Geografsko raziskovanje turizma in rekreacije v Sloveniji

<jats:p>Raziskovanje turizma in prostega časa ima v slovenski geografiji že dolgoletno tradicijo, saj se je raziskovanje teh pojavov začelo hkrati z razvojem množičnega turizma po drugi svetovni vojni. V prispevku je prikazano dosedanje raziskovalno in strokovno delo na tem področju ter vloga geografije pri tem.</jats:p>

section_content: niti stalni kraj stanovanja in dela (International geographical glossary 1985; Geografija 2001). Tako opredeljen pojem izpostavlja kot poglavitno značilnost potovanje oziroma bivanje v kraju, ki ni glavni oziroma stalni kraj bivanja ali dela. Po mednarodnih priporočilih za turistično statistiko (International recommendations for tourism statistics 2008) se pojem turizem nanaša na 'dejavnosti obiskovalcev', pri čemer je obiskovalec tisti potnik, ki potuje v kraj zunaj svojega običajnega okolja za obdobje, krajše od leta dni iz kakršnegakoli razloga (posel, prosti čas ali drugi osebni razlogi), ki ni zaposlitev v obiskanem kraju. 

Zaradi medsebojne povezanosti turizma, rekreacije in prostega časa bodo v tem prispevku obravnavane vsebine, ki sodijo na vsa ta področja, čeprav to -da se ognemo pretiranemu ponavljanju -ne bo ves čas izrecno poudarjano. V prvem delu bo na kratko predstavljeno dosedanje geografsko raziskovalno in strokovno delo s tega področja v slovenskem prostoru, v nadaljevanju pa bo pozornost posvečena nekaterim aktualnim temam in vprašanjem, ki so relevantna za geografsko raziskovanje, ter vlogi, ki si jo je geografija pridobila pri preučevanju turizma in rekreacije.

section_content: Zaradi hitro naraščajočega pomena turizma po drugi svetovni vojni so se z njim že zgodaj začeli ukvarjati tudi slovenski geografi. Tako so se dela na temo turizma in prostega časa kontinuirano pojavljala že vsaj od šestdesetih let 20. st. naprej, čeprav so posamezna dela nastala že pred tem. Tako sta npr. Vrišer in Gams že v drugi polovici petdesetih let v Turističnem vestniku objavila krajša prispevka, ki sta obravnavala turizem ob slovenski obali (Vrišer 1957 ) in v bistveno manj obiskanem Pohorskem Podravju (Gams 1959). To so bila leta, ko je turizem v Sloveniji šele pridobival na pomenu in je naglo postajal čedalje pomembnejši tako z gospodarskega vidika kot z vidika preživljanja prostega časa. Tako se je v desetletju 1961-1970 število prihodov turistov v Sloveniji povečalo z 833. 082 na 1. 780. 165, število prihodov tujih turistov pa celo za štirikrat -z 200. 561 na 807. 487. V istem obdobju se je število prenočitev povečalo s 3. 099. 931 na 4. 825. 891 (Nastanitvena statistika 2010). Takšen razmah turizma je vplival tudi na povečevanje njegovih raznovrstnih učinkov, s tem pa tudi na povečano zanimanje geografov za ta pojav. 

Iz tega obdobja nagle rasti turizma, t. j. iz šestdesetih let prejšnjega stoletja, izvira vrsta prispevkov. Tako sta bila tedaj objavljena prispevka Jeršiča (1967a; 1967b), ki sta obravnavala vplive turizma na razvoj Bleda in sta predstavila ugotovitve iz njegove doktorske disertacije. Iz istega obdobja so prispevek Mezeta (1968) o hribovskih kmetijah in kmečkem turizmu, Jeršiča (1968) o sekundarnih počitniških bivališčih v Sloveniji in zahodni Istri ter krajši prispevek Gamsa (1963) o jamskem turizmu. Problematiki zdraviliškega turizma se je posvečala doktorska disertacija Ilga (1968). Tudi disertaciji Jeršiča (1965) in Vojvode (1965), ki sta sicer obravnavali širšo problematiko družbene geografije izbranih območij (Blejski kot, Bohinj), sta zaradi značilnosti regij preučevanja zelo veliko pozornosti namenili ravno problematiki turizma. Omenimo naj še, da je bil že leta 1963 objavljen učbenik Turistična geografija (Bračič 1963), ki je predstavljal obsežno in sistematično obravnavo turizma kot geografskega pojava. Pri tem so bila obravnavana tudi različna turistična območja s posebnim poudarkom na Sloveniji. 

V sedemdesetih in osemdesetih letih je turizem v Sloveniji že predstavljal uveljavljeno gospodarsko dejavnost ter pomemben sestavni del življenja slovenskega prebivalstva, ki je lokalno pomembno prispeval k preoblikovanju pokrajine in temeljito zaznamoval podobo številnih turističnih krajev (npr. Portoroža, Kranjske Gore, Bleda). Vzporedno s tem se je tudi število geografskih del (in objav), ki so se ukvarjala s turizmom in rekreacijo, še povečevalo, ta trend pa se je potem nadaljeval do sedanjosti. Obravnavane so bile številne nove teme in ugotovimo lahko, da se je ravno geografija v Sloveniji prva lotila nekaterih pomembnih vprašanj, povezanih s turizmom in rekreacijo, npr. pojava sekundarnih počitniških bivališč (npr. Jeršič 1968; 1987b; Plut 1977a; Gosar 1981; 1982; 1988), rekreacije v kontekstu prostorskega planiranja (Jeršič 1977), vrednotenja pokrajine za turizem (Plut 1976; Plut 1977b; Krišelj 1979; Horvat 1990; 1991), odnosa med turizmom in okoljem (Plut 1981; Jeršič 1989c), vplivov turizma na preoblikovanje oz. razvoj naselij (Jeršič 1967a; 1967b; 1990), prostočasnih navad prebivalstva, povezanih z izletniškimi potovanji oziroma bližnjo rekreacijo (Jeršič 1984a; 1989a) in drugih. 

Problematika turizma in rekreacije je bila prisotna tudi v številnih zbornikih geografskih posvetovanj, vključno z zborniki zborovanj slovenskih geografov, na katerih so bile redno obravnavane tudi tovrstne vsebine. Tako kaže omeniti zbornik jugoslovanskega geografskega simpozija z naslovom Geografija turizma in regionalno prostorsko planiranje (1977), ki je bil v celoti posvečen vprašanjem turizma in rekreacije in v katerem so bila objavljena tudi dela tujih avtorjev. Na drugi strani so zborniki zborovanj slovenskih geografov že od sredine sedemdesetih let naprej stalno prinašali prispevke s področja geografije turizma in rekreacije, ki so se posvečali tema pojavoma na primeru regij, kjer so se odvijala zborovanja. Pri tem so bile obravnavane različne vsebine, npr. pojav in učinki počitniških bivališč (Gosar 1981; 1984b; 1987), različne oblike turizma, kot so jamski (Kranjc 1990), 'kmečki' (Krišelj 1981) in zdraviliški turizem (Sore 1974), ali pa razvojne možnosti turizma na določenem območju (Dekleva 1987, Jeršič 1987a). 

Prispevki niso izhajali zgolj v različnih domačih znanstvenih in strokovnih revijah, ampak tudi v tujini. Med slednjimi lahko omenimo npr. dela Gosarja (1984a; 1989 ) in Jeršiča (1989b)). To opozarja na dejstvo, da so bile ugotovitve slovenske geografije dovolj tehtne, da so bile zanimive tudi za mednarodno strokovno javnost. 

Tudi v obdobju po osamosvojitvi Slovenije je zanimanje za strokovno in raziskovalno delu na tem področju ostalo precejšnje, o čemer priča vrsta del z različno vsebino in različnimi težišči, ki so nastala v zadnjih dveh desetletjih. Obravnavana so bila zelo raznolika vprašanja, kot npr. vprašanja turizma in rekreacije v povezavi z zavarovanimi območji (npr. Plut 1999; 2006b; Plut in sod. 2008; Zavarovana območja 2004; Jurinčič in Popič 2009), okoljski vplivi turizma (Sadar 2003; Cigale 2004; 2006; 2007; 2009; Mrak 2009a; 2009b; Repe in Mrak 2009; Vrtačnik Garbas 2009a), problematika podnebnih sprememb in njihov vpliv na turizem (Jurinčič 2007; Vrtačnik Garbas 2008; 2009b), vprašanja nosilne zmogljivosti okolja (Jurinčič 2004; 2005; 2008), vpliv političnih sprememb na območju Jugoslavije na razvoj turizma (Gosar 2001; 2005), vprašanja razvoja turističnih krajev (Vrtačnik Garbas 2005) in trajnostnega razvoja turizma (Gosar in Jurinčič 2003; Plut 2006a; Vintar Mally 2006). Nadaljevalo se je tudi raziskovanje nekaterih vsebin, ki so bile obravnavane že v prejšnjih obdobjih, npr. problematike bližnje rekreacije (Jeršič 1995; 1997; 1998; Cigale 1998). 

S področja geografskega raziskovanja prostega časa, rekreacije in turizma je v tem obdobju izšlo tudi nekaj monografskih del. Jeršič je obravnaval problem bližnje rekreacije (1998) in prostorskega načrtovanja rekreacije (Jeršič 1999). Horvat (2000) je v obsežnem delu, ki je prinašalo rezultate njegove doktorske disertacije, predstavil svoja preučevanja zdraviliškega turizma v Rogaški Slatini, ki je ena najbolj temeljitih obravnav razvoja turističnega kraja pri nas. Drug primer s tega področja je novejše delo z naslovom Okoljski učinki prometa in turizma v Sloveniji ( 2009 ), ki se je -kot pove že naslov -ukvarjalo tudi s problematiko okoljskih učinkov turizma. Problem soočanja turizma in varstva narave pa je v vrsti krajših prispevkov obravnavala publikacija Zavarovana območja in njihov pomen za turizem (2004). 

Ta raznovrstnost obravnavanih vsebin je bila tudi posledica globalnih procesov na področju turizma, katerih učinki so bili opazni tudi pri nas. Na drugi strani je zelo korenite spremembe doživel sam slovenski turizem, saj so politični dogodki na območju nekdanje Jugoslavije predstavljali z vidika razvoja turizma v Sloveniji velik pretres, tako glede sprememb turističnih tokov kot turistične ponudbe in razmer, v katerih deluje. Tako se je turistična podoba Slovenije v tem obdobju bistveno spremenila, kar se je odražalo tudi v slovenski geografski literaturi. 

Tudi ta kratek in nepopoln pregled del, ki so segala na področje turizma in rekreacije, nazorno priča o pozornosti, ki je je bil pojav deležen v geografskih krogih, hkrati pa opozarja, da je slovenska geografija -kljub prevladujoči uporabi pojma geografija turizma/turistična geografija -v veliki meri obravnavala vsebine, ki sodijo po Jeršiču (1985) na področje geografije prostega časa in geografije rekreacije. Nastajala so namreč tako dela, ki so bila osredotočena na najpomembnejša turistična območja in mednarodni turizem z njegovimi izrazitimi učinki, kot tudi dela, ki so namenjala pozornost predvsem rekreaciji v njenih različnih pojavnih oblikah. Številni avtorji so se ukvarjali s pojavi, ki so presegali, tako in tako težko opredeljive in zabrisane, meje med temi pojavi in pri svojem raziskovalnem in strokovnem delu upoštevali njihovo tesno prepletenost. Že omenjeno preučevanje problematike sekundarnih počitniških bivališč je dober primer temeljitega in kontinuiranega obravnavanja pojava, ki je pomembno zaznamoval različne slovenske regije, a je bil z vidika turizma kot gospodarske dejavnosti razmeroma malo pomemben in zato zunaj geografije precej spregledan. Tudi preučevanje bližnje rekreacije, ki se mu je posvečal zlasti Jeršič (npr. 1984; 1989; 1998), je imelo s 'klasičnim' obravnavanjem turizma le malo skupnega in je osvetljevalo vlogo turizma in prostega časa z drugačnega zornega kota, rezultati pa so bili uporabni tudi v okviru prostorskega planiranja. 

Tudi danes se geografi ukvarjajo z različnimi vidiki preučevanja turizma in rekreacije in pri tem delujejo v številnih institucijah na različnih območjih Slovenije, kar je nedvomno pozitivno za prihodnost tovrstnega geografskega raziskovanja. Posebej je treba omeniti tudi pedagoško dejavnost, saj so s tem povezane vsebine vključene v študijske programe na različnih univerzah oziroma fakultetah. Ta tradicija se ohranja tudi v okviru prenovljenih bolonjskih študijskih programov. Študij geografije daje zmožnost celovitega obravnavanja pojavov, hkrati pa številna praktično uporabna znanja. Širok spekter znanj se med drugim nanaša na prostorske potrebe turizma in rekreacije, na njune okoljske, družbene in gospodarske učinke, na drugi strani pa na vprašanja regionalnega razvoja ter regionalnega in prostorskega načrtovanja, kar omogoča sintetično in sinergetsko obravnavo dejavnikov in posledic turističnega razvoja. Odraz pedagoškega dela na tem področju so tudi številna diplomska dela. Za ilustracijo lahko služi podatek, da je samo na Oddelku za geografijo Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani v zadnjih dveh letih (2008 in 2009) nastalo kar 19 diplomskih del, ki so se ukvarjala predvsem s tematiko turizma in rekreacije.
section_name: TURIZEM IN REKREACIJA TER SLOVENSKA GEOGRAFIJA

section_content: Turizem je bil zaradi vpliva različnih dejavnikov ves čas podvržen intenzivnim spremembam, za katere pa se zdi, da so v zadnjem obdobju še hitrejše kot v preteklosti. Na razvoj turizma pomembno vplivajo družbene spremembe, ki smo jim priča, od demografskih sprememb ter sprememb na področju vrednot in življenjskih slogov do sprememb, povezanih z globalizacijo. Pomembne vplive je imelo tudi uvajanje novih tehnologij (npr. informacijskih tehnologij), ki v precejšnji meri spreminjajo organiziranost 'turistične industrije' in ravnanje potrošnikov/turistov. Ena izmed najbolj opaznih značilnosti turizma v zadnjem obdobju je njegova naraščajoča raznolikost, ki se kaže na različne načine -od heterogenih motivov samih turistov, raznolike in pogosto specializirane turistične ponudbe do naraščajoče raznovrstnosti prostočasnih dejavnosti. To vpliva tudi na naraščajočo raznovrstnost učinkov turizma in rekreacije, tako okoljskih kot družbenih. Takšni procesi odpirajo nova vprašanja tudi za geografsko raziskovanje turizma in rekreacije v Sloveniji. 

Nedvomno je eno ključnih vprašanj odnos med turizmom ter okoljem. Turizem je večinoma obravnavan le na ciljnem območju, čeprav povzroča prostorsko relevantne učinke tudi drugod, npr. na poti do turističnega kraja. Znotraj okoljskih učinkov turizma imajo posebno mesto tisti, ki so povezani s prometom, ki ga povzroča turizem, saj na nivoju posameznega turističnega potovanja prispeva največji delež okoljskih učinkov (Gössling in sod. 2005). Promet (zlasti cestni in letalski) v splošnem stalno narašča in vzporedno s tem narašča tudi promet, pogojen s prostočasnimi motivi. Posledično se stopnjujejo tudi njegovi vplivi na okolje. Posebnosti s turizmom povezanega prometa, in sicer tako z vidika njegove prostorske kot časovne distribucije, pa ostajajo razmeroma slabo poznane. Enako velja tudi za poznavanje prostorskih značilnosti ravnanja turistov (npr. izleti, načini mobilnosti, povezovanje več ciljev v okviru posameznega turističnega potovanja). Šele podrobnejše poznavanje teh značilnosti bi nam omogočilo bolj realno obravnavanje tovrstnih učinkov turizma na okolje. 

V zvezi z vplivi na okolje je vredno pozornosti tudi vprašanje vplivov turizma in rekreacije na pretežno naravnih območjih, ki zajemajo velik del Slovenije. Glede na izboljšano dostopnost teh območij lahko pričakujemo, da njihova prostočasna 'uporaba' narašča. Žal o tem ni pravih podatkov, kar opozarja na potrebo po boljšem poznavanju ravnanja/navad obiskovalcev in obsega ter prostorske usmerjenosti obiska. Dodatno dimenzijo tem vprašanjem daje dejstvo, da je dobršen del teh območij formalno zavarovan (narodni, regijski in krajinski parki, območja Natura 2000). S tem v zvezi se pojavlja vprašanje sobivanja oziroma skladnosti med turistično/rekreacijsko rabo tega prostora in njegovo varstveno funkcijo. V številnih primerih gre za nadpovprečno občutljivo naravno okolje (npr. visokogorski svet). Ravno na pomen pokrajinskih značilnosti pri obravnavanju okoljskih učinkov turizma je opozorila tudi Špes (2009), pri tem pa so te značilnosti enako aktualne tudi na drugih območjih. 

Pri obravnavanju odnosov med turizmom in okoljem je relevanten tudi razmislek o omejevanju turistične rasti, na kar je opozarjal že Gosar (2004). Z vprašanjem meja turističnega razvoja se med drugim ukvarja koncept nosilne zmogljivosti, kateremu se je Jurinčič (2005) posvetil na primeru Koprskega primorja. Rezultati so opozorili na aktualnost teh vprašanj tudi pri nas in na potrebo po njihovem nadaljnjem obravnavanju. Vprašanje meja turistične rasti pa ni povezano samo z odnosom med turizmom in okoljem, saj turizem povzroča tudi raznovrstne družbene učinke, ki so v primeru pretiranega ali drugače neustreznega razvoja lahko problematični tako za turiste/obiskovalce kot domače prebivalstvo. Oboji imajo v povezavi s turizmom precejšnja pričakovanja, ki pa zaradi neustreznega razvoja niso nujno uresničena. 

Turizem se najpogosteje obravnava predvsem kot gospodarska dejavnost, a ne gre zanemariti dejstva, da je turizem pomembna sestavina kakovosti življenja, ki prinaša številne in raznolike koristi (McCabe 2009; Gilbert in Abdullah 2009). Zaradi naraščajočih obremenitev na delovnem mestu lahko pričakujemo, da bo pomen kakovostnega preživljanja prostega časa še naraščal. S tem v zvezi se postavlja tudi vprašanje dostopnosti turizma, ki doslej ni bilo deležno posebne pozornosti, čeprav podatki kažejo, da se v okviru turističnih potovanj, povezanih s prenočevanjem, ne udejstvuje pomemben del prebivalstva Slovenije (Turistična potovanja domačega prebivalstva 2009), podobno pa velja tudi za preživljanje prostega časa zunaj doma (Jeršič 1998). 

Možnosti kakovostnega preživljanja prostega časa ne vključujejo samo ustreznih prostorskih in infrastrukturnih pogojev, ampak tudi odsotnost konfliktov z drugimi dejavnostmi. Kakovost turizma in rekreacije je lahko poslabšana zaradi vpliva drugih dejavnosti, lahko pa sta tudi sama vir problemov. Tako je pomembno poznavanje tovrstnih (potencialnih) nasprotij, pa tudi oblikovanje ustreznih ukrepov, ki naj bi jih omilili. Pozornosti vredno je tudi vprašanje medsebojne skladnosti različnih rekreacijskih dejavnosti oz. sobivanja različnih skupin obiskovalcev v omejenem prostoru, ki je deležen obiska posameznikov z različnimi motivi in načini ravnanja. Zaradi povečevanja raznolikosti prostočasnega udejstvovanja in pojava novih dejavnosti (npr. gorsko kolesarjenje, soteskanje, vožnja s štirikolesniki in motornimi sanmi) se povečujejo tudi možnosti za pojav novih nasprotij in novih problemov. 

V kontekstu geografskega preučevanja turizma in rekreacije bi kazalo omeniti še druge aktualne teme, npr. odzive turizma na spremenjene globalne razmere (od podnebnih sprememb do spremenjene gospodarske in politične podobe sveta), vplive spremenjenih turističnih in prostočasnih navad na turistične tokove in razvoj turističnih območij, vplive turizma na regionalni razvoj, značilnosti in učinke posebnih oblik turizma (pustolovski turizem, kulturni turizem, ekoturizem) ali pa razvoj nekaterih posebnih turističnih prostorov (npr. turizem v urbanem okolju). Ta in druga vprašanja so pomembna za naše razumevanje turizma in rekreacije, njunih prostorskih značilnosti ter njunih učinkov. Tako kot se stalno spreminjata turizem in rekreacija se bodo ves čas pojavljala nova vprašanja in se bo spreminjalo tudi geografsko preučevanje teh pojavov.
section_name: NEKATERA AKTUALNA VPRAŠANJA S PODROČJA TURIZMA IN PROSTEGA ČASA

section_content: S turizmom se ukvarjajo številne stroke, a je običajno največ pozornosti namenjene njegovi gospodarski vlogi in učinkom, čeprav so upoštevanja vredni tudi njegovi drugi vidiki. Turizem je poleg tega pojav, ki se v prostoru ne pojavlja izolirano, ampak v tesni medsebojni povezavi in soodvisnosti z drugimi pojavi, z drugimi človekovimi dejavnostmi in vplivnimi dejavniki. Razumeti ga je mogoče šele ob poznavanju teh povezav in medsebojnih vplivov ter ob upoštevanju drugih gospodarskih, družbenih in okoljskih procesov. Pristop, kakršnega zahteva preučevanje turizma, je geografiji blizu in geografija si je zaradi svojih značilnosti pridobila pomembno mesto pri preučevanju turizma. Hkrati je v tovrstno preučevanje vključevala tudi s turizmom tesno povezano problematiko preživljanja prostega časa oziroma rekreacije, kar daje njenim ugotovitvam dodatno težo. 

Če naj bi geografsko raziskovanje turizma in rekreacije zadržalo svojo drugačnost in hkrati svojo identiteto, mora -kot opozarja Butler (2004) -pri obravnavanju teh pojavov ohraniti sintetičen pristop ter osredotočenost na prostorske vidike in pokrajino. Geografi so doslej prispevali k boljšemu razumevanju prostorskih in regionalnih dimenzij razvoja turizma, hkrati pa so opozarjali na njihove posledice in vlogo z vidika načrtovanja razvoja turizma in drugih dejavnosti. S številnimi vprašanji, ki so danes pri tem ključna, se ukvarja ravno geografija (npr. okoljska vprašanja, vprašanja trajnostnega razvoja, mobilnosti), zato je smiselno in potrebno, da nadaljuje s svojim delom na tem področju. Prav je, da se zavzema za takšne značilnosti razvoja, ki jih lahko z rezultati svojega dela ovrednoti kot pozitivne. 

O razvoju turizma se -tudi na politični ravni -čedalje pogosteje razmišlja z vidika paradigme trajnostnega razvoja. Kot navaja Plut (2007), je z vidika geografije kot vsebinsko zelo široke in razvejane znanstvene discipline umestno v njeno polje vključiti širše pojmovan koncept trajnostnosti/sonaravnosti, ki razen okoljske obsega tudi gospodarsko in družbeno (socialno) sestavino. To velja ravno tako (ali še posebej) za turizem. Opredelitve trajnostnega turizma so sicer raznolike. Med bolj uveljavljenimi je opredelitev WTO (Svetovne turistične organizacije), ki kot ključne značilnosti trajnostnega razvoja turizma poudarja ekološko sprejemljivost tudi na dolgi rok ter etično in socialno pravičnost za lokalne skupnosti (Charter for sustainable tourism 1995). Brez poznavanja in razumevanja okoljskih in socialnih učinkov turizma ter na drugi strani njegovih potreb oziroma potreb turistov/posameznikov, pa tudi razmišljanje o trajnostnem razvoju turizma ostaja brez trdne osnove. 

Geografi lahko z rezultati svojega dela prispevajo k razvoju turizma, ki temelji na potencialih določene pokrajine, ne da bi jih degradiral oziroma poslabšal njihovo kakovost, in na odgovornem upravljanju z viri, ki lahko tudi dolgoročno daje pozitivne učinke. Čeprav je v širši javnosti turizem največkrat prisoten in deležen pozornosti predvsem kot gospodarska dejavnost, predstavlja tudi pomembno sestavino kakovosti življenja. S tem je povezana tudi potreba po zagotavljanju ustreznih možnosti za kakovostno preživljanje prostega časa, vključno s turizmom. In to ne samo za današnje generacije. 

Turizem se sooča z negotovo prihodnostjo, saj tudi nanj vplivajo razmeroma neugodne gospodarske razmere, okoljske spremembe (vključno s podnebnimi), problemi preskrbe z energijo, politična nestabilnost, globalna varnost in drugo. Predstave o neomejeni rasti tako stopajo nekoliko v ozadje. Vse to odpira številna nova raziskovalna in praktična vprašanja. 

Geography has played an important role in tourism research in Slovenia. It focused not only on tourism but also on the questions related to leisure and recreation what gives additional weight to its findings. Geographers have so far contributed to better understanding of many facets of tourism development. At the same time, they have pointed out their consequences in the context of tourism planning. 

In the last decade or two, tourism development was frequently discussed from the viewpoint of sustainable development paradigm. Definitions sustainable tourism development sometimes differ but usually long-term environmental acceptability and ethical and social equity are stressed. Without knowledge and understanding of environmental and social impacts of tourism and, on the other hand, the various needs of tourism and tourists, the discussion of sustainable tourism remains without firm foundations. With the results of their work geographers can contribute to development of those types of tourism, which are based on the responsible resource management and on the sustained use of environmental and cultural potentials. In the general public, tourism is usually considered and discussed predominantly as an economic activity but it is also very important as an inherent element of the quality of life. This means that provision of adequate leisure opportunities -including tourism -is also an important social goal. 

Tourism is globally influenced by uncertain economic situation, environmental change and political instability in many parts of the world. Consequently, notions of unlimited growth are not as widely accepted as before. The changing situation poses new questions also to the geographical research on tourism. Slovenian geography -due to the limited number of geographers -could not be as diverse and productive as geographies of some larger nations. Nonetheless, this should not be an obstacle for continued and quality research on tourism and recreation in the future. 

(Translated by the author)
section_name: SKLEP

section_name: GEOGRAPHICAL RESEARCH ON TOURISM AND RECREATION IN SLOVENIA Summary

section_content: Tourism research has quite a long tradition in Slovenian geography. After the Second World War tourism development begun rather hesitantly. Only in the sixties tourism became an important economic activity. Simultaneously with growing importance of tourism in Slovenia, the geography also showed interest in this phenomenon. First works on tourism appeared already in the 1950s, while in the 1960s tourism became an important research topic, although the number of papers and dissertations from this field was still rather limited. In the 1970s and 1980s, tourism became an established part of geographical research in Slovenia. Geography was first to deal with some important topics, e. g. recreation and spatial planning, relations between tourism and environment, development and transformation of tourist areas, second homes, etc.
section_name: GEOGRAPHICAL RESEARCH ON TOURISM AND RECREATION IN SLOVENIA Summary