasip te u km 649+100 -ispuste vršiti na teren s Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr južne strane pruge s obzirom na prirodni pad terena, direktnim ispustima ili upojnim bunarima. Zadnji segment odvodnje predviđen na dijelu pruge od kraja kolodvora Sušak-Pećine do tunela Kalvarija ispustiti u recipijent Rječina. Ukoliko prostorne mogućnosti lokaliteta to ne dozvoljavaju, treba predvidjeti više ispusta sa separatorima manje zapremine.
section_name: ODVODNJA

section_content: Q= 22150x0. 014x0,5= cca 155,00 l/s (nova trasa s tri kolosijeka)

Prema dobivenoj količini dotoka oborinske vode može se procijeniti potreba za ugradnjom 2 separatora:

-2 separatora zapremine 20000 l, protočnosti 80 l/s. Dotok iz drenaže i rigola sa sjevernog dijela ovog segmenta pruge u usjeku ispuštati u cca km 642+300 (kraj usjeka, početak nasipa), a s južnog dijela segmenta u cca km 643+950 (na početku postojećeg nasipa) -ispuste vršiti na teren s južne strane pruge s obzirom na prirodni pad terena i okolnu neizgrađenost, direktnim ispustima ili upojnim bunarima. Postojeću prugu i nasip potrebno je ukloniti radi nesmetane odvodnje terena. 

Za kontrolu pročišćene vode prije ispusta iz separatora potrebno je predvidjeti izvedbu kontrolnih okana uz separatore. 

Konačan oblik zatvorenog sustava odvodnje pruge s kontroliranim ispuštanjem prikupljene oborinske vode, stupnja zaštite (učinkovitosti čišćenja) i načina konačnog ispuštanja u prikladan recipijent bit će predmet daljnje dokumentacije.
section_name: Otvorena pruga:

section_content: Na predmetnoj dionici Škrljevo -Rijeka nalazi se ukupno 13 postojećih propusta (3 propusta su zatvoreni kanali potoka ispod kolodvora Rijeka), koji su prikazani u tablici. 

Red Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr
section_name: PROPUSTI

section_content: Izgradnja drugog kolosijeka uz postojeći uvjetuje rekonstrukciju željezničkih kolodvora i uvođenje drugog kolosijeka na kolodvorsko područje. Polazište za rekonstrukciju je postojeće stanje željezničkih kolodvora i prometno-tehnološke funkcije postojećih kolosijeka. Rekonstrukcije kolodvora provedene su prema zahtjevima iz projektnog zadatka i predloženim tehnološkim shemama prometnog rješenja vodeći računa o prostornim ograničenjima vezanim uz širinu koridora u kojem je potrebno smjestiti kolodvor, kao i o nagibima trase željezničke pruge na ulazu i izlazu iz kolodvora koji ograničavaju mogućnost produljenja kolodvora. 

U tehničkom rješenju rekonstrukcije predviđen je odgovarajući broj perona, pri čemu pristup peronima preko kolosijeka je izvan razine. Visina perona iznad gornjeg ruba tračnice iznosi 55 cm. Pristup kolodvorima, odnosno prilazi peronima predviđeni su također i za osobe sa smanjenom pokretljivošću, i to rampama i podiznim platformama na stepeništima pothodnika (dizala u kolodvorima nisu predviđena prema zahtjevima iz projektnog zadatka). 

Na predmetnoj dionici Škrljevo-Rijeka zadržavaju se sva tri postojeća kolodvora. Kolodvori Rijeka i Škrljevo bit će zaposjednuti, a kolodvor Sušak-Pećine nezaposjednut. Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr
section_name: KOLODVORI

section_name: Tablični prikaz kolodvora

section_content: Kolodvor Škrljevo prvi je kolodvor na trasi dionice Škrljevo-Rijeka i ovim tehničkim rješenjem predviđena je njegova rekonstrukcija prema zahtjevima iz projektnog zadatka i predloženim tehnološkim shemama prometnog rješenja. S obzirom na ograničavajuće prostorne faktore samog kolodvorskog platoa, te visoke nagibe trase pruge (cca 25 mm/m) na ulazu i izlazu iz kolodvora, nije bilo moguće značajnije produžiti kolosijeke kako bi se dobile veće korisne duljine. 

Kolodvor se nalazi u stacionaži pruge km 641+225. Projektirana brzina pruge unutar kolodovora iznosi 75 km/h. Ulaz u kolodvor u potpunosti je rekonstruiran, s obzirom na izmješteni ulazni pravac i luk koji je pomaknut u odnosu na postojeću trasu cca 20m sjevernije zbog izgradnje novog dvokolosiječnog tunela Baudine. U pravcima ispred i iza novog tunela su postavljene kolosiječne veze sa skretnicama OS-300-6˚. Skretničke veze na ulazu su također rekonstruirane kako bi zadovoljile tehničke uvjete geometrije kolosijeka, odnosno kako bi sve skretnice bile postavljene u pravac, što nije slučaj po postojećem stanju (ulazna skretnica postavljena u luku). 

Iz kolodvora izlaze dva kolosijeka, jedan za Rijeku (pruga M202) i jedan za Bakar (pruga M603). Rekonstrukcijom kolodvora kolosijek za Bakar (u produžetku 4. kolosijeka) postaje još jedan kolosijek za Rijeku, dok je direktni izlaz prema Bakru predviđen u produžetku 5. kolosijeka i rekonstrukcijom postojećeg izvlačnjaka. Postojeće kolosiječne veze se uklanjaju kako bi se izveli puni lukovi na paralelnim kolosijecima. Na dijelu kolosijeka prema Kukuljanovu (gospodarska zona) rekonstruirane su, odnosno pomaknute skretničke veze prema Rijeci kako bi se što je moguće više povećala korisna duljina kolodvorskih kolosijeka. U odnosu na postojeće stanje prolazni kolosijeci su produženi za cca 25 metara. Nakon izlaznog luka trasa se izmiče kako bi se dobio dovoljni međupravac za ugradnju novih kolosiječnih veza između predviđena tri kolosijeka. Predviđena je dupla skretnička veza s križištem od skretnica OS-300-6˚ između oba kolosijeka za Rijeku te veza skretnicama OS-300-6˚ na kolosijek za Bakar (prugu M603). Dobivena dužina pravca izmještanjem/rekonstrukcijom trase pruge nije dozvoljavala ugradnju zasebnih veza (Aveze) između kolosijeka za Rijeku. 

Unutar kolodvora smješteno je 7 postojećih kolosijeka. Prema novoj prometno-tehnološkoj funkciji kolodvora bilo je potrebno smjestiti dva bočna perona dužine 160m na sjevernom dijelu kolodvora za potrebe prigradskog prometa. S obzirom na prostorne mogućnosti, odnosno ograničenja, 1. kolosijek je značajno skraćen s ulazne strane kako bi se na mjestu demontiranog dijela kolosijeka postavio budući bočni peron od 160m. Detaljnijom razradom moguće je da se ukaže potreba i za manjom rekonstrukcijom/izmještanjem postojeće prometnice uz peron. Drugi bočni peron od 160m postavljen je ispred kolodvorske zgrade te je prilikom izgradnje perona potrebno ukloniti postojeće robno skladište. Oba perona su predviđeni širine 3. 5m. 

Izvlačni i garažni kolosijeci rekonstruirani su ili u potpunosti ili uklopljeni u postojeće stanje (vidjeti grafičke priloge situacija za kolodvor Škrljevo). Veze na kolosijek EVP-a izvesti s drugog kolosijeka, a. uz kolosijek za potrebe EVP-a potrebno je dograditi još jedan krnji kolosijek korisne duljine cca 200m, koji će se koristiti za potrebe gariranja putničkih garnitura. 

Što se tiče samog središnjeg dijela kolosiječne situacije u ovom rješenju izrađene su dvije varijante rekonstrukcije kolodvorskih kolosijeka koje su prikazane i opisane kako slijedi: U varijanti 1 zadržani su svi postojeći kolosijeci (ukupno 7 kolosijeka) unutar kolodvora, pa je umjesto otočnog perona postavljen bočni peron za prijem vlakova uz zadnji 7. kolosijek. Bočni peron je predviđen dužine 160m, a širine 3. 5m. Za pristup peronima preko kolosijeka predviđen je pothodnik duljine cca 43m u km 641+179, s podiznim platformama na stepeništima za pristuo osoba sa smanjenom pokretljivošću. Predviđene su i nadstrešnice duljine 30m. Razmak kolosijeka u kolodvoru iznosi 4. 75m. 

Korisne duljine kolosijeka prikazane su u situaciji (nacrt 2. 1. 1. ) te je prema zahtjevima iz projektnog zadatka moguće primiti teretne vlakove dužine 380m (s lokomotivama 420m) na prolazne kolosijeke (kol. 3 i 4) te 2. kolosijek (s napomenom da u tom slučaju vlakovi ne mogu pristupiti 1. kolosijeku iz smjera Zagreba). Ostali kolosijeci su manjih korisnih duljina. 

Napomena: Tijekom izrade studije analizirana je i mogućnost dogradnje dodatnog kolosijeka s južne strane (8. kol. ) uz kojeg bi se izgradio bočni peron za prigradske vlakove, no taj kolosijek bi imao nedostatnu duljinu za smještaj istih (korisna duljina bi bila cca 100 m). 

 VARIJANTA 2 U varijanti 2 predviđen je otočni peron duljine 300m i širine 9. 5m što s obzirom na ograničenu širinu kolodvorskog koridora ima za posljedicu ukidanje jednog kolosijeka za smještaj perona. Peron je predviđen između postojećeg 3. i 5. kolosijeka, pa se 4. kolosijek uklanja u dužini 450m. Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr Smještajem otočnog perona potrebno je izvršiti i razmicanja, odnosno prespoje kolosijeka. Za pristup peronima preko kolosijeka predviđen je pothodnik duljine cca 24m u km 641+179, s podiznim platformama na stepeništima za pristup osoba sa smanjenom pokretljivošću. Nadstrešnica na otočnom peronu predviđena je duljine 60m. Razmak kolosijeka u kolodvoru iznosi 4. 75m, odnosno 9. 5m između prolaznih kolosijeka (3. i 4. kol. ). 

Korisne duljine kolosijeka prikazane su u situaciji (nacrt 2. 1. 2. ) i kao u varijanti 1 moguće je primiti teretne vlakove dužine 380m (s lokomotivama 420m) samo na prolazne kolosijeke (kol. 3 i 4) te 2. kolosijek. Ostali kolosijeci su manjih korisnih duljina. 

Ova varijanta nije prihvaćena jer se otočnim peronom gubi jedan prijemno-otpremni kolosijek (4. kol. ) što je iz prometno tehnoloških razloga funkcije kolodvora neprihvatljivo.
section_name: KOLODVOR ŠKRLJEVO

section_content: RIJEKA BRAJDICA
section_name: KOLODVOR SUŠAK-PEĆINE I REKONSTRUKCIJA PRUGE M603 SUŠAK-PEĆINE -

section_content: Kolodvor Sušak-Pećine drugi je kolodvor na trasi dionice Škrljevo-Rijeka i ovim tehničkim rješenjem predviđena je njegova rekonstrukcija prema zahtjevima iz projektnog zadatka i predloženim tehnološkim shemama prometnog rješenja. Međukolodvor je na rasporednom odsjeku Moravice -Rijeka i odvojni za prugu M603 Sušak Pećine -Rijeka Brajdica (u kolodvoru je predviđen i prihvat teretnih vlakova s željezničke pruge M603 Sušak-Pećine -Rijeka Brajdica). 

Kolodvor se nalazi u stacionaži pruge km 649+996. Projektirana brzina pruge unutar kolodovora iznosi 70 km/h. Kolodvorski plato nalazi se u padu od cca 25 ‰. Pružni kolosijek od predsignala do ulaznih skretnica nalazi se u padu od cca 25 ‰. Zadržano je postojeće stanje što se broja kolosijeka tiče (3 kolosijeka) s obzirom na nemogućnost prostornog širenja kolodvorskog platoa te je prvi kolosijek postao prolazni kolosijek u smislu dvokolosiječnog rješenja trase. 

Prilikom ulaska odnosno prolaska teretnog vlaka iz smjera Rijeka Brajdica (pruga M603) za smjer Škrljevo preko 2. prijemno-otpremnog kolosijeka dolazi do presijecanja smjera. Navedeno ne utječe znatno na planirani promet vlakova kroz kolodvor (za detaljniji uvid u problematiku planiranog prometa vlakova između kolodvora te prikaz zauzetosti kolosijeka vidi knjigu T, poglavlje 3. 2. ). Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr S obzirom na zahtjeve Grada Rijeke i potrebe za izgradnjom perona za gradski/prigradski prijevoz putnika razmatrane su i izrađene dvije varijante rekonstrukcije kolodvora i pozicija bočnih perona koje su prikazane i opisane kako slijedi:

Tijekom faze izrade rješenja kolodvora Grad Rijeka je predložio položaj perona u središnjem dijelu kolodvora kako bi se približio zgradi WTC-a Rijeka te dobio i bolji prostorni razmak u odnosu na prva susjedna službena mjesta (stajališta). Time WTC postaje dostupniji gradskom željeznicom, te se i garaža ovog objekta može koristiti za parkiranje osobnih vozila i nastavak putovanja željeznicom. Kolodvor je također i blizu zone s novom rekreacijskom namjenom zapadno od zgrade WTC-a. Rješenjem su previđeni peroni dužine 160m i širine 3. 5m (sjeverni peron na dijelu je sužen na širinu 2. 5. m) te nadstrešnice duljine 30m. Pristup peronima s parkirališta predviđen je pješačkim pothodnikom u km 650+025 te rampama za osobe sa smanjenom pokretljivošću. Umjesto dizala, prema zahtjevima iz projektnog zadatka, u pothodniku su predviđene podizne platforme. Predviđena je i pješačka veza s južne strane prema zgradi WTC-a. 

Rješenjem s pozicijom perona na središnjem dijelu kolodvora produžen je 3. kolosijek za cca 35m zapadno te djelomično rekonstruiran u dužini cca 180m kako bi se mogao smjestiti južni bočni peron dužine 160m. Rješenje s peronom uz prolazni 2. kolosijek nije predloženo jer bi zahtijevalo izgradnju otočnog perona širine 9. 5m, produženje pothodnika i izgradnju izlaza uz 3. kolosijek te kompletnu rekonstrukciju 3. kolosijeka i njegovo jos veće pruduženje u smjeru Rijeke i kao posljedicu toga uklanjanje nekolicine stambenih objekata južno uz prugu. 

S obzirom na poziciju južnog bočnog perona uz sporedni kolosijek (3. kol. ) vlakovi za prijevoz putnika u smjeru Škrljeva moraju prilikom zaustavljanja na stajalištu/kolodvoru ići u skretanje, pa Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr je s tim u vezi napravljena rekonstrukcija svih skretničkih veza u kolodvoru. Predviđene su skretnice OLS-500-1:12 (umjesto postojećih skretnica radijusa 300m) kako bi se postigla veća brzina u skretanje (65 km/h) i smanjio utjecaj nepovoljnog gubitka brzine prometovanja prigradskih vlakova na dužini kolodvora. U daljnoj dokumentaciji može se provjeriti i mogućnost stavljanja skretnica još većeg radijusa (npr. OLS-760-1:14 za brzinu u skretanje od 80km/h). Na izlaznom pravcu postavljena je 'A-veza', sa skretnicama OLS-500-1:12. Razmak između kolosijeka je zadržan prema postojećem stanju i iznosi 4. 75m između prolaznih kolosijeka, dok je razmak između 3. kol i 2. kol 4. 50m. 

Korisne duljine kolosijeka prikazane su u situaciji (nacrt 2. 6. 1. ) te je prema zahtjevima iz projektnog zadatka moguće primiti teretne vlakove dužine 380m (s lokomotivama 420m) na svim kolosijecima. 

 VARIJANTA 2 U ovoj varijanti razmatrana je izgradnja perona prema lokaciji po GUP-u, koja je predviđena u Km 650+216. Iako je prema zahtjevima Grada Rijeke položaj perona pomaknut prema istoku kako je opisano u varijanti 1 te takav i prihvaćen, u fazi izrade idejnih rješenja je napravljena i ova varijanta lokacije perona prema GUP-u. 

Predviđeni su bočni peroni uz prolazne kolosijeke dužine 160m i osnovne širine 3. 5m, sa suženjima na jednom kraju svakog perona zbog blizina stambenim zgrada (juzno), te kolodvorske zgrade (sjeverno). Nadstrešnice su duljine 30m. Pristup stajalistu i peronima predviđen je rekonstrukcijom postojećeg pothodnika u km 650+246 i pristupnog stepeništa (radi se zapravo o zeljeznickom propustu, koji ne zadovoljava potrebne tehnicke uvjete), s rampama za pristup osoba sa smanjenom pokretljivošću. U pothodniku su predvidene podizne platforme. Sa sjeverne strane postoji parkiraliste kojeg je moguce po potrebi dograditi i urediti za potrebe stajališta. S juzne strane ne postoji mogucnost izgradnje novog parkiralista (vozila se trenutno parkiraju uz rubove gradske prometnice). 

Ovom varijantom nije potrebno rekonstruirati sve skretnice s obzirom da će vlakovi za prijevoz putnika prometovati prolaznim kolosijecima za razliku od varijante 1 gdje u smjeru Škrljeva prometuje po sporednom kolosijeku (3. kol. ). Potrebno je ugraditi novu skretnicu 3 OS-300-6 na ulazu u kolodvor zbog spoja drugog kolosijeka te postaviti 'A-vezu' na izlaznom pravcu, sa Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr skretnicama OLS-500-1:12. Zbog smještaja južnog perona potrebno je i pomaknuti skretnicu 4 OS-300-6 istočno na početak perona te rekonstruirati dio 3. kolosijeka u dužini cca 125m. 

Korisne duljine kolosijeka prikazane su u situaciji (nacrt 2. 6. 2. ) te je prema zahtjevima iz projektnog zadatka moguće primiti teretne vlakove dužine 380m (s lokomotivama 420m) na svim kolosijecima.
section_name: KOLODVOR SUŠAK-PEĆINE

section_content: Produžetak 1. kolosijeka prema postojećem stanju je dio, odnosno početak pruge M603 Sušak-Pećine -Rijeka Brajdica. Rekonstrukcijom kolodvora 1. kolosijek postaje prolazni, odnosno drugi kolosijek pruge M202 Zagreb-Rijeka te je ovim rješenjem predviđeno spojiti prugu M603 za Brajdicu skretnicom OLS-500-1:12 u km 650+461. Također je potrebno kolosijek za Brajdicu rekonstruirati na dijelu od odvojne skretnice u dužini cca 240m i uklopiti u postojeću geometriju trase u km 0+467 (po stacionaži pruge M603). Osim rekonstrukcije vodoravne geometrije, kolosijek je potrebno rekonstruirati i visinski, s obzirom da se na mjestu odvajanja novoprojektirano stanje i postojeće stanje kolosijeka za Brajdicu značajno visinski razlikuje (cca 1m) iz razloga drugacijih nagiba tih dviju pruga.
section_name: REKONSTRUKCIJA PRUGE M603

section_content: Rekonstrukcija kolodvora Rijeka je obrađena u prijašnjem poglavlju poddionice I -točka 1. 3. Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr
section_name: KOLODVOR RIJEKA

section_content: Uvođenje željeznice u sustav javnog gradskog prijevoza predviđeno je Generalnim urbanističkim planom grada Rijeke (Sl. N. 07/07). Na predmetnoj dionici Škrljevo-Rijeka danas nema željezničkih stajališta. Osim izgradnje drugog kolosijeka uz postojeću željezničku prugu, za uvođenje prigradskog prometa nužno je provesti izgradnju novih stajališta sa svim potrebnim sadržajima na planiranim lokacijama. 

Ovim rješenjem predviđena je izgradnja 7 NOVIH STAJALIŠTA (Sv. Kuzam, Draga, Vežica, Podvežica, Sušak, Školjić, Zagrad). 

Osni razmak kolosijeka na stajalištima je 4m, kao i na drugim dijelovima otvorene pruge. Osim stajališta Sv. Kuzam, na ostalim stajalištima predviđeni su bočni peroni duljine L=160m, osnovne širine perona š=3,5m (na mjestu stubišta za pothodnik 5m), visine perone 55cm iznad GRT-a te udaljenosti perona od kolosiječne osi 1. 72m. Pristup peronima preko kolosijeka je izvan razine (pothodnicima ili nathodnicima). Predviđena širina pothodnika je š=4m, visina 2,8-3m, a duljina nadstrešnica L=cca 30m. Zbog sigurnosnih razloga između kolosijeka na mjestu perona na svim stajalištima se postavljaju zaštitne ograde visine 76cm od GRT-a i najmanje duljine 5m prije početka i kraja perona. Na svim peronima predviđa se postavljanje sigurnosne crte na udaljenosti 80 cm od ruba perona i taktilne crte (trake) upozornja. 

Na svim stajalištima predviđeno je ugraditi sustav informiranja putnika koji će omogućiti davanje vizualnih i govornih informacija, kao i informacija o točnom vremenu, te omogućiti spajanje korisnika na WiFi HotSpot. Stajališni prostori rasvijetlit će se rasvjetnim tijelima postavljenim na nove rasvjetne stupove, konstrukciju nadstrešnice, odnosno zid pothodnika/konstrukciju nadhodnika. Za detaljniji uvid u opremu stajališta vidjeti knjigu I. 

Naziv stajališta, položaj na pruzi i drugi osnovni podaci dat je u donjoj tablici.
section_name: STAJALIŠTA

section_content: LOKACIJA PO GUP-u je predviđena u km 643+440 (post. stacionaža) uz naselje Sv. Kuzam s pristupom preko cestovnog nadvožnjaka u istoj stacionaži. Analizom lokacije uočeno je da je stajalište predviđeno u luku manjem od 300m što ne zadovoljava tehničke uvjete interoperabilnosti. Također izgradnja parkirališta na tom području ili u blizini nije moguća bez većih građevinskih zahvata zbog uskog koridora pruge i velike urbane izgrađenosti uz prugu. Iz tih razloga predložena je nova lokacija. 

NOVA LOKACIJA U Km 642+852 predviđena je na dijelu rekonstruirane trase pruge u luku radijusa 410m što prvenstveno zadovoljava uvjete vodoravne geometrije. Trasa je na ovom dijelu rekonstruirana za tri kolosijeka (dva za Rijeku i jedan za Bakar). Nadvišenje u luku je 70mm. U okolnom potezu pruge za lokaciju stajališta ne postoje međupravci veće duljine ili lukovi većeg radijusa, pa je ova lokacija prihvaćena i potvrđena. 

Za razliku od ostalih stajališta, u stajalištu Sv. Kuzam predviđen je otočni peron između prolaznih kolosijeka za Rijeku s obzirom da je funkcija pruge za Bakar prvenstveno teretna. Peron je dužine 160m s predviđenom nadstrešnicom duljine cca 60m. 

Zbog nepostojanja urbane sredine s južne strane pruge omeđene autocestom i magistralom predviđena je izgradnja parkirališta samo sa sjeverne strane. Na parceli je pređviđeno izvesti 25-30 parkirnih mjesta, no ukoliko se ukaže potreba za većim kapacitetom može se proširiti. 

Prometna povezanost preko postojećih gradskih ulica nije zadovoljavajuća iz razloga poddimenzioniranih i nepreglednih naseljskih prometnica, pa je ovim rješenjem predviđen novi cestovni prilaz do stajališta u punom profilu ceste s pješačko-biciklističkom stazom. 

Osim toga dobra je i povezanost s predviđenom lokacijom iz GUP-a, tako da nova lokacija ne predstavlja predaleku lokaciju okolnom stanovništvu i potencijalnim putnicima (udaljenost cca 900-1000m za udaljenije stambene objekte u Sv. Kuzamu). 

S obzirom da se stajalište nalazi u usjeku visine 6-7 m pristup samom stajalištu i peronu s parkirališta predviđen je pješačkim nathodnikom (pasarelom) u km 642+854 te dizalima za osobe Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr sa smanjenom pokretljivošću (rampe nije moguće, niti preporučljivo izvesti s obzirom na veliku visinsku razliku).
section_name: STAJALIŠTE SV. KUZAM

section_content: LOKACIJA PO GUP-u je predviđena u pravcu u km 645+685. 00 (post. stacionaža) u središnjem dijelu naselja Draga. Lokacija iz GUP-a zadovoljava sve tehničke uvjete, iako je ovim rješenjem novo stajalište pomaknuto malo ispred u km 645+534. 00 na dijelu neizgrađenih parcela radi izgradnje parkirališta i manjeg utjecaja na okolnu stambenu sredinu. 

Izgradnja parkirališta predviđena je samo sa južne strane pruge s obzirom da ne postoji cestovna infrastruktura na sjevernom dijelu i gdje je postojeći pristup stambenim objektima izveden pješačkim prijelazima (radi se o maloj urbanoj izgrađenosti, s max. desetak objekata). Vršena je i analiza mogućnosti izgradnje deniveliranog cestovnog prijelaza za kolni pristup stambenim objektima sjeverno od pruge, no s obzirom na karakteristike terena i nedovoljne prostorne mogućnosti izvedba denivelacije nije moguća. Postoji mogućnost željezničko-cestovnog prijelaza u razini, koje je također analizirano, no odbijeno je od strane upravitelja infrastrukture te nije ni u skladu sa projektnim zahtjevima. Na parceli je pređviđeno izvesti 25-30 parkirnih mjesta, no ukoliko se ukaže potreba za većim kapacitetom može se proširiti. 

Prometna povezanost je predviđena postojećom gradskom ulicom (ulica Brig), a ukoliko se u eksploataciji ukaže potreba i dodatnog prilaza, moguć je pristup i s istočne strane preko posotjeće ulice uključujući i izgradnju spojne ceste do parkirališta paralelno uz prugu. 

Pristup samom stajalištu i peronima s parkirališta predviđen je pješačkim pothodnikom u km 645+548 te rampama za osobe sa smanjenom pokretljivošću. Umjesto dizala, prema zahtjevima iz projektnog zadatka, u pothodniku su predviđene podizne platforme. Denivelacijom pješačke komunikacije predviđenim pothodnikom u stajalištu postojeći pješački prijelaz u km 645+614 se ukida.
section_name: STAJALIŠTE DRAGA

section_content: LOKACIJA PO GUP-u je predviđena u km 648+270 (post. stacionaža) na dijelu naselja Gornja Vežica koja je dio većeg prostornog oblikovanja gradskog urbanog tkiva na prenamjenjenom industrijskom području. Analizom lokacije uočeno je da je stajalište predviđeno u luku manjem od 300m što ne zadovoljava tehničke uvjete interoperabilnosti. 

Prvotno je predložena nova lokacija (pomaknuta dalje cca 200m prema postojećem cestovnom nadvožnjaku), no ta lokacija ne zadovoljava potrebe Grada s obzirom na predvideno prostorno uređenje, pa je jos jednom promotrena mogucnost postavljanja stajalista na lokaciju iz GUP-a. Da se zadovolje uvjeti sigurnosti, odnosno interoperabilnosti, a i zelje gradskih predstavnika za lokacijom predvidenom prostornim planovima, projektant je izradio rjesenje rekonstrukcijom postojeceg luka (ubacivanjem luka od potrebnih minimialnih 300m u krivinu duzine cca 160m na priblizno mjestu predvidene lokacije). Stvorena je kosarasta krivina, koju nije tehnički pozeljno koristiti prilikom rekonstrukcija pruga, no s obzirom na same karakteristike geometrije postojece pruge, projektant smatra da je takva rekonstrukcija prihvatljiva, s cime se zadovoljavaju i svi Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr tehnicki uvjeti i potvrduje sama lokacija stajalista iz GUP-a Nadvisenje u luku je projektiranih 110mm. Lokacija i rješenje stajališta u km 648+239 je potvrđena i od strane Grada Rijeke tijekom faze izrade ove studije. 

Prometna povezanost je predviđena izgradnjom s zapadne strane novog cestovnog prilaza do stajališta u punom profilu ceste s pješačko-biciklističkom stazom, te dijela nove gradske prometnica koja je predviđena u prostornom planu i s time usklađena. Na stajalištu je predviđeno i novo parkiralište u produžetku cestovnog prilaza s cca 50 parkirnih mjesta. Sa sjeverne strane vec postoji parkiraliste, te pristup gradskim prometnicama. 

S obzirom da se stajalište nalazi sa sjeverne strane pruge u usjeku pristup samom stajalištu i peronima s parkirališta predviđen je pješačkim nathodnikom (pasarelom) u km 648+164 te dizalima za osobe sa smanjenom pokretljivošću (rampe nije moguće, niti preporučljivo izvesti s obzirom na veliku visinsku razliku).
section_name: STAJALIŠTE VEŽICA

section_content: LOKACIJA PO GUP-u je predviđena u km 648+900 (post. stacionaža) na dijelu naselja Donja Vežica. Analizom lokacije uočeno je da je stajalište predviđeno u luku manjem od 300m što ne zadovoljava tehničke uvjete interoperabilnosti. 

Prvotno je predlozeno ukidanje stajalista s obzirom da ne postoji u okolnom potezu pruge pravac ili krivina koja bi zadovoljila tehnicke uvjete te iz razloga smanjenja propusne moci pruge s obzirom na mali razmak izmedu stajalista (prema Vežici). s obzirom da se lokacija stajalista Podvežica pokazala iznimno interesantnom za budući prigradski zeljeznicki promet te takoder uvazavajuci zelje Grada, projektant je promotrio mogucnost postavljanja stajalista na lokaciju iz GUP-a. Problematici geometrije pruge pristupljeno je na isti nacin kao i kod stajalista Vezica, te je izvrsena rekonstrukcija postojeceg luka ubacivanjem potrebitog luka od 300m, i stvaranjem kosaraste krivine. Nadvisenje u luku je projektiranih 110mm. Napravljene su i dvije varijante, s obzirom na veliku izgradenost uz koridor pruge, varijanta s 90 metarskim peronima i druga s 160 metarskim peronima. S obzirom na prometne zahtjeve primanja dvostrukih garnitura vlakova ovim rješenjem će se razmatrati varijanta sa 160 metarskim peronima. Lokacija i rješenje stajališta u km 648+786 je potvrđena i od strane Grada Rijeke tijekom faze izrade ove studije Zbog izgradnje zapadnog perona predviđeno je uklanjanje vise stambenih gradevina (procjena 4 objekta), no tim uklanjanjem se oslobađa prostor za uredenje parkiralista sa zapadne strane za cca 25 parkirnih mjesta. Grad je tijekom izrade ovog rješenja dao napomenu kako zbog skučenih prostornih uvjeta i lošeg kolnog prilaza nije nužno predvidjeti to parkiralište. Sa istočne strane pruge predviđeno je parkiralište na praznoj građevinskoj parceli uz cestu za cca 50 parkirnih mjesta, prema predviđenoj lokaciji iz GUP-a (moguće ga je i po potrebi proširiti). 

Pristup stajalistu i peronima predviden je rekonstrukcijom postojeceg pothodnika u km 648+803 te rampama za pristup osoba sa smanjenom pokretljivošću. Umjesto dizala, prema zahtjevima iz projektnog zadatka, u pothodniku su predviđene podizne platforme.
section_name: STAJALIŠTE PODVEŽICA

section_content: LOKACIJA PO GUP-u je predviđena u km 651+065 (post. stacionaža) na prijelazu Gimnazijskih stuba, u luku većem od 740m i dijelom u prijelaznom luku, s nadvišenjem od 40mm. Lokacija iz GUP-a zadovoljava tehničke uvete te je kao takva potvrđena, u stacionaži km 651+046. 

Izgradnja parkirališta predviđena je sa sjeverne strane pruge proširenjem i uređenjem postojećeg parkirališta (uklanjanjem postojećih jednoetažnih garaža), odnosno predviđena je izgradnja novih cca 20-tak parkirnih mjesta. S južne strane zbog izgrađenosti gradske cestovne infrastrukture nije moguće izgraditi veće parkiralište bez značajnijeg utjecaja na okolnu urbanu sredinu (uklanjanjem velikih stambenih objekata). 

Prometna povezanost je predviđena postojećom gradskom ulicom (Gundulićeva ulica), koja završava sa spomenutim parkiralištem. Postoji i pješački pristup preko Gimnazijskih stuba. Pristup samom stajalištu i peronima s parkirališta (sjeverna strana) predviđen je stepeništem, te komunikacija između perona pješačkim pothodnikom u km 651+008 i dizalom za osobe sa smanjenom pokretljivošću. S južne strane pristup je preko postojećeg stepeništa, te izgradnjom novog za pristup južnom peronu. Pristup je od ulice do perona predviđen u dvije razine, dok je ulaz u pothodnik na prvoj razini. Za pristup pothodniku na prvoj razini predviđeno je dizalo s nulte razine. Rampe nije moguće, niti preporučljivo izvesti s obzirom na veliku visinsku razliku. 

U stajalištu su predviđeni peroni osnovne širine 3. 50m, sa suženjem na dijelu sjevernog perona zbog blizine veće stambene zgrade uz prugu. Predviđene su i nadstrešnice dužine 30m. 

Denivelacijom pješačke komunikacije predviđenim pothodnikom u stajalištu postojeći pješački prijelaz u km 651+021 se ukida.
section_name: STAJALIŠTE SUŠAK

section_content: LOKACIJA PO GUP-u je predviđena u km 651+780. 00 (post. stacionaža) u djelu šireg centra grada -Školjić, u luku od 300m i dijelom u prijelaznom luku, s nadvišenjem od 40mm. Lokacija iz GUP-a zadovoljava tehničke uvete, te je kao takva potvrđena. 

Stajalište je predviđeno na novoprojektiranom željezničkom nadvožnjaku Školjić u km 651+796 koji je sastavni dio ove studije, s peronima predviđene dužine 160m i širine 3. 5m. Širina perona može biti i veća ukoliko se za to ukaže potreba, no nužno je onda projekt nadvožnjaka uskladiti s rješenjem stajališta. Dužina nadvožnjaka na dijelu postojećeg nasipa predviđenog za uklanjanje je manje duljine od 160m, pa se kraj stajališta i perona nalazi na nasipu pruge prema tunelu Kalvarija. Predviđene su i nadstrešnice dužine 30m. Prometna povezanost stajališta s gradskim prostorom je po postojećoj gradskoj cestovnoj infrastrukuri oko nadvožnjaka, te s postojećim parkiralištima u neposrednoj blizini stajališta. 

Pristup samom stajalištu i peronima predviđen je stepenišnim konstrukcijama s dizalima za osobe sa smanjenom pokretljivošću, obostrano na početku nadvožnjaka, a gdje su najbliži okolni pješački pristupi. Predviđena je i izgradnja pješačkih veza između postojećih i stepenišnih konstrukcija nadvožnjaka. Komunikacija između perona vrši se na nultoj razini u prolazima ispod nadvožnjaka.
section_name: STAJALIŠTE ŠKOLJIĆ

section_content: LOKACIJA PO GUP-u je predviđena u km 652+480 (post. stacionaža) u dijelu centra grada -Zagrad/Belveder, u luku od 865m, s nadvišenjem od 20mm. Lokacija iz GUP-a zadovoljava tehničke uvete, te je kao takva potvrđena. 

Stajalište je predviđeno u postojećoj nadograđenoj tunelskoj galeriji ispod ulice Ivana Pavla II u km 652+451, s peronima predviđene dužine 160m i širine 3. 5m po cijeloj dužini nadograđenog tunela. Prilikom izgradnje ulice i tunela predvidjela se potreba za dogradnjom drugog kolosijeka pruge, pa nije potrebno raditi rekonstrukciju ili reprofilaciju tunela. 

Prometna povezanost stajališta je po postojećoj gradskoj ulici iznad tunela, te s postojećim parkiralištima u neposrednoj blizini stajališta (vanjska i garažna mjesta-Garaža Zagrad). 

Pristup samom stajalištu i peronima predviđen je postojećim stepeništem i dizalom s južne strane pruge te je potrebno izgraditi peronsko stepenište koje povezuje južni peron s trgom ispred. Sa sjeverne strane predviđena je izgradnja novog stepeništa uz gornji rub prometnice. Širina nogostupa je cca 5m, pa je prostor podijeljen na dva dijela -stepeniste i pjesacki prolaz za neometani pješački promet. Također s obzirom na veliku visinsku razliku između ulice i perona, rampu za osobe sa smanjenom pokretljivošću nije moguće izvesti pa je predviđeno dizalo uz rub postojeće zgrade. Prilikom izgradnje spomenutog stepeništa i okna dizala potrebno su određene mjere zaštite okolne zgrade i prometnice, uz regulaciju prometa. 

Komunikacija između perona vrši se iznad tunela po spomenutoj postojećoj prometnici. I. ) Rekonstrukcija željezničkog kolodvora Rijeka II. ) Izgradnja drugog kolosijeka na pod dionici Škrljevo -Rijeka III. ) Izgradnja drugog kolosijeka na pod dionici Rijeka -Jurdani IV. ) Izgradnja drugog kolosijeka na pod dionici Jurdani -Šapjane Za cijelu dionicu dogradnje drugog kolosijeka od Škrljeva do Jurdana Studija u razradi aktivnosti na provedbi projekta uzima u obzir faznost provedbe prema gore definiranoj koncepciji, gdje je izgradnja drugog kolosijeka na poddionici Škrljevo-Rijeka predviđena kao II. faza. S obzirom na opsežnost zahvata radovi trebaju započeti rekonstrukcijom kolodvora Rijeka, koja se može podijeliti na nekoliko segmenata koje je moguće provoditi neovisno, uz uvjet da se međusobno koordiniraju i završe u planiranom vremenu -rekonstrukcija teretnog i putničkog dijela kolodvora. Rekonstrukcija teretnog dijela kolodvora Rijeka i izgradnja kolosijeka budućeg kontejnerskog terminala Zagrebačka obala predstavlja najveći dio zahvata, koji će se provoditi prema posebnom projektu na temelju već usvojenog idejnog rješenja. Za rekonstrukciju putničkog dijela kolodvora i prema zahtjevu kako promet mora biti neometan po postojećoj pruzi, radove treba organizirati na način da se promet prebaci na prugu L218 Rijeka-Rijeka Brajdica što je ključno i za izgradnju sljedeće faze, odnosno poddionice pruge. Ukoliko se radi smanjenje propusnosti dotične pruge L218 u odnosu na magistralnu prugu te problema s funkcioniranjem javnih, turističkih i infrastrukturnih gradskih sadržaja kod njene eksploatacije (pruga prolazi uz samo središte grada) pokaže potreba za što manjim vremenskim korištenjem dotične pruge prilikom radova na kolodvoru, moguća je i fazna izgradnja kolodvora s neometanjem prometa po magistralnoj pruzi. Radovi bi se, u tom slučaju, izvodili na način da se vrši rekonstrukcija jednog dijela kolodvora (sjevernog ili južnog) te po završetku prebaci promet na izvedene kolosijeke, a zatim vrši rekonstrukcija drugog dijela kolodvora. Fazna izgradnja biti će neophodna na rekonstrukcijama drugih kolodvora (Škrljevo i Sušak-Pećine) s obzirom da nema mogućnosti punog zatvora pruge tijekom izvođenja i prebacivanja prometa na druge dionice. 

Prebacivanjem prometa na prugu L218 ostvaruju se uvjeti za izgradnju najkompleksnijeg dijela dionice koji prolazi centrom grada dijelom na i u objektima (tunel Kalvarija, nadvožnjak Školjić i nadvožnjak preko Kumičićeve ulice). Radovi će se izvoditi u punom profilu postojećeg koridora od kolodvora Rijeka do spoja pruge iz Brajdice kod kolodvora Sušak-Pećine u dužini od cca 2. 2km. Kako bi se gradnja ubrzala i s obzirom na puni zatvor pruge moguće je izvoditi objekte, odnosno dijelove pruge istovremeno, a što se može odmah pretpostaviti prema potrebnoj dinamici izvođenja. Dogradnja drugog kolosijeka na sljedećem segmentu pruge do Škrljeva izvoditi će se pod prometom po postojećem kolosijeku. Obzirom na važnost pruge, promet vlakova za vrijeme izvođenja radova mora se odvijati sukladno novonastaloj situaciji uz određena ograničenja kao što su lagane vožnje na mjestu izvođenja radova, te određeni vremenski zatvori (8/12/36/57 h) ovisno o vrsti radova koji se odvijaju na rekonstrukciji kolodvora i željezničke pruge. Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr Predviđena je sljedeća etapna gradnja: a) dogradnja drugog kolosijeka na dijelovima usporednog vođenja trase s postojećom prugom i gradnja novih perona uz dograđeni kolosijek sa svim željezničkim infrastrukturnim podsustavima b) rekonstrukciju kolodvora Sušak-Pećine i Škrljevo izvoditi prema dinamici izgradnje drugog kolosijeka na pruzi (predvidjeti fazno izvođenje radova prema prostornoj raspodjeli) c) uklanjanje postojećih deniveliranih cestovnih objekata i i gradnja novih te denivelacija postojećih pješačkih prijelaza na način da se sve nove građevine grade za dvokolosiječnu prugu (izvoditi u predviđenim zatvorima pruge). Tijekom izgradnje deniveliranih prijelaza potrebno je cestovni promet preusmjeriti i svoditi na drugi najbliži prijelaz. d) rekonstrukcija i dogradnja postojećih mostova i drugih pružnih građevina za dvokolosiječnu prugu e) dogradnja drugog kolosijeka na dijelovima promjene strane dogradnje drugog kolosijeka (prespoje izvoditi u predviđenim zatvorima pruge). f) izvedba obnove (cjelovitoga remonta) pružnoga gornjeg ustroja i kontaktne mreže na postojećem kolosijeku, uređivanje pružnih građevina te usklađivanje i zamjena signalnosigurnosnih uređaja u elektroničkoj izvedbi na cijeloj duljini pruge od Škrljeva do Rijeke. 

Rekonstrukcija postojećeg kolosijeka moguća je tek po završetku nadogradnje drugog kolosijeka i njegovog puštanja u promet. 

Na dijelu nove izmještene trase pruge od Škrljeva do stajališta Sv. Kuzam, radove je moguće izvoditi bez utjecaja na ometanje prometa na postojećoj pruzi. 

Važno je napomenuti da se redoslijed etapa građenja može izmijeniti, odnosno da se više građevina na pruzi može graditi istovremeno pri zatvorima pruge, vodeći računa o neometanom prometu na postojećoj pruzi. 

Završetak radova na predmetnoj dionici omogućit će prijevoz povećanih količina tereta željeznicom iz kontejnerskih terminala Zagrebačka obala i Brajdica te uspostavu prigradskog željezničkog prometa na relaciji Škrljevo-Rijeka. 

NAPOMENA: Pruga L218 Rijeka-Rijeka Brajdica ostala bi u funkciji do završetka radova na rekonstrukciji željezničkih kolodvora Rijeka i Rijeka Brajdica te izgradnje drugog kolosijeka na dijelu segmenta Sušak-Pećine -Rijeka. S obzirom na njeno stanje i lokaciju, pruga prije stavljanja u funkciju mora ispuniti određene tehničke preduvjete za sigurnost kako željezničkog, tako i gradskog cestovnog i pješačkog prometa. Predviđa se analiza postojećeg stanja, zamjena oštećenog i potrošenog kolosiječnog gornjeg ustroja, osiguranje pruge i cestovne infrastrukture privremenom signalizacijom na postojećim križanjima, ograđivanje/odvajanje pružnog pojasa od cestovnog razdvajajućim ogradama, ograničavanje brzine vožnje vlakova (uvjeti lagane vožnje) te raspodjela prometa prugom u svrhu ograničenja u pojedinim vremenima dana (vršnim satima). Važno je napomenuti da ova pruga nije elektrificirana, pa je potrebno u kolodvorima Rijeka i Rijeka-Brajdica vršiti izmjenu vuče. Nakon završetka radova na predviđenim zahvatima predmetne dionice ovom se studijskom dokumentacijom pruga predviđa za ukidanje i demontažu. Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr
section_name: STAJALIŠTE ZAGRAD

section_content: U prethodnim točkama dana su tehnička rješenja trase, rekonstrukcija kolodvora i izgradnje novih stajališta s analizama problematičnih mjesta na trasi na predmetnoj dionici Škrljevo-Rijeka. Pri projektiranju razmatrana su i obrađena varijantna rješenja koje je moguće sažeti u sljedećim odlomcima: Za kolodvor Škrljevo razmatrane su i opisane dvije varijante rekonstrukcije kolodvora koje su u građevinskom smislu slične, no razlikuju se u smještaju perona pri čemu varijanta 2 gubi jedan kolosijek. S obzirom da se radi o važnom kolodvoru s višestrukom funkcijom -međukolodvor je na rasporednom odsjeku Moravice -Rijeka i rasporedni kolodvor za prugu M602 Škrljevo -Bakar, otpremni je kolodvor za skupinu industrijskih kolosijeka skladišno -proizvodnog kompleksa Kukuljanovo te postaje početni odnosno završni kolodvor za gradski prijevoz putnikaovom studijom odabrana je varijanta 1 rekonstrukcije kolodvora kao povoljnije rješenje budući se u toj varijanti zadržavaju svi postojeći kolosijeci. 

Za kolodvor Sušak Pećine razmatrane su i opisane također dvije varijante. Prvotno se razmatrala varijanta koja je za potrebe gradskog/prigradskog prometa predvidjela perone prema GUP-u na glavnim prolaznim kolosijecima na izlaznoj strani kolodvora prema Rijeci (varijanta 2). Prema zahtjevima Grada Rijeka napravljena je varijanta 1 s peronima unutar kolodvora bliže poslovno trgovačkom centru WTC Rijeka, a čime se dobio i bolji prostorni razmak u odnosu na prva susjedna službena mjesta (stajališta). Ovom studijom prihvaćena je varijanta 1 kao konačna budući je puno bliže trgovačkom centru sa velikom koncentracijom potencijalnih putnika što predstavlja povoljnije rješenje. 

Za kolodvor Rijeka razmatrala su se tri varijantna rješenja. Ovom studijom odabrana je varijanta 1 kao najpovoljnije rješenje u smislu korisnih duljine kolosijeka, kao i poboljšane vodoravne geometrije u kolodvoru. Varijantom 1 se u potpunosti iskoristio raspoloživi prostor u kojem su se dobile maksimalne korisne duljine kolosijeka u putničkom i teretnom dijelu kolodvora. Varijantom 2 riješen je jedini nedostatak varijante 1 spoja teretnog i putničkog dijela kolodvora, no tim rješenjem smanjile su se korisne duljine prijemno-otpremnih kolosijeka teretnog dijela što je nepovoljnije rješenje. 

Tehničko rješenje novog spojnog kolosijeka između Tijana i Vitoševa je također prikazano i obrađeno, no ovom studijom rješenje nije prihvaćeno s obzirom na prostorni utjecaj koji kolosijek ima na okolno naselje Sv. Kuzam što je neprihvatljivo prema zahtjevima Grada Rijeke. 

Pri projektiranju zadržana je uglavnom trasa postojećeg kolosijeka željezničke pruge na cijeloj pružnoj dionici Škrljevo -Rijeka, osim na dijelu ispred kolodvora Škrljevo i novog tunela Baudine te od kolodvora Škrljeva do odvajanja pruge za Bakar gdje je trasa izmaknuta nešto sjevernije. Vodoravna i uspravna geometrija trase u najvećem dijelu prati geometriju postojećeg kolosijeka budući da veće rekonstrukcije trase ili dijelova trase nisu moguće jer trasa prolazi urbanim prostorom odnosno gradom Rijeka te okolnim naseljima Draga, Sv. Kuzam i Škrljevo. 

Iako je ovom studijom zadatak bila dogradnja drugog kolosijeka uz postojeći, izgradnju pruge nije moguće izvesti bez obnove postojećeg kolosijeka s obzirom na zahtjeve za zatvorenim sustavom Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr odvodnje budući da trasa pruge prolazi geološko osjetljivim područjem na vodna onečišćenja te dijelovima i vodozaštitnim područjem (II zona). 

Također s obzirom da trasa većinom prolazi urbanim područjem i središtem gradskog tkiva ovom studijom obrađena su i vjerojatna uklanjanja objekata uz prugu (zgrada), kao i zahtjevni segmenti na trasi koji izuskuju veće građevinske i geotehničke zahvate. 

Zaključno, ovim tehničkim rješenjem prikazana je mogućnost izgradnje drugog kolosijeka na predmetnoj dionici Škrljevo-Rijeka kao vrlo zahtjevnim i opsežnim zahvatom iz razloga prostorne ograničenosti, na dijelovima visokih nasipa i usjeka što iziskuju veće zemljanje radove, velike urbane izgrađenosti uz prugu koja zahtijeva ili uklanjanje objekata ili svojevrsnu zaštitu objekata, velikim dijelom trase obostranom zaštitom od buke, obnovom postojećeg kolosijeka zbog cjelovitog zatvorenog sustava odvodnje te izgradnjom novih, odnosno dogradnjom ili reprofilacijom većih infrastrukturnih objekata na pruzi. 

S obzirom na značaj međunarodne pruge odnosno koridora za prijevoz tereta i putnika, kao i značaj drugog kolosijeka za gradski, odnosno prigradski promet ovom studijom se pokazuje stvarna mogućnost izgradnje predmetne dionice kao građevinski moguća i izvediva, uz određena ograničenja u smislu nepoboljšavanja same geometrije trase i projektiranih brzina. Ukupni učinci izgradnje i korištenja projekta željezničke pruge M202 na dionici Škrljevo -Rijeka biti će kompletirani cijelom studijom te se mogu naknadno analizirati.
section_name: ZAKLJUČAK

section_content: U sklopu Studije okvirnih mogućnosti izgradnje drugog kolosijeka i rekonstrukcije željezničke pruge na dionici Škrljevo -Rijeka -Šapjane, a sukladno Projektnom zadatku dio 7. 13. arhitektonsko idejno rješenje rekonstrukcije postojećih i izgradnja novih službenih zgrada te krajobrazno uređenje područja željezničkih kolodvora i stajališta pristupa se analizi postojećih lokacija. 

Analizom postojećih zgrada kolodvora i stajališta sagledava se postojeće stanje, namjena zgrade, kulturno povijesna zaštita, arhitektonske, oblikovne i funkcionalne karakteristike, kao i ostali potrebni podaci sa stanovišta prigradskog prometa. Analizom prikupljeni podaci i elementi uvjetovani izgradnjom drugog kolosijeka, definiraju i rezultiraju prijedlogom za rekonstrukciju, uklanjanje ili izgradnju novih zgrada. U sklopu analize kolodvora i stajališta obuhvaća se i analiza hortikulturnog rješenja. 

Obuhvat Studije okvirnih mogućnosti izgradnje drugog kolosijeka i rekonstrukcije željezničke pruge na dionici Škrljevo -Rijeka -Šapjane, obuhvaća ukupno postojećih 11 službenih mjesta -6 kolodvora i 5 stajališta. Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr U sklopu kolodvora i stajališta, nalaze se, kolodvorske odnosno stajališne zgrade, ali i druge zgrade različitih namjena ovisno o značenju lokacije. Namjene su: osim osnovne za reguliranje i organizaciju željezničkog prometa, održavanje željezničkog infrastrukturnog podsustava, stambene, pomoćne, skladišne i druge namjene. 

Prometnom studijom definirani su elementi funkcionalnog i prometnog oblikovanja stajališta i kolodvora. U sklopu lokacija stajališta nije predviđena izgradnja službenih zgrada. 

U kolodvorima se zbog potrebe za smještaj uređaja za upravljanje i osiguranje, predviđa izgradnja novog objekata, ukoliko nije u mogućnosti smještaj istih u postojeće zgrade. 

Novom organizacijom upravljanja prometom predviđen je Operativno upravljački centar-Zapadna Hrvatska u području kolodvora Rijeka. U sklopu nove zgrade osigurat će se i smještaj sustava GSMR-a. 

Prijedlozi rekonstrukcije definirani su dobivenim podacima površine smještaja osoba, uređaja, upravljanja, zakona, propisa i pravilnika. 

Na dionici Škrljevo-Rijeka-Šapjane svi kolodvori se zadržavaju, a predviđa se izgradnja 13 novih stajališta. Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr 1. KOLODVORSKA ZGRADA Željeznička kolodvorska zgrada u Rijeci, prema projektu Ferenca Pfaffa, glavnog arhitekta Mađarskih državnih željeznica sagrađena je 1891. godine, u sklopu intenzivnog razvoja grada kao značajne europske destinacije i velike luke toga doba. Zgrada je zamišljena kao reprezentativni objekt željezničke infrastrukture, u neoklasicističkom stilu. Prvu transformaciju doživjela je već 1907. godine, kada su zbog povećanog prometa i novih funkcionalnih zahtijeva dograđena dva simetrična krila. Upisana je u Registar nepokretnih kulturnih dobara Republike Hrvatske 2009. g. sa Centralnim blokom upravljanja skretnicama i signalima zajedno s dva pomoćna ulazno-izlazna bloka na izlaza iz kolodvora. 

Kolodvorska zgrada Rijeka je prizemna građevina, simetričnog volumena, sa centralnim kubusom najveće visine. Bočna krila povezuju dva manja kubusa, srednjeg višeg i krajnjeg nižeg volumena Zgrada je u funkciji HŽI, Reguliranja i organizacije željezničkog prometa, i uključena je u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: UVOD

section_content: Centralno smješteni prostor vestibula je glavni ulaz za putnika. Blagajne su smještene u južni dio vestibula te onemogućavaju direktnu protočnost putnika prema peronu i usmjeravaju ih u istočno i zapadno krilo zgrade. U dijelu službenog prostora blagajni smješten je i prostor za centralnog grijanja-plinski bojler. Kiosci za prodaju smješteni su uz zidove vestibula. Iz vestibula u istočnom hodniku smješteni su: prostor bivše garderobe, sada u namjeni službene pošte, prostor prolaza i izlaza na peron s ormarićima za garderobu, prostor banke sa bankomatom i restoran. Uz zapadni hodnik smješteni su prostori: informatike, čekaonice, sindikata, školske prostorije. Izdvojeni direktni prolaz kolodvorski trg-peron na zapadnom dijelu objedinjuje komercijalni sadržajfrizerski salon i mjenjačnicu. Ostali prostori kolodvorske zgrade službene su namjene, Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr negrupiranih i razdvojenih organizacijskih jedinica. Izmiješani su prostori HŽ infrastrukture, s HŽ Cargom, HŽ Putničkim prijevozom, prostori sindikata i prostorna komercijalizacije. Prostori koji nisu u namjeni putnika isprepleteni su s javnim prostorima. Sanitarni čvor službenog osoblja i putnika organiziran je u vanjskom zasebnom objektu. U dijelu istočnog krila zgrade interpolirana je druga etaža. Služi kao službeni uredski prostor i prostor vlakopratnje za potrebe HŽ Putničkog prijevoza. Pristup etaži osiguran je od strane perona postojećim stepenicama. Na sjevernoj strani postoji međukatna etaža kojoj je pristup osiguran drvenim stepeništem od strane perona. Zgrada nije osigurana za pristupačnost osobama s invaliditetom.
section_name: Organizacija prostora

section_content: Postojeća nosiva konstrukcija zgrade sastoji se od obodnih zidova od pune opeke i kamenih elemenata plastike pročelja. Pregradni zidovi izvedeni su u opeci ili montažnim pregradama od gips kartonskih ploča. Krovna konstrukcija je drvena, sistem visulja. Krovišta svih volumena su dvostrešna, osim krajnjih volumena i vanjskog sanitarnog čvora, koja su četverostrešna. Nedavno obnovljeni pokrov izveden je u aluminijskom falc limu. Stropovi prostorija izvedeni su s drvenom konstrukcijom, koja nosi podgled prostorija od trstike i žbuke i prohodnu površinu tavana popođenu pločama od opeka. U dograđenim krilima stropna konstrukcija je oslonjena na horizontalne čelične grede od valjanih I profila, koja nosi podgled od žbuke na trstici. U vestibula u podgledu dodana je metalna kvadratna rešetka. Međukatne konstrukcije izvedene su sa drvenom podkonstrukcijom. Originalna vanjska stolarija je drvena. Unutrašnjost je Postojeća nadstrešnica bočnog perona je pokrivene plastičnim pločama, koje su dotrajale i devastirane. Unutrašnjost je održavana, zastarjelog i nefunkcionalne organizacije i oblikovanja. 

Sanacija krova radi dotrajalosti i prokišnjavanja, s novim modernim pokrovom završena je 2008. godine, kao nulta neophodna faza rekonstrukcije i sanacije kolodvorske zgrade.
section_name: Konstrukcija i materijali

section_content: U tijeku ljeta 2013. g. izvedena je Prva faza rekonstrukcije kolodvorske zgrade koja je obuhvatila kompletno uređenje i zamjenu i postavu novih instalacija i priključaka odvodnje oborinske i sanitarne vode i vodovoda kolodvorske zgrade. Zgrada je priključena na plin u svrhu grijanja.
section_name: Instalacije

section_content: Obuhvat rekonstrukcije kolodvorske zgrade Rijeka, /prema izrađenom projektu ŽPD, dd obuhvaća kompletnu unutarnju rekonstrukciju i modernizaciju prostora, izgradnju unutarnje etaže, sanaciju pročelja i okoliša kao i izgradnju nove moderne staklene peronske nadstrešnice. 

Osnovni princip koncepcije prostora kod rekonstrukcije kolodvorske zgrade, temelji se na osiguranju funkcionalnih cjelina, grupiranjem sadržaja pojedinog korisnika, na jednom mjestu unutar zgrade. To se osiguralo smještajem službenih prostorija kolodvora, na krajnjem istočnom i zapadnom krilu. Zapadno krilo nakon kompletne modernizacije zadržava dosadašnju namjenu za potrebe HŽ Infrastrukture-Reguliranje i organizacija željezničkog prometa. Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr U vestibulu kao najreprezentativnijem dijelu zgrade, otvara se veza sjever-jug, postavom staklenih vjetrobrana, te se zadržava pristup kroz lučne otvore prema istočnom i zapadnom krilu. Olakšanim kretanjem ostvarenim izmještanjem sadašnjih prostornih barijera u prostoru vestibula, omogućena je dosljednija funkcija vestibula kolodvorske zgrade. 

Uz zadržavanje horizontalne cjelovitosti prostora, ostvarena je vertikalna dinamičnost uvođenjem nove etaže/galerije kroz cijelu zgradu, gdje su etaže istočnog i zapadnog krila povezane mostom kroz prostor vestibula. Pristup etažama je iz prizemlja stepenicama i dizalom suvremenog oblikovanja i čelično-staklene konstrukcije. Ostavila se mogućnost pristupu budućem pothodniku -dizalom i stepenicama direktno iz prostora vestibula. 

U istočnom krilu zgrade uz vestibul u prizemlju lociran je prostor za putničke blagajne, koji je otvoren prema centralnom prostoru kolodvora lučnim otvorima u masivnom bočnom zidu. Na novoj etaži istočnog krila za potrebe potreba putnika i građana Rijeke osmišljen je prostor multifunkcionalnih dvorana. 

Od vestibula, prema zapadu, smješten je prostor "unutarnjeg trga" tj. čekaonice koja je okružena prostorima za komercijalizaciju, a u produžetku je smješten servisni prostor za putnike sa garderobnim ormarićima i sanitarni čvor. Formiranjem novog sanitarnog čvora unutar zgrade, omogućena je prenamjena prostora postojećih javnih sanitarija u prostor strojarnice i prostora za agregat. 

U procesu je ishođenje Potvrde glavnog projekta i izrada izvedbenog projekt Rekonstrukcije kolodvorske zgrade Rijeka od 'ŽPD d. d'. 

Prostori namijenjeni HŽ Infrastrukture-Reguliranje i organizacija željezničkog prometa, prema novim zahtjevima biti će manje površine, a preostali prostor biti će predviđen za komercijalizaciju. Time je zgrada uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: Obuhvat rekonstrukcije

section_content: Zgrada u kojoj su smješteni prostori HŽ Carga nalazi se zapadno od kolodvorske zgrade. Nekada je bila zgrada pregledača kola. Zgrada je prizemnica s potkrovljem, građena od opeke. Krov je četverostrešni s pokrovom od crijepa. Vanjska stolarija je drvena. Zgrada je obnovljena i u dobrom stanju. Nalazi se u zoni zaštite. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: ZGRADA CARGA

section_content: Zgrada se nalazi zapadno od zgrade pregledača kola. Zgradu je 80-ih godina 19. stoljeća projektirao Ferenz Pfaff u neorenesansnom stilu. Zgrada je katnosti Po+P+3+Pk. Na južnoj strani je centralno postavljen volumen osmerokutnog tlocrta za jednu etažu viši od ostatka zgrade. Krov je višestrešan s pokrovom od salonita. Vanjska stolarija je drvena. Zgrada je zaštićena unutar Urbanističke cjeline Grada Rijeke. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: STAMBENA ZGRADA

section_content: Zgrada je visine P+1, građena od opeke. Krov je dvostrešni, drvene konstrukcije s pokrovom od salonita. Vanjska stolarija je drvena. Zgrada je u funkciji i vlasništvu Hrvatske pošte i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: ZGRADA POŠTE

section_content: Stambena zgrada smještena istočno od kolodvorske zgrade istovjetna je stambenoj zgradi pod rednim brojem 3. te nastaje istih godina, također po projektu Ferenza Pfaffa. * Zgrada je zaštićena unutar Urbanističke cjeline Grada Rijeke. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja. Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr
section_name: STAMBENA ZGRADA

section_content: Sanitarni čvor je prizemni zidani objekt s ravnim armiranobetonskim krovom i metalnim vanjskim prozorima i vratima. Sagrađen j eu 2 st. Kao gradski javni sanitarni čvor. Objekt je neodržavan, zapušten i zatvoren i ne koristi se. Ulaz je s strane grada. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja. 

Slika 11: 6. Sanitarni čvor
section_name: SANITARNI ČVOR

section_content: Zgrada je građena 1907. godine prema projektu Ferenza Pfaffa, katnosti P+2. Konstrukcija je armirano-betonska, a obodni zidovi su izvedeni od opeke. Krov je izveden kao kosa armirano-betonska ploča. Duž južne strane zgrade proteže se nadstrešnica na konzolama iz lijevanog željeza s pokrovom od salonita. Vanjski prozori i vrata su dijelom drveni, a dijelom metalni. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: POSLOVNA ZGRADA (BIVŠE SKLADIŠTE 33)

section_content: Zgrada je građena 1907. godine prema projektu Ferenza Pfaffa. Skladište je katnosti P+1, gdje je kat konzolno izbačen u odnosu na prizemlje. Konstrukcija je ab, a obodni zidovi opećni. Krov je dvostrešni, izveden kao kosa armiranobetonska ploča. Planirano je uklanjanje skladišta u sklopu izgradnje novog putničkog autobusnog terminala 'Zapadna Žabica'. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja. 

Slika 13: 9a Skladište 32, 9b Skladište 31
section_name: 9a. SKLADIŠTE 32

section_content: Zgrada je građena 1881. g. prema projektu inženjera Richnitza. 1907. godine, prema projektu Ferenza Pfaffa izvodi se kompletna rekonstrukcija. Ostavljeni su obodni zidovi prizemlja, a unutarnja konstrukcija kompletno je zamijenjena novom armiranobetonskom te je dograđen kat sa zidovima od opeke. Pročelje se izvodi u opeci i žbuci. Katnost zgrade je P+1, konstrukcija je ab, a obodni zidovi su od opeke. Krov je dvostrešni, izveden kao kosa armirano-betonska ploča. Planirano je uklanjanje skladišta u sklopu izgradnje novog putničkog autobusnog terminala 'Zapadna Žabica'. Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr 9c. SKLADIŠTE Skladište se nalazi na krajnjem jugoistočnom rubu putničkog kolodvora uz luku. Sastoji se od tri spojena volumena, istočnog visine P+4, centralnog visine P+5 i zapadnog visine P+3. Izvedeno je u ab konstrukciji. Krov bočnih volumena je ravan, a centralni volumen ima kosi krov s limenim pokrovom. Vanjski prozori i vrata su dijelom drveni, s dijelom metalni. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: 9b. SKLADIŠTE 31

section_content: Zgrada je katnosti P+1, građena od opeke s dvostrešnim krovom pokrivenim salonitom. Vanjska stolarija je drvena. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: 9d. SKLADIŠTE 14

section_content: Skladište 12 je izgrađeno 1893. g. po, a skladište 13 je dograđeno 1897. godine. Građena su po projektima Luigija Burgstallera i Vjenceslava Celligoia. Zgrada je katnosti P+3, s nosivom konstrukcijom u kombinaciji lijevanog željeza, čelika i armiranog betona. Pročelja su izvedena u opeci, a krov je dijelom ravni, a dijelom dvostrešni kosi. Vanjska stolarija je drvena. Zgrade su pojedinačno zaštićene i upisane u Registar kulturnih dobara RH. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: 9e. SKLADIŠTE 12,13

section_content: Zgrada je katnosti P+1, s dvoetažnim prostorom hale. Krov je dvostrešni s limenim pokrovom. Na zapadu je dograđeno skladište katnosti P+3 iz armiranog betona s ravnim krovom. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: 9f. SKLADIŠTE

section_content: Zgrada je katnosti P+1, metalne obloge i dvostrešnog limenog krova. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja. Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr 1. SLUŽBENA ZGRADA Zgrada je prizemnica s kosim krovom. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: 9g. SKLADIŠTE

section_content: Zgrada u Krešimirovoj ulici sastoji se od dva volumena, katnosti P+1. Zapadni volumen je armirano-betonske konstrukcije ravnog krova, s metalnim prozorima. Istočni volumen je stariji, građen od opeke s kamenim soklom, dvostrešnim krovom na drvenoj konstrukciji s pokrovom od crijepa. Vanjski prozori i vrata su drveni. Volumeni su spojeni prizemnim ostakljenim ulaznim dijelom. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: KUGLANA

section_content: Zgrada je katnosti P+2, građena od kamenih blokova. Krov je višestrešni na drvenoj konstrukciji s pokrovom od salonita. Originalna drvena stolarija je većim dijelom zamijenjena PVC stolarijom. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: NADZORNIŠTVO VUČE VLAKOVA

section_content: Zgrada je prizemnica građena od opeke, s dvostrešnim čeličnom krovnom konstrukcijom i pokrovom od salonita. Kroz zgradu prolaze tri kolosijeka. Prozori i vrata su metalna. Zgrada je neodržavana i potrebna joj je sanacija. Zgrada je u funkciji HŽI održavanja željezničkog infrastrukturnog podsustava i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: REMIZA

section_content: Poslovna zgrada je u funkciji HŽ Carga, prizemnica s dvostrešnim krovom i pokrovom od salonita. Prozori i vrata su metalna. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja. Službena zgrada je prizemna zidana na koju su prema istoku prislonjeni kontejneri trokutnog tlocrta. U kontejnerima su prostori radionica remonta s unutarnjim dvorištem. Krov jednostrešan s pokrovom od lima. Zgrada je u funkciji HŽI održavanja željezničkog infrastrukturnog podsustava i je uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: UPRAVNA ZGRADA VUČE VLAKOVA HŽ CARGO

section_content: Zgrada je katnosti P+1, građena od kamenih blokova. Krov je višestrešni na drvenoj konstrukciji s pokrovom od salonita. Stolarija je drvena s drvenim škurama za zaštitu od sunca. Zgrada je neodržavana i potrebna joj je sanacija. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: STAMBENA ZGRADA

section_content: Zgrada je prizemnica zidane konstrukcije i jednostrešnog krova. Stolarija je drvena. Zgrada je neodržavana i potrebna joj je sanacija. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: ZGRADA 'TPV'-A I 'NJEGE I ČIŠĆENJA VAGONA'

section_content: Zgrada je katnosti P+1, zidana konstrukcije i jednostrešnog krova. 

Zapadno od kolosijeka Rijeka -Šapjane nalazi se kolni ulaz s ulice Milutina Barača za sljedeće zgrade:
section_name: ZGRADA PREGLEDAČA KOLA

section_content: Svjetionik je podignut 1884. u glavnom lučkom bazenu u konstrukciji od željeza prema projektu Luigija Burgstallera. Na današnjoj lokaciji podignut je 1893, kad je ojačan armirano betonskim rebrima. Dograđen je 1933. prema projektu Andrea Bayera. Zadnja nadogradnja s uređenjem je provedena 2002. g. U zgradi ispod svjetionika su danas službeni stanovi i obalna radio postaja. Zgrada je visine P+3 i izgrađena je u armiranobetonskoj konstrukciji s ravnim krovom. Vrata i prozori su izvedeni u aluminijskoj bravariji. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja Skladišta su građena od 1909. do 1914. godine prema projektu Istvana Bacsaka, Venceslava Celligoia, Janositza Josefa i Egana Lajosa, Whlera i Roberitza. Katnost skladišta 19 je P+3, a ostalih skladišta P+4. Konstrukciju skladišta čine armirano-betonski stupovi i grede, a krov je dvostrešni, izveden kao kosa armirano-betonska ploča. Obodni zidovi su od opeke. Skladišta su naknadno povezana sa šest mostova na razini 1. kata. Skladišni kompleks je pojedinačno zaštićen kao kulturno dobro. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: SVJETIONIK

section_content: Ova skladišta su predviđena za uklanjanje projektom izgradnje Zagrebačke obale. Zgrade nisu u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nisu uključene u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: 12c. SKLADIŠTA

section_content: Zgrada je prizemnica dvoetažne visine. Konstrukcija je armirano-betonska, a krov dvostrešni s limenim pokrovom. Vanjska bravarija je metalna. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: DEPO (KOLNA RADIONA)

section_content: Zgrada je prizemnica dvoetažne visine. Konstrukciju čine čelični okviri, dvostrešni krov pokriven limom. Pročelja su obložena limom, sa kopelit stijenama. Zgrada nijje u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: DEPO (HALA ZA POPRAVAK 'EVM'-a)

section_content: Zgrada je katnosti P+1 (P+2 u centralnoj zoni). Vanjski zidovi zgrade su od opeke. Krovovi bočnih nižih dijelova su trostrešni, a centralnog dijela je dijelom ravan dijelom trostrešni. Vanjska stolarija je drvena. Zgrada nijje u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: UPRAVA LOŽIONE

section_content: Zgrada je prizemnica kosog krova malog nagiba. Baza vanjskih zidova je od kamena, a u gornjoj zoni su od opeke. Vanjska bravarija je metalna. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: TOKARSKA RADIONA

section_content: Zgrada je prizemnica betonske konstrukcije i ravnog krova. Vanjska stolarija je drvena. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: UPRAVNA ZGRADA 'OVV'-a

section_content: Zgrada je dijelom prizemna, a dijelom katnosti P+1. Konstrukcija je betonska, a krov dvostrešni i pokriven crijepom. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: SLUŽBENA ZGRADA

section_content: Zgrada uz okretaljku (ložiona) je prizemnica, tlocrta polovice kružnog vijenca, građena od betona i opeke s čeličnom dvostrešnom krovnom konstrukcijom i pokrovom od azbestcementnih ploča. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: OKRETALJKA (LOŽIONA)

section_content: Zgrada bloka 2 nalazi se na spoju putničkog i teretnog kolodvora Rijeka. Zgrada je prizemnica armirano-betonske konstrukcije i ravnog krova. Vanjska bravarija je metalna. Zgrada nije u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i je uključena u obuhvat idejnog rješenja. Blok uređaj ugrađen u zgradu je zaštićen u svojstvu kulturnog dobra. Zgradi je potrebna sanacija. Zgrada je u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: 22a. SKRETNIČKI BLOK 2

section_content: Zgrada bloka 3 nalazi se na sjevernom pročelju zgrade tvornice ambalaže. Zgrada je prizemnica armirano-betonske konstrukcije i ravnog krova. Vanjska bravarija je metalna. Zgradi je potrebna sanacija. Zgrada je u funkciji HŽI Reguliranja i organizacije željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: 22b. SKRETNIČKI BLOK 3

section_content: Postojeći privremeni objekti, kontejneri i nadstrešnice, u sklopu koldvora, bit će uklonjeni zbog nove kolosiječne slike rekonstrukcije željezničkog kolodvora Rijeka. 

Potreba za smještaj Operativno upravljačkog centra za zapadnu Hrvatsku u kolodvoru Rijeka uvjetovala je prijedlog nekoliko lokacija. Nakon analize prostora putničkog i teretnog kolodvora, predlažu se lokacije na slobodnim površinama. Predložene lokacije orijentirane su prema teretnom kolodvoru zbog izuzetne koncentracije i izgrađenosti površina. 

Nakon odabrane lokacije za smještaj nove zgrade potrebno je definirati i urbanistički riješiti pješački i kolni pristup, kao i hortikulturno uređenje okoliša. 

Hortikulturno uređenje uključuje čuvanje postojećih stabala i sadnju novog niskog i visokog raslinja autohtonih vrsta.
section_name: Prijedlog rekonstrukcije zgrada u zoni teretnog kolodvora

section_content: Za potrebe organizacije i regulacije prometa i zbog unapređenja u organizaciji upravljanja prometom, planira se gradnja Operativno upravljačkog centra za zapadnu Hrvatsku na području riječkog kolodvora. Razmotrene su tri lokacije vidljive na situaciji -Prijedlozi lokacija:

LOKACIJA 1-zapadno od skretničkog bloka 2 LOKACIJA 2-sjeverno od teretnog kolodvora i kolosijeka pruge Rijeka-Šapjane, na lokaciji sadašnje građevine trokutastog tlocrta sastavljene od kontejnera i zidane zgrade LOKACIJA 3. -između skretničkog bloka 3 i svjetionika. Lokacija je sjeverno od kolosijeka pruge Rijeka -Šapjane, između postojeće kamene zgrade i montažno zidane zgrade održavanja smještene centralno na prostoru i manjih pomoćnih objekata sjeverno i istočno do remize. Lokacija posjeduje zaseban ulaz iz Krešimirove ulice. Lokacija je prihvatljiva, ali ne i idealna za izgradnju Centra zbog uklanjanja postojećih zgrada, prostorne ograničenosti lokacije i nepreglednosti u nižim etažama. Negativnost lokacije je pristupa prostoru teretnog i putničkog kolodvora isključivo preko glavnog prolaznog kolosijeka.
section_name: ZGRADA OPERATIVNO UPRAVLJAČKOG CENTRA ZA ZAPADNU HRVATSKU

section_content: Lokacija 3 odnosi se na prostor između skretničkog bloka 3, Ulice Milutina Barača na sjeveru, svjetionika i prolaznih kolosijeka na sjeveroistoku i teretnog kolodvora na jugu. Prostor ima postojeći kolni pristup sa sjevera iz Ulice Milutina Barača i direktan neometan pristup teretnim kolosijecima na jugu. Sa same lokacije moguće je vizualno sagledati i kompletan putnički kolodvor. 

Trenutno na lokaciji postoje dva kolosijeka, koje bi u slučaju odabira ove lokacije, trebalo ukloniti. S obzirom na urbanističke i prostorne uvjete lokacije, smatramo da od tri predložene, ova lokacija br. 3, najbolje odgovara za potrebe izgradnje Centra. Nova zgrada biti će poslovne namjene, isključivo u funkciji organizacije i regulacije željezničkog prometa HŽ Infrastrukture. Smještaj zgrade na građevinskom pravcu južno uz ulicu M. Barača u smjeru istok zapad omogućava kolni pristup kroz postojeći ulaz na kolnu manipulativnu površinu južno od zgrade, a sjeverno od kolosijeka teretnog kolodvora. Zgrada mora zadovoljiti moderno i funkcionalno arhitektonsko oblikovanje s poštivanjem svih tehničkih, tehnoloških, organizacijskih sigurnosnih uvjeta, kao i svih specifičnih zahtijeva za smještaj uređaja. 

Predviđa se zgrada tlocrtne površine cca 400m² KP, katnosti P+4+podrumska garaža. U sklopu Centra potrebno je na parceli osigurati odgovarajući broj parkirališnih mjesta, koji prema GUP-u grada Rijeke iznosi 1 mjesto na 30m² BRP. Površina zgrade iznosi cca 1340m². Ukupna građevinska bruto površina nadzemnih etaža je 1800m². Izuzevši prostore uređaja i pogonapretpostavljeni broj potrebnih parkirališnih mjesta iznosi 45. Stoga se predviđa organiziranje podzemne garaže površine cca 1000m².
section_name: LOKACIJA BR. 3

section_content: U Operativno upravljački centar za zapadnu Hrvatsku centru se predviđaju ukupno 22 izvršna radna mjesta, te drugo pomoćno osoblje i osoblje općih poslova. To su sljedeća radna mjesta: voditelj centra, regionalni dispečer, tehnolog regionalne prometne operative, voditelj za izvanredne događaje, pružni dispečer, prometnik. Broj djelatnika Regionalne jedinice Organizacije i regulacije prometom Zapad i Održavanje Zapad predviđa se ukupno 50, od toga za dionicu Škrljevo-Rijeka-Šapjane 27 djelatnika. Broj djelatnika za upravljanje željezničkim kolodvorom Rijeka predviđa se 13. 

Sve definirano i prikazano u Prometno tehnološkom idejnom rješenju ove studije-knjiga T.
section_name: Broj djelatnika

section_content: U prizemlju se organizira prostori za smještaj-uređaja upravljanja i osiguranja, uređaja za funkcioniranje same zgrade, kao i radni i pomoćni prostori za djelatnike upravljanja željezničkim kolodvorom Rijeka /putničkim i teretni kolodvorom/. Prostori za djelatnike potrebno je omogućiti neposredan pristup vanjskoj površini kolodvora. Prostori za smještaj uređaja trebaju osigurati direktni pristup i smještaj uređaja omogućavajući lakšu manipulacije i ugradnju, sve prema traženim uvjetima i propisima. To se naročito odnosi na prostorije SS i TK uređaja, pogonskih prostorija (agregata, napojne prostorije), kotlovnice, klimatizacije i ventilacije. 

Pri operativno-upravljačkom radu u novom centru potrebno je osigurati cjelovitost radnih skupina te omogućiti neposrednu suradnju unutar njih. Za ispunjenje ovog zahtjeva predlaže se smještaj operativno-upravljačkog dijela centra s pomoćnim prostorijama na 4. kat., a opći dio -dvoranu za sastanke, kancelarije upravnog osoblja i garderobe na 3. kat. Na 1. katu i dijelu 2. kata predviđaju se uredski prostori djelatnika regionalne jedinice Organizacije i regulacije prometom Zapad i Održavanje Zapad. Na ostalom dijelu 2. kata predviđen je prostor za smještaj pričuvnog mobilnog komutacijskog centra sustava GSMR-a. Konstruktivni sistem objekta treba biti modularan, te omogućiti upravljačku prostoriju bez stupova i zidova u sredini prostora koji predstavljaju vizualne barijere i imaju negativan utjecaj na integraciju prostora, te vizualnu i zvučnu komunikaciju. Svi podovi, zbog složenosti interne instalacijske mreže, moraju biti izvedeni kao tehnički (podignuti) podovi. 

Unutar upravljačke prostorije predlaže se kružni raspored sjedenja unutar pojedinih grupa, zbog mogućnosti ostvarivanja neposrednije suradnje između dispečerskog i prometnog osoblja, jer se time potiče sinergija u radnim procesima. Unutarnji radijus na kojem su postavljeni dispečerski stolovi je 3,0 m, a onaj za prometnike 6,0 m. Minimalni razmaci između pojedinih elemenata namještaja su 90, 120 i 180 cm. U operativno-upravljačkoj prostoriji zajednički video-zid nije potreban, zbog toga što je naglasak na suradnji unutar i između grupa te razmjeni informacija na više mjesta istodobno unutar prostorije, a ne lokalizaciji podataka na jednom mjestu, dostupnih samo nekolicini zaposlenika istovremeno. Ploha za video projekciju predviđena je u kriznoj sobi, gdje je nužno da svi sudionici u rješavanju problema istodobno imaju iste grafičke prikaze.
section_name: Prostorni odnosi

section_content: Radno mjesto mora biti ergonomski oblikovano. Preporuča se mogućnost regulacije radnog stola i stolice po visini, zbog prilagodbe svakom pojedinom zaposleniku. Boje i materijali namještaja moraju biti u matiranoj izvedbi, zbog sprječavanja bliještanja, te moraju imati mogućnost individualnog prilagođavanja razine osvjetljenja. 

Koncepcija rješenja prikazana je na tipskom ergonomski oblikovanim operaterskim radnim stolom predviđenim u lučnoj izvedbi, kao "Cergo B3-4", proizvođača švedske tvrtke CGM, specijalizirane za opremanje kontrolnih prostorija i centara. Stol ima mogućnost postave osam 22˝-inčnih monitora, postavljenima u dva reda (4+4). Ovi stolovi predstavljaju cjelovito ergonomsko rješenje, potrebno za operativno-upravljački rad. U novoj zgradi Operativno upravljačkog centra prostori se trebaju dimenzionirati sukladno pravilima korištenja upotrebljavajući i opremajući potrebnim suvremenim materijalima, uređajima i opremom, sigurnosnim sistemima upravljanja zgradom /protuprovale, vatrodojave, kontrole prolaza, regulacije grijanja hlađenja, klimatizacije, ventilacije, osvjetljenja, zaštite od insolacije. Stvarajući human i ugodan prostor za rad. Zgrada treba biti projektirana u skladu s važećim zakonima, pravilnicima i normama. Kompletno prizemlje kolodvorske zgrade u funkciji je Reguliranja i organizacije željezničkog prometa. Zgrada je uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: Oprema i dimenzije radnog mjesta

section_content: Službeni prostori locirani su u prizemlju. Kat je stambene namjene. Od strane kolosijeka ulazi se u službene prostorije: prometni ured, ured šefa kolodvora, ured pomoćnog šefa kolodvora, te pomoćni prostor s čajnom kuhinjom. Iz prometnog ureda se ulazi u dvije pomoćne prostorije i mali hodnik koji vodi u TK i SS prostoriju, na sjeverozapadnoj strani zgrade. Na sjeverozapadnom pročelju su ulazi u akumulatorsku prostoriju i dva stubišta na krajevima zgrade koja vode u podrumske prostore i 3 stana na katu. Glavni ulaz za putnike je s jugoistočne strane, u prostor čekaonice. U sklopu prizemlja ne postoji službeni ni javni sanitarni čvor. Smješteni su u zasebnu zgradu zapadno od kolodvorske zgrade. Kolodvorska zgrada s postojećim prostorom za putnike nije pristupačna za osobe s invaliditetom.
section_name: Organizacija prostora

section_content: Nosivi zidovi zgrade su od opeke s kamenim soklom. Krovna i međukatne konstrukcija su drvene. Krov višestrešni, pokriven salonit pločama, trenutačno se sanira i pokriva crijepom. Sva vanjska stolarija je drvena nedavno zamijenjena. Prozori 1. kata imaju drvene škure za zaštitu od sunca., koje su dotrajale.
section_name: Konstrukcija i materijali

section_content: Zgrada ima priključak na vodovod i struju. Postoje tri septičke jame. Grijanje službenih prostora je preko el. peći.
section_name: Instalacije

section_content: Postojeće zelenilo sastoji se od visokog zelenila uz bočna pročelja kolodvorske zgrade te uz pročelje prema kolosijeku. Nisko autohtono zelenilo okružuje kolodvor.
section_name: Hortikultura

section_content: Zgrade su prizemnice građene od opeke s dvostrešnim krovom i salonitnim pokrovom. 

Zgrade nisu u funkciji HŽI, Reguliranja i organizacija željezničkog prometa, i nisu uključene u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: i 3. STAMBENE ZGRADE

section_content: Poslovna zgrada HŽ Carga, nekada mlin. Katnost zgrade P+1+Pk. Nosivi zidovi arm. betonski, s dvostrešnim krovom. Vanjska stolarija je drvena. Zgrada neodržavana i u lošem je stanju. 

Zgrada nije u funkciji HŽI, Reguliranja i organizacija željezničkog prometa, i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: MLIN -POSLOVNA ZGRADA CARGA

section_content: Zgrada je prizemna, s ravnim krovom. Osim sanitarnog čvora u zgradi su dva pomoćna skladišta i agregat. 

Zgrada je u funkciji HŽI, Reguliranja i organizacija željezničkog prometa, i uključena je u obuhvat idejnog rješenja. 

Sanitarni čvor je namjene za službeno osoblje i djelatnike kolodvora kao i za putnike. Nije omogućena pristupačnost invalidnim osobama. Zgrada je sagrađena od opeke, vanjska vrata i prozori su metalni, neodržavan. 

Predviđa se uklanjanje zgrade i izgradnja nove na istoj lokaciji za smještaj uređaja. A potrebni sanitarni prostori predviđaju se u kolodvorskoj zgradi.
section_name: SANITARNI ČVOR

section_content: Zgrada je katnosti Po+P+3+Pk, s dvostrešnim krovom pokrivenim crijepom. Originalna vanjska stolarija je drvena, a dio je zamijenjen PVC stolarijom. Zgrada nije u funkciji HŽI, Reguliranja i organizacija željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja. Zgrada nije u funkciji HŽI, Reguliranja i organizacija željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: STAMBENA ZGRADA

section_content: Zgrada je prizemnice dijelom od opeke a dijelom drvene nosive konstrukcije. Vanjska obloga zidova od azbest-cementnim ploča je u derutnom stanju. Krov je dvostrešni sa salonitnim pokrovom. Vanjska stolarija je drvena s drvenim škurama. 

Zgrada nije u funkciji HŽI, Reguliranja i organizacija željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: RADNIČKA NASTAMBA

section_content: Zgrada je prizemnica od opeke s dvostrešnim krovom sa salonitnim pokrovom. Vanjska stolarija je drvena. Zgrada je u funkciji HŽI, Održavanje željezničkog infrastrukturnog podsustava i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja. 

12. STAMBENA ZGRADA Zgrada je katnosti P+1+Pk. Zidovi su od opeke s kamenim soklom, a krov dvostrešni, drvene konstrukcije sa salonitnim pokrovom. Vanjska stolarija je drvena s drvenim griljama, dijelom zamijenjena. Zgrada nije u funkciji HŽI, Reguliranja i organizacija željezničkog prometa i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: ZGRADA

section_content: Garaža je prizemnica od opeke s jednostrešnim krovom drvene konstrukcije i pokrovom od salonita. Vanjski prozori i vrata su metalni. Zgrada je u funkciji Održavanje željezničkog infrastrukturnog podsustava, nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: GARAŽA ZOP

section_content: Zgrada je prizemnica od armiranog betona s jednostrešnim limenim krovom. Zgrad je u funkciji HŽI, Održavanje željezničkog infrastrukturnog podsustava i nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: POMOĆNI BLOK

section_content: Zgrada je prizemnica izgrađena od betonskih blokova s jednostrešnim krovom s šinama kao nosačima i salonitnim pokrovom. Vanjski prozori i vrata su metalni. Zgrada je u funkciji Održavanje željezničkog infrastrukturnog podsustava, nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: MAGAZIN ZOP

section_content: Skladišta KM su prizemne zgrade građene s ravnim krovom i metalnim prozorima i vratima. Zgrada je u funkciji Održavanje željezničkog infrastrukturnog podsustava, nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: i 18. SKLADIŠTA KM

section_content: Prizemna zgrada podijeljena u dva volumena. Viši prostor hale na strani kolosijeka i niži prostor na sjevernoj strani. Konstrukcija je betonska, krov hale je ravni, a krov nižeg dijela jednostrešni s pokrovom iz rebrastog lima. Vanjski prozori i vrata su metalni. Zgrada je u funkciji Održavanje željezničkog infrastrukturnog podsustava, nije uključena u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: DIONICA KM

section_content: Prema Knjizi T-PROMETNO-TEHNOLOŠKO IDEJNO RJEŠENJE za Reguliranje i organizacija željezničkog prometa predviđena je zaposjednutost željezničkog kolodvora Škrljevo i dan je broj djelatinka. Predlaže se rekonstrukcija kolodvorske zgrade, u vidu organizacije prostora za potrebe osoblja sukladno zaštiti na radu. 

Obuhvat uključuje smještaj službenog sanitarnog čvora i sanitarnog čvora putnika u kolodvorsku zgradu, izvedbu radnih i pomoćnih prostora. Uređenje interijera uključuje: reorganizaciju prostora prema novim funkcijama, izvedbu novih konstrukcija, obloga i novih instalacija. Škure prozora na katu zbog dotrajalosti treba zamijeniti. Ukoliko se pristupi većoj rekonstrukciji, zbog same lokacije, preporuča se poboljšanje toplinske ovojnice zgrade. Uz kolodvorsku zgradu potrebno je izvesti pješački pristup u opločenju i nadstrešnicu ispred zgrade Potrebni prostori i površine prostora za smještaj uređaja sukladni su s definiranim veličinama prikazanim u Knjizi I1 i I2-2. PROMETNO-UPRAVLJAČKI I SIGNALNO-SIGURNOSNI TE ELEKTROENERGETSKI INFRASTRUKTURNI PODSUSTAV Uvjetovano potrebom zadržavanja funkcije sadašnjih uređaja za osiguranje pruge SS i TK, do potpune gotovosti novih uređaja, postojećem razmještajem prostora i traženim površinama za nove uređaje, nije moguće kvalitetno i funkcionalno riješiti smještaj novih uređaja u kolodvorsku zgradu. Stoga se predlaže novi objekt za smještaj uređaja za upravljanje jugozapadno uz zgradu. Na sadašnjoj lokaciji sanitarnog čvora i skladišta. Ostali prostori kolodvorske zgrade prenamijniti će se za sadržaje namjenjene putnicimablagajna, čekaonica, sanitarni čvor, komercijalni prostor i sl. Zgradu je potrebno prilagoditi za pristupačnost osoba smanjene pokretljivosti. 

Hortikulturno uređenje uključuje čuvanje postojećih stabala i sadnju novog niskog i visokog raslinja autohtonih vrsta.
section_name: Prijedlog rekonstrukcije

section_content: Nova zgrada za smještaj SS i TK uređaja u kolodvoru Škrljevo predviđena je kao prizemna, jednostavnog oblikovanja, koje bi bilo definirano u kasnijim fazama dokumentacije. Građevinska bruto površina zgrade u kolodvoru Škrljevo iznosi 146,8m². 

Potrebni prostori i površine prostora za smještaj uređaja sukladni su s definiranim veličinama prikazanim u Knjizi I1 i I2-2. 

Zgrada se smješta uz kolosijek, na potrebnu udaljenost, s dužim pročeljem paralelnim s kolosijekom, na poziciju sadašnjeg sanitarnog čvora sa skladištem. 

Zgrada sadržava prostorije za smještaj uređaja-SS, TK, informatike, agregata, napojnu prostoriju, skladište te ulaz. U zgradi nije predviđen stalni boravak osoblja, već je isključivo namijenjena za smještaj uređaja. Do zgrade je potrebno urediti pristup te izvesti opločenje u širini cca 120cm oko zgrade. Tabela 1: Namjena i površina prostorija u zgradi za smještaj SS i TK uređaja Škrljevo
section_name: ZGRADA ZA SMJEŠTAJ SS I TK UREĐAJA

section_content: Za konstrukciju objekta predlažu se zidovi i strop od porobetona s pripadajućim nosivim vertikalnim i horizontalnim serklažima na ab ploči/temeljima. Krov je kosi, jednostrešni s pokrovom od lima na potkonstrukciji. 

Predviđeni su podignuti podovi u prostorijama sa završnom obradom u linoleumu ili PVC oblozi. Obrada pročelja je žbukanjem, sa ostakljenim prozorima u aluminijskim profilima s prekinutim toplinskim mostom i fiksnim žaluzinama s vanjske strane. 

Zgrada je opremljena protupožarnim, protuprovalnim osiguranjem, kontrolom ulaza, potrebnim osvjetljenjem, klimatizacijom, ventilacijom, uzemljenjem i instalacijom zaštite od munja.
section_name: Konstrukcija i materijali

section_content: Kolodvor se nalazi u Ulici Danijela Godine 3 u Rijeci. Kolni pristup kolodvoru je s istočne strane Ulicom Drage Gervaisa. Postoje još tri pješačka pristupa stepeništima, dva sa zapadne i jedan s istočne strane kolodvorske zgrade. Kolodvor ima jednu uređenu površinu. Na prostoru kolodvora ispod razine pruge i paralelno s njom prolazi tunel Pećine-D404. Hortikulturno uređenje kolodvora čini grupacija visokog zelenila i travnate površine uz kolodvorsku zgradu.
section_name: KOLODVOR SUŠAK-PEĆINE

section_content: U prizemlju zgrade smještene su službene prostorije: prometni ured, prostorija prometnika, prostorije SS i TK uređaja i pomoćni prostori. U prizemlju se nalazi i čekaonica za putnike. Na istočnoj strani zgrade nalazi se ulaz u manji stan u prizemlju i stubište za pristup stanu na katu. 

U zgradi ne postoji sanitarni čvor za službeno osoblje i putnike. On je smješten u zasebnoj zgradi zapadno od kolodvorske zgrade. Zgrada nije prilagođena pristupačnosti invalidnim osobama.
section_name: Organizacija prostora

section_content: Nosivi zidovi zgrade su od opeke. Međukatna i krovna konstrukcija je drvena. Krov je višestrešni na drvenoj konstrukciji sa salonitnim pokrovom. Sva vanjska stolarija je drvena. Na strani kolosijeka je uz prizemni dio zgrade izvedena nadstrešnica čelične konstrukcije i pokrovom od polikarbonatnih ploča.
section_name: Konstrukcija i materijali

section_content: Zgrada ima priključak na vodovod, kanalizaciju i el. Postoji septička jama. Grijanje je rješeno putem el. peći.
section_name: Instalacije

section_content: Zgrada je prizemnica ravnog krova. Vanjska stolarija je drvena. Nije održavana, dotrajao je i ne udovoljava pristupačnosti invalidnih osoba u korištenju. 

Zgrada je u funkciji HŽI, Reguliranja i organizacija željezničkog prometa, i uključena je u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: SANITARNI ČVOR

section_content: Zgrada je prizemnica od opeke sastavljena od dva volumena. Viši zapadni volumen ima jednostrešni krov drvene konstrukcije, a niži istočni jednostrešni betonski krov. Stolarija je drvena. Zgrada je neodržavana i dotrajala. Zgrada je u funkciji HŽI, Reguliranja i organizacije željezničkog prometa, i uključena je u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: MAGAZIN

section_content: Zgrada je betonska prizemnica jednostrešnog krova drvene konstrukcije s pokrovom od salonita i drvene stolarije. 

Zgrada je nije u funkciji HŽI, Reguliranja i organizacija željezničkog prometa, i nije uključena je u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: GARAŽA

section_content: Zgrada je drvena, dvostrešnog krova, nekvalitetne izgradnje i u lošem stanju. Predviđa se uklanjanje zgrade.
section_name: SKLADIŠTE

section_content: Između sanitarnog čvora i kolosijeka i kolodvorske zgrade smješten je vanjski agregat, ograđen metalnom ogradom i natkriven dvostrešnom nadstrešnicom. On je u funkciji HŽI, Reguliranja i organizacija željezničkog prometa i uključen je u obuhvat idejnog rješenja.
section_name: &. AGREGAT

section_content: Studijom nije predviđena zaposjednutost kolodvora ni kolodvorske zgrade. Predviđene su dvije varijante lokacije novih perona; prva se nalazi na lokaciji sadašnjeg kolodvora, s osi pothodnika na udaljenosti cca 61m zapadno od osi kolodvorske zgrade, a druga istočno, s osi pothodnika cca 163m istočno od osi kolodvorske zgrade. Kolodvorska zgrada gubi funkciju putničkog prometa te se u njoj predviđa smještaj SS i TK uređaja. Prenamjenom čekaonice, službenih prostorija i prostorija stana u prizemlju, osigurao bi se adekvatan prostor za smještaj uređaja. Ukoliko neće biti u mogućnosti pripajanje prostora stana za potrebe smještaja uređaja, moguće je izgraditi zamjenski objekt na mjestu magazina, koji bi objedinio prostor za smještaj uređaja SS i agregat. Prostorije u sklopu zgrade ostale bi u namjeni za smještaj uređaja TK i Informatike. A ostali prostori bi se komercijalizirali. Za kvalitetnu prezentaciju objekta potrebno je međusobno uskladiti vanjsku stolariju, sanirati krovište, zamijeniti pokrov i izvesti eventualne manje radove na pročelju, koje je u dobrom stanju. 

Hortikulturno uređenje uključuje zaštitu postojećeg visokog zelenila i sadnju novog niskog i visokog raslinja autohtonih vrsta uključujući površinu nakon uklanjanja predviđenih objekata. PODDIONICA II: ŠKRLJEVO-RIJEKA Dokaznica mjera za kolodvore i stajališta prikazana je u sljedećoj tablici, a ukupni troškovi kolodvora i stajališta su uračunati u procjenu troškova poddionice. UkD -215 -6˚kom
section_name: Prijedlog rekonstrukcije

section_name: Prijedlog rekonstrukcije

section_content: m. U zgradi se nalazi prostorija s pet ćelija sa 25kV opremom. Zgrada je zidana s nosivim horizontalnim i vertikalnim serklažima, s jednostrešnim krovom pokrivenim limom. Stolarije je aluminijska. Zgrada nije zaposjednuta, isključivo je za smještaj uređaja. 

Zgrada je u funkciji HŽI organizacije i regulacije prometom.

section_content: Zbog povećanja pometa potrebno je, sukladno uvjetima definiranim u Knjizi I-PSN 2 rekonstruirati u PSN 2 + 1BV Sv. Kuzam. Povećenje prostora za novu čeliju izvesti će se preseljenjem kućnog transformatora iz pete ćelije na stup. Time nije potrebna dogradnja zgrade.
section_name: Prijedlog rekonstrukcije

section_content: Zgrada postrojenja EVP Sušak je dvo/tro etažna. Zgrada je zidana s nosivim horizontalnim i vertikalnim serklažima, s krovom pokrivenim limom. Stolarije je aluminijska. U zgradi su uz uređaje i upravljačke prostorije. Zgrada je u funkciji HŽI organizacije i regulacije prometom.
section_name: EVP SUŠAK

section_content: Zbog povećanja prometa potrebno je, sukladno uvjetima definiranim u Knjizi I, povećenje prostora za tri nove ćelije. U sklopu idejnog rješenja rekonstrukcijom unutar gabarita postojećeg objekta moguće je smjestiti potrebne uređaje. Zgrada je u funkciji HŽI organizacije i regulacije prometom. Na njezinoj sadašnjoj lokaciji predviđen je drugi kolosijek, te se zgrada PSN1 Rijeka uklanja.
section_name: Prijedlog rekonstrukcije

section_content: Za potrebe funkcioniranja pruge, na novoj lokaciji sjeverno od kolosijeka izgradit će se novi objekt PSN 2 Rijeka. Zgrada je dimenzija 8,9 x 5,6m i površine 41,5m 2 i u njoj se nalazi 6 ćelija. 

Sve sukladno uvjetima definiranim u Knjizi I. Trg kralja Tomislava 11/II 10000 ZAGREB Tel. : (0)1 4841 414 Fax: (0)1 6159 424 e-mail zpd@zpd. hr
section_name: Prijedlog rekonstrukcije

section_content: Šume regije unutar koje je obuhvat studije pripadaju mediteranskoj šumskoj regiji. To su većinom mješovite šume i šikare medunca i crnoga graba: u sloju drveća dominiraju Quercus pubescens, Ostrya carpinifolia, mjestimično Quercus cerris, Acer campestre, u sloju grmlja značajni su Cornus mas, Juniperus oxycedrus, Coronilla emeroides, u sloju zeljastih biljaka Sesleria autumnalis, Carex flacca, Aristolochia lutea, Asparagus tenuifolius, Iris graminea, Silene italica, Viola alba subsp. denhardtii i dr. Na području ima i šuma i šikara crnog graba s jesenskom šašikom: u sloju drveća ili grmlja se uz crni grab pojavljuju Acer monspessulanum, Fraxinus ornus, Sorbus aria, Cornus mas, Euonymus verrucosus, u sloju niskog raslinja Sesleria autumnalis, Carex flacca, Convallaria majalis, Lathyrus venetus, Melittis albida, Aristolochia lutea, Viola alba subsp. denhardtii, Dictamnus albus i dr. Šume promatranog područja spadaju većim dijelom u UŠP Buzet, šumarija Opatija-Matulji, a manjim dijelom UŠP Delnice, šumarija Rijeka. 

Od rijetkih i ugroženih stanišnih tipova, unutar obuhvata zahvata nalaze se površine stanišnog tipa E. 3. 5. -Primorske, termofilne šume i šikare medunca, koji ujedno predstavlja i dominantan stanišni tip na području zahvata. Prostorni plan uređenja Grada Rijeke i Generalni urbanistički plan na širem području utjecaja planiranog zahvata predlažu sljedeća područja od lokalnog ili gradskog značaja za zaštitu:

 područje Draškog potoka i stijene iznad Drage -u kategoriji značajnog krajobraza  brdo Sveti Križ (Vežica) -u kategoriji značajnog krajobraza  poplavna staništa u Dragi (Sveta Ana) -u kategoriji značajnog krajobraza (lokacija Zamočvarena područja uz željeznički nasip u Dragi, prema PPPGŽ)

Na prostorima kolodvora i stajališta potrebno je urediti postojeće ili izvesti nove hortikulturne površine. 

Na području kolodvora obuhvaćenih ovom studijom postoje hortikulturne površine koje bi većim dijelom trebalo zadržati, što se osobito tiče visokog raslinja. Treba ih urediti, sa sađenjem niskog i visokog raslinja autohtonih vrsta te po potrebi novih travnjaka. Moguća je izvedba elemenata urbane opreme, kao što su klupe i koševi sa smeće u sklopu hortikulturnih površina. Gdje zbog izgradnje novih građevina nije moguće zadržati postojeću hortikulturnu površinu, treba organizirati takav prostor na drugoj lokaciji. 

Na područjima stajališta izvan gradskog tkiva preporuča se planiranje hortikulturnih površina sa sadnjom niskog i visokog raslinja. Uz stajališta planirana u gustom gradskom tkivu bit će teško ili nemoguće osigurati prostor za hortikulturne površine pa se predlažu eventualni manji zahvati. 

Gdje god je moguće, odnosno gdje ima dovoljno raspoloživog prostora, preporuča se sadnja stabala u sklopu parkirališnih površina i uz pješačke i javne površine na kolodvorima i stajalištima. Prema GUP-u Grada Rijeke, prednost za sadnju drvoreda se daje sadnji sljedećih vrsta stabala: crnika, koprivić, maklen, judino drvo, crni jasen. Ovisno o vrsti tla odnosno podloge, za sadnju drvoreda mogu se koristiti: lipa, crni orah, sofora, divlji kesten, platana, japanska kalina, višnja, a u specifičnim ambijentalnim uvjetima i pinija, čempres obični, tisa. Uopće, izbor vrste treba prilagoditi stupnju ugroženosti pojedinih poteza tj. odabrati one vrste koje su otpornije na registrirano zagađenje i koje se radijusom korijenja mogu prilagoditi raspoloživom prostoru. U gradskim drvoredima ne dozvoljava se sadnja topola radi alergoloških učinaka ove vrste. 

Vrste koje imaju prednost u sadnji drvoreda:
section_name: KRAJOBRAZNO UREĐENJE KOLODVORA I STAJALIŠTA

section_name: GRAFIČKI PRILOZI