Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ivan (prvé meno)

**Ivan** je mužské krstné meno. Je ruskou formou mena Ján, ktoré znamená „Boh (Jahwe) je milostivý“. Meniny na Slovensku má 8. júla.

## Známi Ivanovia

### Slovensko

IVAN KOVÁLIK

* Ivan Baranka (\* 1985), slovenský hokejista
* Ivan Bella (\* 1964), prvý slovenský kozmonaut
* Ivan Bukovčan (\* 1921 – † 1975), slovenský dramatik a filmový scenárista
* Ivan Csudai (\* 1959), slovenský výtvarník, hudobník a pedagóg
* Ivan Čiernik (\* 1977), slovenský hokejista
* Ivan Droppa (\* 1972), slovenský hokejista
* Ivan Fiala (\* 1941), slovenský horolezec
* Ivan Gálfy (\* 1933 – † 2011), slovenský horolezec
* Ivan Gašparovič (\* 1941), prezident Slovenskej republiky
* Ivan Horváth (\* 1904 – 1960), slovenský spisovateľ
* Ivan Krajíček (\* 1940 – † 1997), slovenský herec, spevák, humorista, režisér a moderátor
* Ivan Krasko (\* 1876 – † 1958), slovenský básnik, prozaik a prekladateľ
* Ivan Krivosudský (\* 1927 – † 2010), slovenský herec
* Ivan Kupec (\* 1922 – † 1997), slovenský básnik, esejista a prekladateľ
* Ivan Letko (\* 1934), slovenský herec a divadelný pedagóg
* Ivan Lexa (\* 1961), bývalý riaditeľ Slovenskej informačnej služby
* Ivan Majeský (\* 1976), slovenský hokejista
* Ivan Mikloš (\* 1960), slovenský ekonóm a politik
* Ivan Mistrík (\* 1935 – † 1982), slovenský herec
* Ivan Náter (\* 1925 – † 1991), slovenský fyzik
* Ivan Palúch (\* 1940 – † 2015), slovenský herec
* Ivan Rajniak (\* 1931 – † 1999), slovenský herec
* Ivan Romančík (\* 1950), slovenský herec
* Ivan Stodola (\* 1888 – † 1977), slovenský dramatik a spisovateľ
* Ivan Šimko (\* 1955), slovenský politik
* Ivan Štefanec ( \* 1961), slovenský politik
* Ivan Štrpka (\* 1944), slovenský básnik, esejista, prozaik a textár
* Ivan Švarný (\* 1984), slovenský hokejista
* Ivan Tásler (\* 1979), slovenský spevák, skladateľ a gitarista
* Ivan Uhliarik (\* 1968), slovenský politik
* Ivan Vojtek (\* 1962), slovenský herec
* Ivan Žiak (\* 1952), slovenský futbalista

### Svet

* Ivan IV. Hrozný (\* 1530 – † 1584), prvý ruský cár
* Ivan Alexander († 1371), bulharský cár
* Ivan Basso (\* 1977), taliansky cyklista
* Ivan Alexandrovič Gončarov (\* 1812 – † 1891), ruský spisovateľ
* Ivan Hlinka (\* 1950 – † 2004), český hokejista a tréner
* Ivan Ignatievič Jakubovskij (\* 1912 – † 1976), sovietsky maršal
* Ivan Stepanovič Konev (\* 1897 – † 1973), sovietsky maršal
* Ivan Andrejevič Krylov (\* 1769 – † 1844), ruský bájkar
* Ivan Lendl (\* 1960), česko-americký tenista
* Ivan Vladimirovič Mičurin (\* 1855 – † 1935), ruský šľachtiteľ a ovocinár
* Ivan Olbracht (\* 1882 – † 1952), český spisovateľ, prozaik, publicista, novinár a prekladateľ
* Ivan Petrovič Pavlov (\* 1849 – † 1936), ruský lekár a psychológ
* Ivan Trojan (\* 1964), český herec
* Ivan Sergejevič Turgenev (\* 1818 – † 1883), ruský spisovateľ

## Referencie
# Jün-kang š’-kchu

Svetové dedičstvo UNESCO

| Yungang Grottoes\* |
| --- |
| Lokalita Svetového dedičstva UNESCO |
|

---

 |
| Jün-kang š'-kchu

---

 |
| **Štát** |  Čína |
| **Typ** | kultúrna pamiatka |
| **Kritériá** | i, ii, iii, iv |
| **Identifikačné č.** | 1039 |
| **Región**\*\* | Ázia a Pacifik |
| **História zápisu** |
| **Zápis** | 2001  (25. zasadnutie) |
| \* Názov ako je zapísaný v zozname Svetového dedičstva. \*\* Klasifikované regióny podľa UNESCO. |

**Jün-kang š’-kchu** je jaskynný komplex v čínskej provincii Šan-si v prefektúre Ta-tchung. Jaskyne sú unikátnou ukážkou skalnej architektúry a spolu s jaskyňami Mo-kao a Lung-men tvoria asi najvýznamnejšie pamiatky čínskej jaskynnej architektúry. V desiatkach jaskýň sa nachádzajú stovky malieb a sôch, väčšinou inšpirovaných budhizmom.

V roku 2001 boli jaskyne zapísané na zoznam svetového dedičstva UNESCO.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Jün-kang š’-kchu**

## Externé odkazy

* Stránka UNESCO

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Jün-kang na českej Wikipédii.*
# Luxusný statok

**Luxusný statok** alebo **elitársky statok** (v prípade tovaru aj **luxusný tovar, elitársky tovar**) je statok, po ktorom dopyt stúpa rýchlejšie než úmerne s rastúcim príjmom. Luxusný tovar má teda vysokú (väčšiu ako jeden) príjmovú elasticitu dopytu: čím sú ľudia bohatší, tým kupujú viac luxusného statku. To ale tiež znamená, že ak sa zníži príjem, prudko klesne aj dopyt po luxusnom tovare. Treba tiež povedať, že príjmová elasticita dopytu sa môže veľmi meniť v závislosti od výšky príjmu. Luxusný tovar sa preto môže stať normálnym alebo dokonca inferiórnym statkom.

Typickým luxusným tovarom sú napríklad niektoré značky automobilov, šperky, ale aj niektoré druhy jedla.

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Luxusní zboží na českej Wikipédii.*
# Madhjámika

**Madhjámika** alebo **madhjáma-márga** (sanskr. माघ्यमक *mádhjamaka* – stredná cesta) alebo **šúnjaváda** (sanskr., doslova: učenie o prázdne) je filozofická škola mahájánového budhizmu založená Nágárdžunom ako stredná cesta medzi tými, ktorí hlásajú reálne bytie (podľa Nágárdžunu to boli najmä hínajánisti) a tými, ktorí hlásali nebytie (nihilisti, čiže v podstate v indickom poňatí materialisti hlásajúci neexistenciu morálneho zákona skutkovej následnosti).

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Kaja (konfederácia štátov)

Mapa územia konfederácie Kaja v strede južnej časti Kórejského poloostrova
**Kaja** alebo **Karak** bola „konfederácia šiestich malých štátov“ v južnej časti dnešnej Južnej Kórei. Existovala medzi rokmi 43 pred Kr. až 562 po Kr. v údolí rieky Naktonggang. Po jej stranách sa nachádzali kráľovstvá Päkče a Silla.

## Dejiny

Podľa kroniky *Odkazy Troch kráľovstiev* Kaju založil Suro, ktorého poslali nebesá. Podľa nálezísk v meste Kimhe bola Kaja centrom výroby keramiky a kovových predmetov. Kórejské pramene odkazujú na emigrantov z Kaji, ktorí sa usadili v japonskej oblasti Jamato kde založili tamojšiu tradíciu výroby keramických predmetov. Japonská kronika *Nihon šoki* Kaju označuje za japonskú kolóniu na Kórejskom poloostrove. Kvôli geografickej izolácii Kaja vyvinula obchod po mori s čínskym hlavným mestom Luo-jang a s Japonskom. Tradičná citara typu kajagum sa nazýva podľa Kaji, názov znamená citara z Kaji. Kráľovstvo Silla si v roku 532 podrobilo východnú polovicu Kaji a v roku 562 aj západnú.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kaja (konfederácia štátov)**
# 422

|  |
| --- |
| **Roky:** 417 418 419 420 421 – **422** – 423 424 425 426 427 |
| **Desaťročia:** 10. roky – **20. roky 5. storočia** – 30. roky |
| **Storočia:** 4. storočie – **5. storočie** – 6. storočie |
| **Slovensko:**
417
418
419
420
421 –
**422** –
423
424
425
426
427

---

**Rok 422 v oblastiach:Kultúra*
Hudba –
Umenie –
Veda |
|

---

**Zoznam vládcov:**
Predstavitelia štátov –
Vedúce osobnosti |

## Úmrtia
# 588

|  |
| --- |
| **Roky:** 583 584 585 586 587 – **588** – 589 590 591 592 593 |
| **Desaťročia:** 70. roky – **80. roky 6. storočia** – 90. roky |
| **Storočia:** 5. storočie – **6. storočie** – 7. storočie |
| **Slovensko:**
583
584
585
586
587 –
**588** –
589
590
591
592
593

---

**Rok 588 v oblastiach:Kultúra*
Hudba –
Umenie –
Veda |
|

---

**Zoznam vládcov:**
Predstavitelia štátov –
Vedúce osobnosti |

## Hlavy štátov

**Byzantská ríša: Maurikios I.
# 447

|  |
| --- |
| **Roky:** 442 443 444 445 446 – **447** – 448 449 450 451 452 |
| **Desaťročia:** 30. roky – **40. roky 5. storočia** – 50. roky |
| **Storočia:** 4. storočie – **5. storočie** – 6. storočie |
| **Slovensko:**
442
443
444
445
446 –
**447** –
448
449
450
451
452

---

**Rok 447 v oblastiach:Kultúra*
Hudba –
Umenie –
Veda |
|

---

**Zoznam vládcov:**
Predstavitelia štátov –
Vedúce osobnosti |
# 549

|  |
| --- |
| **Roky:** 544 545 546 547 548 – **549** – 550 551 552 553 554 |
| **Desaťročia:** 30. roky – **40. roky 6. storočia** – 50. roky |
| **Storočia:** 5. storočie – **6. storočie** – 7. storočie |
| **Slovensko:**
544
545
546
547
548 –
**549** –
550
551
552
553
554

---

**Rok 549 v oblastiach:Kultúra*
Hudba –
Umenie –
Veda |
|

---

**Zoznam vládcov:**
Predstavitelia štátov –
Vedúce osobnosti |

## Úmrtia
# Léno

Lénna prísaha (1512)
**Léno** (nem. Lehen; lat. feudum, beneficium) alebo **feudum (v širšom zmysle)** bol (najmä v stredoveku) pozemok alebo úrad (hodnosť) spojený s dôchodkami, udelený nejakou osobou či inštitúciou pod podmienkou, že prijímateľ zloží sľub vernosti (a spravidla bude poskytovať nejakú službu).

## Terminológia

Osoba alebo inštitúcia, ktorá léno prijíma, sa nazýva **lénnik** alebo (najmä pre včasný stredovek) **vazal** alebo **man** (mohol ním byť nielen šľachtic, ale aj cirkevný hodnostár, kláštor, alebo biskupstvo). Osoba alebo inštitúcia, ktorá léno udeľuje sa nazýva **lénny pán** alebo (najmä pre včasný stredovek) **senior** alebo skôr pejoratívne aj **feudál**. Najvyšším lénnym pánom bol panovník. Vzťah závislosti medzi lénnym pánom a lénnikom sa nazýva **lénny vzťah** alebo (najmä pre včasný stredovek) **vazalstvo** či **vazalský vzťah**. Politicko-ekonomický systém lénnych vzťahov sa nazýva **lénny systém**. Niektorí autori stotožňujú pojmy lénny systém a feudalizmus (feudálny systém), ale u väčšiny autorov je feudalizmus širší pojem než lénny systém. **Feudum v užšom zmysle** je len léno udeľované dedične (v Európe od 9. storočia). Léno udeľované len doživotne sa nazýva **benefícium**.

## Charakteristika

Vazal musel najmä poskytovať svojmu pánovi vojenskú službu a pán mal povinnosť vazala ochraňovať. Neskôr pribudol rad rôznych iných služieb (štátna služba, súdna služba a podobne). Postupne vznikla spoločenská pyramída lénnych vzťahov, na vrchole ktorej stál panovník ako prvotný "prideľovač" léna, pod ním rôzni šľachtici a duchovní, ktorí léno im pôvodne pridelené prideľovali ďalším osobám atď. Na najnižšom stupni pyramídy boli poddaní, ktorí dostali pôdu iba do užívania (nie ako léno) a za jej používanie odvádzali tzv. feudálnu rentu. Lénny systém sa v Európe vyvinul najmä v jej západnej a strednej časti spojením rímskoprávnych, keltských a germánsko-slovanských prvkov družinového pomeru. Začiatky možno vidieť na sklonku Rímskej ríše, keď kolóni platili poplatok za prepožičanú pôdu. Klasickú podobu feudalizmus získal vo Franskej ríši v 8.- 9. storočí. Od konca stredoveku lénny systém postupne zanikal. Na Slovensku lénny systém existoval v Nitrianskom kniežatstve, na Veľkej Morave a najmä v Uhorsku za vlády Arpádovcov. Posledné zvyšky lénnych vzťahov na Slovensku zanikli v roku 1848 resp. až 1918. Podobné pomery ako v európskom stredoveku existovali aj v niektorých iných oblastiach sveta, napríklad v Japonsku tzv. han.
# Územie

**Územie** je časť zemského povrchu, zemepisná oblasť, krajina.

## Iné projekty

WikicitátyCommons* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Územie Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Územie**

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# 500

|  |
| --- |
| **Roky:** 495 496 497 498 499 – **500** – 501 502 503 504 505 |
| **Desaťročia:** 90. roky – **0. roky 6. storočia** – 10. roky |
| **Storočia:** 4. storočie – **5. storočie** – 6. storočie |
| **Slovensko:**
495
496
497
498
499 –
**500** –
501
502
503
504
505

---

**Rok 500 v oblastiach:Kultúra*
Hudba –
Umenie –
Veda |
|

---

**Zoznam vládcov:**
Predstavitelia štátov –
Vedúce osobnosti |

## Narodenia

* Vigilius, 60. pápež (približný dátum)

## Úmrtia

* Zu Chongzhi, Čínsky matematik
# 542

|  |
| --- |
| **Roky:** 537 538 539 540 541 – **542** – 543 544 545 546 547 |
| **Desaťročia:** 30. roky – **40. roky 6. storočia** – 50. roky |
| **Storočia:** 5. storočie – **6. storočie** – 7. storočie |
| **Slovensko:**
537
538
539
540
541 –
**542** –
543
544
545
546
547

---

**Rok 542 v oblastiach:Kultúra*
Hudba –
Umenie –
Veda |
|

---

**Zoznam vládcov:**
Predstavitelia štátov –
Vedúce osobnosti |

## Úmrtia
# 565

|  |
| --- |
| **Roky:** 560 561 562 563 564 – **565** – 566 567 568 569 570 |
| **Desaťročia:** 50. roky – **60. roky 6. storočia** – 70. roky |
| **Storočia:** 5. storočie – **6. storočie** – 7. storočie |
| **Slovensko:**
560
561
562
563
564 –
**565** –
566
567
568
569
570

---

**Rok 565 v oblastiach:Kultúra*
Hudba –
Umenie –
Veda |
|

---

**Zoznam vládcov:**
Predstavitelia štátov –
Vedúce osobnosti |
# Čeng-čou

|  |
| --- |
| Čeng-čou |
| prefektúrne mesto |
|  |
| Štát |  Čína |
| Provincia | Che-nan |
|  |
| Súradnice | ﻿ / ﻿ |
|  |
| prefektúrne mesto | 7 507 km² (750 700 ha) |
|  - aglomerácie | 1 024 km² (102 400 ha) |
|  - okresu | 1 979 km² (197 900 ha) |
|  |
| Obyvateľstvo | 8 626 505 (*2010*) |
|  - aglomerácie | 3 132 000 |
|  - okresu | 3 980 250 |
| Hustota | 1 149,13 obyv./km² |
|  - aglomerácie | 3 059 obyv./km² |
|  - okresu | 2 011 obyv./km² |
|  |
| PSČ | 450000 |
| Tel. predvoľba | 371 |
|  |
|

 Poloha mesta v rámci Číny

 |
|  Interaktívna mapa mesta
 |
|  |
| **Wikimedia Commons:**  Zhengzhou |
| **Webová stránka:**  www.zhengzhou.gov.cn |
| **OpenStreetMap:** mapa |
|  |
| **Portál, ktorého súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál |

 |
|  |

**Čeng-čou** (čín. 郑州, 鄭州) je hlavné mesto čínskej provincie Che-nan a najľudnatejšie mesto v strednej Číne. Čeng-čou je prefektúrne mesto, ktoré slúži ako politické, ekonomické, technologické a vzdelávacie centrum provincie a zároveň je dopravným uzlom v strednej Číne. Centrum mesta leží na južnom brehu Žltej rieky a patrí medzi štyri starobylé čínske hlavné mestá.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Čeng-čou**
# Ming

Čína v roku 1580
Symbol dynastie Ming.
Dynastia **Ming** (čín. 明朝, pchin-jin: *Ming Chao*; doslova „žiarivá dynastia“) vládla v Číne v rokoch 1368 – 1644, na juhu krajiny sa stúpenci mingského rodu udržali do roku 1661. Bola poslednou čínskou národnou dynastiou, po nej nastúpila mandžuská dynastia Čching.

Jej zakladateľom bol Ču Jüan-Čang, vodca povstania proti mongolskej dynastii Jüan. On a jeho potomkovia pozdvihli Čínu k dlhodobej ekonomickej prosperite a politickej stabilite. Časom vďaka polygamii bežnej u vyšších vrstiev čínskej spoločnosti vzrástol počet mužských členov rodu na sto tisíc. Z politiky však boli, okrem cisárov a následníkov trónu, v záujme stability vlády vylúčení.

Od konca 16. storočia hospodárske ťažkosti a z nich plynúce roľnícke povstania priniesli oslabenie mingskej moci, využitej roku 1644 Mandžujmi na zvrhnutie dynastie a prevzatie moci v Číne.

## Ďalšia literatúra

* BROOK, Timothy. *Čtvero ročních dob dynastie Ming : Čína v období 1368 – 1644*. Preklad Vladimír Liščák. Vyd. 1. Praha : Vyšehrad, 2003. 362 s. ISBN 80-7021-583-6.
* ČARNOGURSKÁ, Marina; ČAPLICKÝ, Peter. *Mingovia v príbehoch a v histórii*. 1. vyd. Bratislava : Paralympijská marketingová spoločnosť, 2017. 216 s. ISBN 978-80-972875-9-7.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Ming**

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Dynastie Ming na českej Wikipédii.*
# Polyfónia

**Polyfónia** je v hudbe viachlas, mnohohlas s melodickou a rytmickou samostatnosťou jednotlivých hlasov vedených podľa pravidiel kontrapunktu, opak: homofónia.

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Polyfónia Wikislovník ponúka heslo **Polyfónia**
# Američania (USA)

Americká ikona
**Američania** (iné názvy pozri nižšie; angl. Americans) môžu byť:

* obyvatelia Spojených štátov alebo
* občania Spojených štátov amerických (angl. U.S. citizens) alebo
* štátni príslušníci Spojených štátov amerických (angl. U. S. nationals [v širšom zmysle, t.j. vrátane občanov Spojených štátov]), t.j. podľa súčasných predpisov občania USA a ostatné osoby, ktoré sú viazané putom trvalej vernosti k USA, alebo
* osoby narodené v Spojených štátoch amerických (angl. U.S. natives) alebo
* osoby narodené v Spojených štátoch amerických alebo občania Spojených štátov amerických.

## Názov

Iné slovenské názvy Američanov sú: hovorovo: **Amerikáni**, **Amerikánci**, v slangu: **Amíci** [jedn. číslo **Amík**], **Amici** [jedn. číslo **Amik**], **Amiovia** [jedn. číslo **Ami**].

## Obyvatelia USA

V USA žijú ľudia rôznych národnostných, etnických aj rasových skupín; USA sú z tohto hľadiska jeden z najrôznorodejších štátov sveta. S výnimkou indiánskeho obyvateľstva všetci predkovia Američanov emigrovali z ostatných kontinentov (Afrika, Európa, Ázia).

Z hľadiska rás sú v USA zastúpené všetky veľké ľudské rasy. Bielych bolo v roku 2010 podľa sčítania obyvateľstva 72,4 %, černochov bolo v roku 2010 12,6 %, Ázijcov je 4,8 %, Indiánov je 0,9 %, ľudí pacifického pôvodu 0,2 %, zvyšok ostatné obyvateľstvo (vrátane miešancov). Z iného hľadiska tvoria 16,5 % obyvateľstva Hispánci a Latinskoameričania, zvyšok tvorí ostatné obyvateľstvo.[chýba zdroj]

### Kultúra

Americká kultúra sa väčšinou spája so západnou kultúrou, čím vzniká hlavný kultúrny prúd, ktorý však vychádza zo zvykov a tradícií prisťahovalcov zo severnej a západnej Európy. Niekedy sa tu ukážu aj zvyky a tradície z afrického svetadielu.[chýba zdroj]

### Diaspóra

Niektorí ľudia amerického pôvodu žijú mimo USA. Odhaduje sa, že ich je tri až sedem miliónov a tvoria tzv. *americkú diaspóru*.[chýba zdroj]

## Občania alebo štátni príslušníci USA

V Spojených štátoch žijú ľudia rôzneho rasového a etnického pôvodu, preto kultúra a právo USA nestotožňujú štátnu príslušnosť (angl. nationality) s rasou alebo etnickým pôvodom, ale s občianstvom a prísahou trvalej vernosti.

## Zdroje

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku na anglickej Wikipédii (číslo revízie nebolo určené).* - kapitola o občanoch a štátnych príslušníkoch
# Juhovýchodná Európa

Topografická mapa juhovýchodnej Európy
     Juhovýchodná Európa na základe návrhu Stálej komisie pre geografické názvy, Nemecko
**Juhovýchodná Európa** je geografický subregión Európy, ktorý pozostáva predovšetkým z oblasti Balkánu, ako aj priľahlých regiónov a súostroví. Definície tohto regiónu sa prekrývajú a sú protichodné, a to z politických, hospodárskych, historických, kultúrnych a geografických dôvodov.

## Dejiny

V 14. storočí dobyli územie juhovýchodnej Európy Osmanskí Turci. Podrobené národy si nezávislosť vybojovali až v 1912 v prvej balkánskej vojne o rok neskôr prepukol konflikt medzi Gréckom a Srbskom na jednej strane a Bulharskom na strane druhej. Po prvej svetovej vojne vzniklo kráľovstvo Juhoslávia. Za druhej svetovej vojny bolo územie obsadené mocnosťami Osi. Po vojne sa všetky štáty v oblasti až na Grécko, Turecko a Cyprus stali súčasťou východného bloku. Po roku 1989 padol komunizmus vo väčšine krajín juhovýchodnej Európy a začala občianska vojna v Juhoslávii. V roku 2007 pristúpili Bulharsko a Rumunsko do EÚ.

## Geografia

Oblasť sa rozkladá na Balkánskom polostrove. Najvyššími pohoriami sú Karpaty, Dinárske vrchy, Stará planina a Pindos. Najväčšími riekami sú Dunaj, Sáva, Dráva, Velika Morava a Marica.

### Najväčšie mestá

Atény

Belehrad

Bukurešť

* Atény
* Belehrad
* Bukurešť
* Sarajevo
* Sofia

## Obyvateľstvo

Prevažujú slovanské jazyky medzi ktoré nepatrí albánčina, maďarčina, rumunčina, gréčtina a turečtina. Medzi slovanské národy patria Bulhari, Slovinci, Srbi, Chorváti, Bosniaci a Macedónci.

## Štáty juhovýchodnej Európy

Regióny Európy na základe CIA World Factbook. Juhovýchodná Európa je v hnedej farbe
Podľa väčšiny definícií sa za súčasť juhovýchodnej Európy alebo Balkánu všeobecne považuje týchto jedenásť krajín:

* Slovinsko – zaraďuje sa tiež do strednej Európy
* Chorvátsko
* Bosna a Hercegovina
* Srbsko
* Čierna Hora
* Severné Macedónsko
* Albánsko
* Grécko
* Bulharsko
* Rumunsko
* Turecko (len európska časť – tzn. východná Trácia; v širšom zmysle zaraďovaná do južnej Európy alebo tiež juhozápadnej Ázie spolu so zvyškom krajiny)

Hoci tieto krajiny nemajú žiadne územie na Balkánskom polostrove, niekedy sa kvôli kultúrnym a historickým väzbám zaraďujú do regiónu Balkánu alebo juhovýchodnej Európy:

* Moldavsko
* Maďarsko
* Cyprus – geograficky je súčasťou juhozápadnej Ázie

Územia so sporným štatútom:

* Kosovo

V užšom poňatí sa môžu podľa kontextu za štáty juhovýchodnej Európy považovať napríklad len štáty zasahujúce na územie Balkánu, alebo všetky okrem Turecka, atď.

## Juhovýchodná Európa podľa OSN

OSN región juhovýchodnej Európy nevyčleňuje. Namiesto toho sa v „juhovýchodnej Európe“ stretajú regióny južná Európa a východná Európa.

## Poznámky

## Referencie

## Pozri aj

* Balkánsky polostrov
* Juhoslávia
* Osmanská ríša

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Juhovýchodná Európa**

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Jihovýchodní Evropa na českej Wikipédii.*
# Sint Maarten

|  |
| --- |
| **Sint Maarten** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Vlajka
 | Znak
 |

 |
| Národné motto: "Semper progrediens" (lat.) ("Stále napredujúc") |
| Štátna hymna: *O Sweet Saint Martin's Land* *(Ó Sladká Zem Svätého Martina)* |
|  |
| **Miestny názov** |   |
|  • dlhý | Sint Maarten |
|  • krátky | Sint Maarten |
| **Hlavné mesto** | Philipsburg 18°02′ s.š. 63°03′ z.d. |
| **Najväčšie mesto** | Lower Prince's Quarter |
| **Úradné jazyky** | holandčina, angličtina

  |
| **Štátne zriadenie** Kráľ Guvernér Predseda vlády | konštituentná krajina Holandského kráľovstva Viliam Alexander Ajamu Baly Luc Mercelina |
| **Vznik** | 10. október 2010 (rozdelenie Holandských Antíl) |
| **Rozloha**  • celková  • voda (%) |   34 km²    0 km² (0 %) |
| **Počet obyvateľov**  • odhad (2023)  • sčítanie (2013)  • hustota (2023) |   44 254 (214.)  39 689 1263/km² (10.) |
| **HDP**  • celkový  • na hlavu (PKS) | 2018 1,436 mld. $ (....) 35 342 $ (....) |
| **Mena** | antilský gulden (ANG) |
| **Časové pásmo**  • Letný čas | AST (UTC-4) *bez zmeny* (UTC-4) |
| **Medzinárodný kód** | SX |
| **Internetová doména** | .sx |
| **Smerové telefónne číslo** | +1 721 |
|  Interaktívna mapa |

Politické rozdelenie ostrova Svätý Martin
**Sint Maarten** je konštituentná krajina Holandského kráľovstva. Pokrýva južných 40 % karibského ostrova Svätý Martin, zatiaľ čo severných 60 % ostrova predstavuje zámorskú správnu korporáciu Francúzska s názvom Saint-Martin. Hlavným mestom krajiny je Philipsburg. Sint Maarten má 44 254 obyvateľov (2023) na rozlohe 34 km².

Pred 10. októbrom 2010 bol Sint Maarten jedným z piatich ostrovných území (hol.  *eilandgebieden*), ktoré tvorili bývalú krajinu Holandského kráľovstva – Holandské Antily.

## Referencie

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Sint Maarten na anglickej Wikipédii.*
# 1674

|  |
| --- |
| **Roky:** 1669 1670 1671 1672 1673 – **1674** – 1675 1676 1677 1678 1679 |
| **Desaťročia:** 60. roky – **70. roky 17. storočia** – 80. roky |
| **Storočia:** 16. storočie – **17. storočie** – 18. storočie |
| **Slovensko:**
1669
1670
1671
1672
1673 –
**1674** –
1675
1676
1677
1678
1679

---

**Rok 1674 v oblastiach:Kultúra*
Hudba –
Umenie –
Literatúra
*Iné oblasti*
Veda

---

**Zoznam vládcov:**
Predstavitelia štátov –
Vedúce osobnosti |

## Udalosti

* 10. jún – v Pezinku začal pôsobiť rád kapucínov
* začiatok pôsobenia košickej univerzitnej tlačiarne

## Narodenia

* 19. august – František Maxmilián Kaňka, český barokový architekt († 1766)

## Úmrtia

* 12. január – Giacomo Carissimi, taliansky barokový hudobný skladateľ (\* 1605)
* 22. február – Jean Chapelain, francúzsky básnik, literárny kritik a prvý člen Académie des inscriptions et belles-lettres (\* 1595)
* 14. máj – Ján Bayer, slovenský filozof a pedagóg (\* 1630)
* 30. júl – Karel Škréta, český barokový maliar (\* 1610)
* 8. november – John Milton, anglický básnik (\* 1608)