# Rómčina

|  |
| --- |
| Rómčina (romaňi čhib, rromani ćhib) |
| Štáty | Albánsko, Bosna a Hercegovina, Bulharsko, Česko, Francúzsko, Holandsko, Grécko, Nemecko, Nórsko, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, Rusko, Slovensko, Spojené kráľovstvo,Švédsko, Taliansko, Turecko, Ukrajina |
| Región | Indický subkontinent |
| Počet hovoriacich | odhad 6-11 miliónov |
| Poradie | - |
| Klasifikácia | * Indoeurópske jazyky
	+ Indoiránske jazyky
		- Indoárijské jazyky
			* Stredné
 |
| Písmo | latinka |
| Postavenie |
| Úradný jazyk | menšinový jazyk: Česko, Slovensko, Burgenland (Rakúsko), Slovinsko, Holandsko, Nemecko, Čierna Hora, Švédsko, Šuto Orizari (Severné Macedónsko), niektoré správne jednotky Maďarska a Rumunska, Poľsko, Vojvodina |
| Regulátor | - |
| Jazykové kódy |
| ISO 639-1 | - |
| ISO 639-2 | rom |
| ISO 639-3 | rom, rmn, rml, rmc, rmf, rmo, rmy, rmw |
| Wikipédia |
| Adresa | rmy.wikipedia.org |
| Pomenovanie | Vikipidiya, i mesti enchiklopidiya (vlašská rómčina) |
| Pozri aj: Jazyk – Zoznam jazykov |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Jazykový portál |

 |

**Rómčina** (-kodifikovaný tvar; iné názvy: **romčina**, **cigánčina**; po rómsky *romaňi čhib*, *rromani ćhib*) alebo (ak sa považuje za viacero jazykov) **rómske jazyky** (**romské jazyky, cigánske jazyky**), je stredný indoárijský jazyk. Rómčinou hovoria Rómovia roztrúsení po celom svete, ale najmä v Európe, v Rusku a v Ázii.

## Terminológia

Termín rómčina (resp. romčina, cigánčina, rómské jazyky, romské jazyky, cigánske jazyky) vo význame "to, čím hovoria všetci Rómovia sveta", autori definujú rôzne široko:

* **V širšom zmysle** do rómčiny zaraďujú aj jazyky arménska rómčina (čiže lomčina, lomavren) a sýrska rómčina (čiže dómčina, domari); samotná rómčina sa potom niekedy volá (na odlíšenie od rómčiny v širšom zmysle) aj **európska rómčina**.
* **V užšom zmysle** do rómčiny tieto dva jazyky nepatria, t.j. rómčina je potom zhodná s európskou rómčinou.
* **V ešte užšom zmysle** do rómčiny nepatria ani tzv. pararómske dialekty (resp. pararómske idiómy/jazyky), napr. anglo-romani.
* **V najužšom zmysle** do rómčiny nepatria ani pararómske dialekty, ani dialekt/jazyk Sintov, t.j. sintské dialekty (porov. nižšie delenie podľa Courthiada)

Rómčina sa považuje v literatúre buď za jeden jazyk alebo za zoskupenie viacerých jazykov. Jednotlivá podjednotka rómčiny sa v prvom prípade volá **rómsky dialekt** (**romský dialekt, cigánsky dialekt**) a/alebo **rómske nárečie** (**romské nárečie, cigánske nárečie**) alebo skupina rómskych dialektov, v druhom prípade sa väčšia podjednotka volá **rómsky jazyk** (**romský jazyk, cigánsky jazyk**) a len podjednotka tejto väčšej podjednotky sa volá rómsky dialekt (atď.)/rómske nárečie (atď.) alebo skupina rómskych dialektov. Slovenské slovo **rómčina (romčina)** je z tohto hľadiska neutrálne - môže znamenať buď rómsky jazyk (ako jazyk všetkých Rómov alebo ako jeden z jazykov Rómov) alebo rómsky dialekt/nárečie alebo skupinu rómskych dialektov/nárečí, obyčajne sa ním však myslí jazyk všetkých Rómov.

## Charakteristika

Ide o aglutinačný jazyk. Má 8 pádov (nominatív, vokatív, akuzatív, datív, lokál, inštrumentál, ablatív, genitív), 2 rody (mužský, ženský), 3 slovesné triedy, ktoré ovplyvňujú koncovky v časoch. Sloveso má tvary pre: infinitív, osoby, číslo (jedn., množ.), slovesné časy, spôsoby, rody.

* Slovesné časy: Prítomný, budúci, minulý nedokonavý, minulý dokonavý
* Spôsoby: oznamovací, rozkazovací, podmieňovací prítomný, podmieňovací minulý
* Rody: činný, trpný
* Ďalšie prvky: opakovanosť (frekventativ), slovesá majú kauzatívne a pasívne tvary

Veľa slov je prevzatých z jazykov národov, na ktorých územiach Rómovia vo svojej histórii putovali. Základom sú slová indického pôvodu, medzi najstaršie výpožičky patria slová z perzštiny a gréčtiny. Jednotlivé dialekty používané v rôznych krajinách sa odlišujú množstvom týchto prevzatých slov, celkovou slovnou zásobou, fonetikou ale aj gramatikou.

## Rómológia (romistika)

Rómológia je odbor, ktorý skúma rómčinu. Prvú gramatiku rómčiny používanej na Slovensku (presnejšie jednej z východoslovenských variet) publikoval v maďarčine rusínsky filológ Jurij Ignatkov (Ihnátko) v roku 1877; autor
istý čas pôsobil ako učiteľ v Levoči. Autorkou moderných publikácií o rómčine v 20. storočí bola česká rómologička Milena Hübschmannová. Na Slovensku sa rómológia študuje na Univerzite Konštantína Filozofa v Nitre.

## Dialekty (nárečia) z celosvetového pohľadu

Rómčina (či rómske jazyky) nikdy nebola spisovným jazykom. Rómovia zväčša hovoria rodným dialektom (nárečím), ale ovládajú aj jazyk štátu, v ktorom žijú.

Existuje veľa spôsobov rozdelenia rómčiny (či rómskych jazykov) na podskupiny/dialekty/nárečia. Nasledujú vybrané príklady delení (takmer výlučne len) európskej rómčiny.

### Súčasné konsenzuálne delenie

#### Matras 2005

rómčina:

* severné dialekty\* - severná a západná Európa, vrátane Pyrenejského polostrova a južného Talianska
* centrálne dialekty
	+ severné centrálne dialekty - južné Poľsko, severné Slovensko, Zakarpatská Ukrajina
	+ južné centrálne dialekty - južné Slovensko, Maďarsko, juhovýchodné Rakúsko, severné Slovensko
* balkánske dialekty v širšom zmysle
	+ balkánske dialekty v užšom zmysle (juhobalkánske dialekty v užšom zmysle, juhobalkánske dialekty I) - Balkán, pobrežie Čierneho mora
	+ balkánske ZIS-dialekty (skupina bugurdži-kalajdži-drindari, juhobalkánske dialekty II) - severovýchochodné Bulharsko a Severné Macedónsko
* vlašské dialekty (olašské dialekty) - historické Valašsko a Sedmohradsko a emigranti z týchto oblastí v rôznych častiach Európy
	+ severné vlašské dialekty - Rumunsko, Moldavsko, Maďarsko, Srbsko
	+ južné vlašské dialekty - celý Balkán, južné Rumunsko a Turecko
* sporné zaradenie: rómske dialekty iránskeho Azerbajdžanu (Zargari a Romano)

(\*) Skupina "severné dialekty" je v niektorých deleniach nahradená týmito skupinami (teda rozdelená na tieto samostatné skupiny):

* severovýchodné dialekty (baltské dialekty)
* severozápadné dialekty (nemecko-škandinávske dialekty)
* britské dialekty - Británia
* iberské dialekty - Pyrenejský polostrov
* rómske dialekty južného Talianska
* slovinské dialekty rómčiny (Istriani, Hrvati, Dolenjski)

#### Elšík 200x

*Poznámka: Za pomlčkou vpravo nasleduje (ak vôbec existuje) najprv špecifický názov etnickej podskupiny/rodu (uvedený v rómčine, nie v slovenčine), ktorá/-rý daným nárečím hovorí, a potom v zátvorke jej/jeho geografická poloha.*

rómčina:

* severná nadskupina
	+ britská skupina - Kåle (Wales), Romaničela (†Anglicko, †Škótsko)
	+ severozápadná skupina
		- škandinávska podskupina - Škandinávia (sčasti †), †Estónsko
		- sintská podskupina - Sinti (Nemecko, Rakúsko, Česko, Taliansko atď.), Manuš (Francúzsko)
	+ severovýchodná skupina
		- západná podskupina - Poľsko
		- východná podskupina - pobaltské republiky, Podolie v Ukrajine, Rusko
	+ iberská skupina - Kale († Španielsko, † Portugalsko, † Brazília), Errumančela (Baskicko)
* centrálna nadskupina
	+ severocentrálna skupina
		- západná podskupina - †Česko, západné Slovensko
		- východná podskupina - stredné a východné Slovensko, južné Poľsko, západná Ukrajina, Sedmohradsko
	+ juhocentrálna skupina
		- severná podskupina - južné Slovensko, severné Maďarsko
		- vendská podskupina - južné Maďarsko, východné Rakúsko, severné Slovinsko
* balkánska nadskupina
	+ slovinská skupina - Slovinsko, severné Taliansko
	+ apeninská skupina - južné Taliansko
	+ juhobalkánska podskupina
		- severoarlijská podskupina - Arlija (Srbsko, Prizren v Kosove, Skopje a Kumanovo v Macedónsku)
		- juhoarlijská podskupina - Arlija (Prilep v južnom Macedónsku, Florina a Kardica v severném Grécku)
		- sepečidská podskupina - Sepečides (Volos v Grécku, Izmir v Turecku)
		- epiroská podskupina - Romacila (Epiros v Grécku)
		- erlijská podskupina - Cocomaňa (Cerovo v Bulharsku), Erlides (Sofia v Bulharsku), Yerlides (Velingrad v Bulharsku), Bugurdžides (Varna v Bulharsku) a i.
		- pontská podskupina - Ursara (Rumunsko, Moldavsko), Kirimitika (Krym, južné Rusko, Gruzínsko)
		- iránska podskupina - Zargari (severný Irán)
	+ severobalkánska skupina
		- západná podskupina - Burgudžides (Kosovo), Kovača (Severné Macedónsko)
		- kalajdžijská podskupina - Kalajdžides (Bulharsko), Spoitori (Rumunsko)
		- centrálna podskupina - Nange (Sliven v Bulharsku)
		- drindárska podskupina - Muzikantska (Sliven v Bulharsku), Drindara (Šumen v Bulharsku)
		- xoraxanská podskupina - Xoraxane/Chorachane (Kaspičan v Bulharsku), Gadžikane (Varna v Bulharsku) **[**T.Moco pozn.: "Gadžikane(s)" znamená " vo väčšine Rómskych dialektoch "(po)Nerómske/(y)" je preto otázna presnosť pomenovania tejto skupiny**] vlašská nadskupina
	+ severovlašská skupina
		- lovárska podskupina - Lovara (Sedmohradsko, Maďarsko), Čurara a Kherari a Drizari a ďalšie skupiny (Slovensko, Česko, Rakúsko, Poľsko, Nórsko a inde)
		- kalderašská podskupina - Kalderaš (Rumunsko, Srbsko, Bulharsko, Rusko, Švédsko, Francúzsko, Amerika a inde)
	+ juhovlasšská skupina
		- severná podskupina - Rakarenge (Rumunsko), Rabešte (Vojvodina v Srbsku)
		- gurbetská podskupina - Gurbeti (Sriem, Bačka, Bosna, Srbsko, Kosovo), Dasikane (Čierna Hora), Xoraxane/Chorachane (Taliansko), Džambaza (Severné Macedónsko), Albánsko
		- južná podskupina - Rešitare(Velingrad v Bulharsku), Filibidžija a Kalpazea a ďalšie skupiny (Grécko)
		- východná podskupina - Cocomaňa (Lom a Vidin v Bulharsku), Kalburdžudes (Sindel v Bulharsku), Kalajdžides (Varna v Bulharsku), Laxi (Turecko)
	+ ukrajinská skupina - Servi (východná Ukrajina)
	+ cerhárska skupina - Cerhara a Gurvara a ďalšie skupiny (Sedmohradsko, Maďarsko)

### Ethnologue (2013)

rómske jazyky (resp. makrojazyk rómčina ):

* severné rómske jazyky
	+ waleská rómčina - Anglicko a Wales
	+ fínska rómčina kalo
	+ baltská rómčina - nárečia: estónska rómčina, lotyšská rómčina, severoruská rómčina, poľská rómčina, bieloruská rómčina
	+ sintská rómčina - nárečia: abbruzzesi, srbská rómčina, slovinsko-chorvátska rómčina
	+ karpatská rómčina - nárečia: východoslovenská rómčina, západoslovenská rómčina, moravská rómčina
* balkánska rómčina - nárečia: arlija, dzambazi a drotársky dialekt
* vlašská rómčina (olašská rómčina) - nárečia: churari, východné vlašské dialekty(bisa), ghagar, grekurja (greco), kalderaš, lovari, machvano, severoalbánske dialekty, skupina usadených Rómov v Bulharsku, skupina usadených Rómov v Rumunsku, srbsko-bosnianske dialekty, juhoalbánske dialekty, ukrajinsko-moldavské dialekty, zagundzi.

Mimo rómskych jazykov, ako tzv. zmiešané jazyky, sú vedené :

* lomčina (lomavren, boša) - arménsko-rómsky jazyk
* errumančela - baskicko-rómsky jazyk
* kočovnícka dánčina (rodi, rotwelsch) - dánsko-rómsky jazyk
* kočovnícka nórčina (rodi) - nórsko-rómsky jazyk
* tavringer romani (kočovnícka švédčina, svensk rommani, resande romani, rommani) -švédsko-rómsky jazyk
* angloromani (anglická rómčina, rómska angličtina, pogadi chib, posh 'n' posh, romanichal) - anglicko-rómsky jazyk
* jeniština - nemecko-jidiškos-rómsko-rotwelschský jazyk
* rómsko-grécky jazyk (hellenoromani) - grécko-rómsky jazyk
* caló - ibersko-rómsky jazyk
* rómsko-srbský jazyk

### Kaufman (1979)

rómčina:

* severná rómčina
	+ sintský dialekt (sinto) - Nemecko a Francúzsko, severné Taliansko, Rakúsko, Holandsko, Švajčiarsko, bývalé Východné Prusko
	+ britský dialekt - Spojené kráľovstvo, Austrália, severná Amerika
	+ baltský dialekt - Lotyšsko, Estónsko, Rusko, ukrajinské Podolie, centrálne Poľsko
	+ severský dialekt (nordický dialekt, škandinávsky dialekt) - Škandinávia
	+ centrálny dialekt (karpatský dialekt) - Česko, Slovensko, južné Poľsko, ukrajinská Halič, rumunské Sedmohradsko
* iberská rómčina - Pyrenejský polostrov, Latinská Amerika
* balkánska rómčina
	+ čiernomorský dialekt - Ursari v Rumunsku
	+ paspatiánsky dialekt (paspatský dialekt) - európske Turecko a Bulharsko
	+ železiarsky dialekt - Bulharsko
	+ drotársky dialekt - Bulharsko a Severné Macedónsko
	+ erlijský dialekt (erli) - južné Taliansko
	+ maďarský dialekt - Maďarsko a Burgenland
* grécka rómčina - európske Turecko
* zargari - iránsky Azerbajdžan
* vlašská rómčina
	+ ukrajinský dialekt - východná Ukrajina
	+ centrálny vlašský dialekt - Rumunsko, Maďarsko, západná Ukrajina, celá Amerika
	+ lovarský dialekt - Poľsko, Nemecko, Maďarsko
	+ južný vlašský dialekt - Albánsko, bývalá veľká Juhoslávia, Rumunsko, Bulharsko, celá Amerika
	+ juhovýchodný vlašský dialekt - Rumunsko, Bulharsko

### Čerenkov a Ventceľová ((?)1976)

rómčina:

* I skupina:
	+ dialekt Rómov severnej časti bývalého ZSSR ruska Roma
	+ dialekt Rómov severnej časti bývalého ZSSR cheladitka Roma
	+ dialekt Rómov západného Lotyšska a Estónska (lotfitka Roma)
	+ dialekt Rómov stredného Poľska (felditka Roma v Poľsku)
* II skupina: dialekt Sintov - Nemecko, Rakúsko, Francúzsko, Poľsko, Česko, severné Taliansko, bývalá veľká Juhoslávia
* III skupina:
	+ dialekt Rómov severného a východného Slovenska (servika Roma)
	+ dialekt Rómov žijúcich aj na južnom Slovensku a v severnom Maďarsku (ungrika Roma)
* IV skupina:
	+ dialekt Rómov Erlides - západné Bulharsko, Severné Macedónsko, južné Srbsko
	+ dialekt Ursarov (dialekt Medvediarov) - Rumunsko, Moldavsko
	+ dialekt Krymských Rómov (krymtika Roma)
	+ dialekt miest Kotel, Sliven a Plaven v Bulharsku (dialekt Drindárov)
* V skupina:
	+ dialekt vlašských Rómov z Rumunska a Moldavska (Lingurari, Eletari, Kekaviari)
	+ dialekt Rómov Kalderari - v polovici 19. storočia boli sústredení na maďarsko-rumunskom jazykovom pomedzí, neskôr sa odtiaľ rozšírili do rôznych štátov
	+ dialekt Rómov Lovari
	+ dialekt vlašských Rómov v bývalej veľkej Juhoslávii, najmä v časti Bosny a Hercegoviny (Gurbeti)
* VI skupina:
	+ dialekt Rómov Servi (Plaščunaja, Volochuja) - ľavobrežná Ukrajina a okolie
	+ dialekt Rómov západnej Ukrajiny
* VII skupina: dialekt Rómov Spojeného kráľovstva, najmä Walesu (Volšenenge, Kale)
* VIII skupina: dialekt fínskych Rómov (fintika Roma)

Cina a zdroje, ktoré z neho čerpajú, cituje túto klasifikáciu trochu odlišne (asi chybne), a to takto:

* v skupine I má prvé dva body spojené do jedného
* v skupine V neuvádza dialekt Rómov Lovari a dialekt vlašských Rómov v bývalej Juhoslávii má uvedený v skupine VI
* v skupine VI neuvádza dialekt Rómov západnej Ukrajina, namiesto toho tam má dialekt vlasšských Rómov v bývalej Juhoslávii

### Ventceľová (1983)

rómčina:

* severné dialekty
	+ baltské dialekty
		- severné Rusko, Bielorusko, Archangeľsk, Kitov, Vologda, východné Lotyšsko, stredné Poľsko
		- západné a severné Lotyšsko a Estónsko
		- východné Lotyšsko
	+ nemecké dialekty - Nemecko, Rakúsko, severné Taliansko, západné Poľsko
* južné dialekty
	+ karpatské dialekty - Zakarpatská Ukrajina
	+ balkánske dialekty - Krym, Moldavsko
	+ vlašské dialekty
		- Moldavsko, Ukrajina, Rakúsko, Maďarsko, Kalderaši, ZSSR
		- Lovari, ZSSR
	+ ukrajinské dialekty

Pozn.: Text je zameraný na územie ZSSR.

### Kenrick (1975)

rómčina:

* S-dialekty
	+ severné dialekty
	+ poľské/ruské dialekty
	+ balkánske dialekty
		- vlašské dialekty
		- nevlašské dialekty - južný Balkán
		- iberské dialekty
* H-dialekty
	+ fínske dialekty
	+ sintské dialekty
	+ slovenské dialekty rómčiny
	+ karpatské dialekty

Pre mimoeurópskych Rómov má na rovnakej úrovni ako S-dialekty a H-dialekty skupiny:

* arménske dialekty (lomčina)
* dialekty ben (domčina)

### Kochanowski (1963/64)

rómčina:

* vlašské dialekty (olašské dialekty) - Rumunsko, Lovari, Kalderaši, Ukrajina, bývalá veľká Juhoslávia
* nevlašské dialekty(neolašské dialekty)
	+ severné dialekty - Pobaltie, severné Poľsko, Rusko
	+ nemecké dialekty - Nemecko a Francúzsko (Manuši)
	+ karpatské dialekty - Maďarsko, ČSSR, južné Poľsko
	+ balkánske dialekty - Bulharsko, bývalá veľká Juhoslávia

Kochinowského klasifikácia ignoruje britské, škandinávske, iberské, talianske, juhoruské a ukrajinské dialekty.

### Courthiade (2009 a staršie)

Autor rozlišuje:

A) rómsky jazyk (nazýv. aj: rromani ćhib) – 90 % všetkých Rómov

* superdialekt O (nazýv. aj: balkánsko-karpatsko-baltský superdialekt) – dialekty, v ktorých koncovka slovies v 1. osobe minulého času je –ŏm (prípadne –om alebo –ŭm)
	+ vrstva 1 (nazýv. aj: vetva/dialekt O♮, vetva/dialekt O bez mutácie)
		- 1S: balkánske nárečia na O (nazýv. aj: starobalkánska skupina) – Bulharsko, Severné Macedónsko, južné Srbsko, Kosovo, Albánsko, Grécko, Rumunsko
		- 1F: fenitko – niektoré dediny v Maďarsku, Prekmurje v Slovinsku, Burgenland
		- 1K: karpatské nárečia – Slovensko, južné Poľsko, Maďarsko
		- 1N: baltské nárečia (nazýv. aj: baltsko-ruská skupina) – Poľsko, Pobaltie, severné Rusko, Taliansko (Rómovia Abruzzese), Fínsko (vymreté kaale)
	+ vrstva 1’ (nazýv. aj: vrstva 1#, vetva/dialekt O#, vetva/dialekt O s mutáciou) – malá skupina nárečí v severovýchodnom Maďarsku a miestami aj na Ukrajine a v severnom Rumunsku
* superdialekt E – dialekty, v ktorých koncovka slovies v 1. osobe minulého času je -em
	+ vrstva 2 (nazýv. aj: vetva/dialekt E♮,vetva/dialekt E bez mutácie, gurbetsko-čergarská vetva, južná vlašská skupina) – Srbsko, Severné Macedónsko, Bosna, Čierna Hora, Grécko a pod. (Balkán)
	+ vrstva 3 (nazýv. aj: vetva/dialekt E#, vetva/dialekt E s mutáciou, kalderašsko-lovárska vetva, severná vlašská skupina) – skoro v celej Európe (najmä v strednej Európe a Škandinávii) a celej Amerike

B) pararómske idiómy (nazýv. aj para-rómske) – “nárečia, które sa z rozmanitých dôvodov tak vzdialili od hlavného kmeňa jazyka, že ich treba považovať za kolaterálne jazyky a nie za rómske dialekty”

* paggerdolekty (nazýv. aj: atlantická vetva) – 7-8 % všetkých Rómov; “nevyvíjali sa v súlade s klasickým dialektálnym procesom (čiže postupným vzdaľovaním sa lokálnych foriem), ale podliehali zmenám zásadného charakteru v pevných historických dobách”, oddelili sa v 13. a 14. od vrstvy 1; ide vlastne už o nerómske jazyky (angličtina, katalánčina, španielčina), ktoré len obsahujú rómske slová:
	+ anglo-romani (nazýv. aj: paggerdi, paggerdi chib, pogadijské dialekty)
	+ katalano-romani
	+ hispano-romani (nazýv. aj: kalò)
* ostatné - 3 % všetkých Rómov, najmä idióm Sintov čiže sinto-mantušské dialekty (oddelili sa v minulosti od karpatských a baltských nárečí, čiže od vrstvy 1)

Poznámky:

* M. Courthiade je veľký odborník na rómčinu. Vypracoval aj pravopis pre štandardizáciu rómčiny pre IV. Kongres Svetovej únie Rómov v Jadwisine pri Varšave v roku 1990
* Ako vidno, tento autor nepovažuje (o.i.) dialekty Sintov za súčasť rómčiny.

### Iné

* Paspati v roku 1870 rozlišoval pre územie Balkánu medzi dialektmi sedentárnych (usadených) Rómov a itinerárnych (kočovných) Rómov
* Miklošič v 70. rokoch 19. storočia rozlišoval podľa migračnej cesty skrz lexikálne prevzatia z kontaktných jazykov: anglicko-škótske, škandinávske, fínske, nemecké, poľsko-litovské, ruské, baskické, španielske, česko-moravské, uhorské, rumunské, jihotalianske, grécke dialekty a mal ešte špeciálnu skupinu pre ázijské dialekty
* Arcivojvoda Jozef Habsburský (Jozef Karol Ľudovít Habsbursko-Lotrinský) rozlišoval koncom 19. storočia podľa Elšíka pre Uhorsko karpatské, zadunajské a itinerantné dialekty; podľa Cinu rozlišoval 7 dialektov
* Gilliat-Smith v roku 1915 rozlišoval pre územie Bulharska medzi vlašskými a nevlašskými dialektmi
* Clébert v roku 1963 rozlišoval geograficky: waleský, fínsky, anglický, andalúzsky, katalánsky, nemecký a maďarský dialekt rómčiny.

## Dialekty (nárečia) Rómov na Slovensku

### Novšie delenie

rómčina:

* sintské dialekty (na Slovensku)
* severné centrálne dialekty (na Slovensku)
	+ západoslovenský dialekt rómčiny
	+ stredoslovenský dialekt rómčiny
	+ východoslovenský dialekt rómčiny
* južné centrálne dialekty (na Slovensku)
* vlašské dialekty (na Slovensku)

Nasledujú podrobnosti: Slovenské nárečia/dialekty rómčiny sú v celkovom systéme zaradené nasledovne (základné delenie porov. vyššie napr. Matras 2005 a Elšík 2000x; bodky označujú nárečia/dialekty mimo územia Slovenska):

rómčina:

* ...
* severné dialekty
	+ severozápadné dialekty (nazývané aj severozápadná skupina)
		- sintské dialekty (nazývané aj sintská podskupina)
			* časť tejto podskupiny ležiaca na Slovensku - na Slovensku sa zachovali už len zvyšky Sintov
			* ...
		- ...
	+ ...
* centrálne dialekty (nazývané aj centrálna skupina dialektov):
	+ severné centrálne dialekty (nazývané aj severný centrálny dialekt, severocentrálny dialekt, severocentrálna skupina):
		- západná podskupina:
			* západoslovenské nárečie rómčiny (nazývané aj západoslovenský dialekt rómčiny) - juhozápadné Slovensko (napr. Šaštín, Jablonica, Čachtice, Trenčianske Teplice)
			* ...
		- východná podskupina:
			* stredoslovenské nárečie rómčiny (nazývané aj stredoslovenský dialekt rómčiny) - napr. Prievidza, Kremnica, Žiar, Banská Bystrica
			* východoslovenské nárečie rómčiny (nazývané aj východoslovenský dialekt rómčiny) - na východnom Slovensku
			* ....
	+ južné centrálne dialekty (nazývané aj južný centrálny dialekt, juhocentrálny dialekt, juhocentrálna skupina, dialekty s imperfektom áhi):
		- severná podskupina:
			* časť tejto podskupiny ležiaca na Slovensku - v českej a slovenskej literatúre sa označuje aj ako maďarské dialekty rómčiny (rómsky ekvivalent je ungriko); obsahuje veľa maďarských slov
			* ...
		- ...
* vlašské dialekty (nazývané aj vlašský dialekt, olašské dialekty, olašský dialekt)
	+ severné vlašské dialekty (nazývané aj severný vlašský dialekt, severovlašský dialektu, severovlašská skupina)
		- lovárska podskupina (nazývaná aj vlasšská lovarčina)
			* časť tejto podskupiny ležiaca na Slovensku - obsahuje veľa rumunských slov
			* ...
		- ...
	+ ...
* ...

Rómovia na Slovensku:

* hovoriaci sintskými dialektami rómčiny sa volajú Sinti
* hovoriaci severnými centrálnymi dialektami rómčiny (resp. Rómovia v prostredí majoritného slovenského obyvateľstva) sa volajú slovenskí Rómovia (Slovačike Roma)
* hovoriaci južnými centrálnymi dialektami rómčiny (resp. Rómovia v prostredí majoritného maďarského obyvateľstva) sa volajú maďarskí Rómovia (Ungriko Roma)
* hovoriaci vlašskými dialektami rómčiny sa volajú vlašskí Rómovia (olašskí Rómovia, Vlaši, Vlašika, Vlachika Roma, Vlachi)

### Staršie delenia (aj pre Česko)

Staršie Lípa (1965) rozlišoval v Česko-Slovensku :

* nemecké dialekty rómčiny (t.j. Sintov)
* česko-slovenské dialekty rómčiny (t.j. z dnešného pohľadu severné centrálne)
* maďarské dialekty rómčiny (t.j. z dnešného pohľadu južné centrálne)
* rumunské dialekty rómčiny (t.j. z dnešného pohľadu vlašské či olašské)

Hübschmannová túto Lípovu klasifikáciu upravila nasledovne :

* sintské dialekty (t.j. premenovanie nemeckých dialektov)
* české dialekty rómčiny (t.j. dialekt pôvodných českých a moravských Rómov)
* slovenské dialekty rómčiny (t.j. dialekt Rómov pôvodom zo Slovenska)
* maďarské dialekty rómčiny (ako hore)
* olašské dialekty (t.j. premenovanie rumunských dialektov)

## Referencie

## Externé odkazy

* Archivované 2013-09-21 na Wayback Machine
* Archivované 2013-02-15 na Wayback Machine
*
* Archivované 2013-09-21 na Wayback Machine (anglická verzia Archivované 2013-09-21 na Wayback Machine)
* Archivované 2013-09-21 na Wayback Machine (anglická verzia Archivované 2013-09-21 na Wayback Machine)
*
*
* Archivované 2013-09-21 na Wayback Machine
* Archivované 2013-09-21 na Wayback Machine