# Maltčina

|  |
| --- |
| Maltčina (Malti) |
| Štáty |  Malta  Austrália  Kanada  Taliansko  Spojené štáty |
| Región | Stredozemné more |
| Počet hovoriacich | 400 000 |
| Poradie | nenachádza sa v prvej 100 |
| Klasifikácia | afroázijské jazyky
* semitské jazyky
	+ juhozápadné semitské jazyky
		- arabčina
			* **maltčina**
 |
| Písmo | latinka |
| Postavenie |
| Úradný jazyk |  Malta  Európska únia |
| Jazykové kódy |
| ISO 639-1 | mt |
| ISO 639-2 | mlt |
| ISO 639-3 | mlt |
| Wikipédia |
| Adresa | mt.wikipedia.org |
| Pomenovanie | Wikipedija, L-enċiklopedija ħielsa |
| Pozri aj: Jazyk – Zoznam jazykov |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Jazykový portál |

 |

Rozšírenie maltčiny
**Maltčina** je semitský jazyk, považovaný z lingvistického a historického hľadiska za nárečie arabčiny. Vďaka kontaktu so sicílskymi nárečiami taliančiny je maltčina plná talianskych slov, taliančina taktiež výrazne ovplyvnila fonológiu a syntax maltčiny. Maltčina je jediný semitský jazyk, ktorý sa zapisuje latinkou.

Pôvodný arabský slovník predstavuje asi tretinu maltčiny, napr. xemx (Slnko), dar (dom), ilma (voda); avšak viac ako polovica slovníka je odvodená zo sicílčiny a taliančiny, napr. skola (škola), natura (príroda), teatru (divadlo). Asi jedna desatina je odvodená z angličtiny a francúzštiny.

## Ľudia a územie

Maltčina sa používa na Malte (ostrovy Malta, Gozo a Commino). Po maltsky hovoria i vysťahovalci, a to najmä v Austrálii, USA a Kanade. Používa ju spolu takmer 400 000 ľudí, je spolu s angličtinou úradným jazykom Malty a používa sa ako jeden z oficiálnych jazykov Európskej únie.

## Nárečia maltčiny

### Austrália

Osobitnou formou maltčiny je austrálska maltčina, tzv. Maltraljan (kombinácia slov Malti + Awstraljan).

## Fonetika a pravopis maltčiny

Maltčina sa zapisuje latinkou s niektorými osobitnými znakmi.

### Samohlásky

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veľké písmená | A | E | I | IE | O | U |
| Malé písmená | a | e | i | ie | o | u |
| IPA | a | ɛ | i | ɪ̯ɛ / iː | o | u |

### Spoluhlásky

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veľké písmená | B | C | Ċ | D | F | Ġ | G | Għ | H | Ħ | J | K | L | M | N | P | Q | R | S | T | V | W | X | Ż | Z |
| Malé písmená | b | c | ċ | d | f | ġ | g | għ | h | ħ | j | k | l | m | n | p | q | r | s | t | v | w | x | ż | z |
| IPA | b |  | ʧ | d | f | d͡ʒ | g |  |  | ħ | j | k | l | m | n | p | ʔ | r | s | t | v | w | ʃ | z | ʦ |

### Historická fonológia

V porovnaní s fonetikou klasickej arabčiny, ako i fonetikou severoarabských nárečí, došlo v maltčine k týmto hlavným zmenám:

* zánik emfatických spoluhlások
* zánik spoluhlásky qáf [q] (arabské ق), resp. jej nahradenie rázom [ʔ]

Príklad: qal [ʔāl] = "povedal" (pôvodne [qāla])

* zlúčenie spoluhlások [ʕ] a [ɣ] (arabské غ a ع) do hlásky għ

Príklad: *għarbi* [arbī] = 1. „Arab; arabský“ (pôvodne [ʕarabī]); 2. „západný“ (pôvodne [ɣarbī])

* zánik h v niektorých pozíciách

Príklad: *hu* [u] = "on" (pôvodne [huwa]); *hawn* [awn] = "tu" (pôvodne [hunā])

* nové spoluhlásky [ʧ] a [ts] (píšu sa ako ċ a z), temer výlučne v slovách talianskeho alebo anglického pôvodu

Príklad: *uffiċċjali* [ufiʧjali] = "oficiálny"; *nazzjon* [natsjon] = "národ"

* silná *imála*, t. j. zmena [ā] na [ie] resp. [ī]

Príklad: *ktieb* [ktieb; ktīb] = "kniha" (pôvodne [kitāb]), *lsien* [lsien; lsīn] = "jazyk" (pôvodne [lisān])

## Morfológia

### Slovesá

Slovesá v maltčine možno rozdeliť na dve základné skupiny: slovesá pôvodné (arabské resp. semitské) a slovesá prevzaté. Pri pôvodných slovesách je základom pre časovanie a odvodzovanie slovesných tvarov spoluhláskový **koreň** (*√KTB*, *√FHM*, *√XNDR* a podobne). Pri prevzatých slovesách sa ako základ pre časovanie a odvodzovanie používa **kmeň** (napr. *-eżist-* alebo *-uża-*). Rovnako ako ostatné formy arabčiny, aj maltské slovesá rozoznávajú dva sady tvarov, perfektum a imperfektum, ktoré významovo zodpovedajú minulému a prítomnému času. Maltské imperfektum sa vyznačuje rovnakými osobitosťami ako ostatné nárečia severnej Afriky, t. j. predpona *n-* v prvej osobe jednotného a množného čísla a prípona *-u* v prvej osobe množného čísla. Prípony a predpony sú rovnaké pre oba typy slovies:

|  |
| --- |
| **jednotné číslo** | **množné číslo** |
| **perfektum** | **prvá osoba** | -t | -na |
| **druhá osoba** | -t | -tu |
| **tretia osoba mužský rod** | -ø | -u |
| **tretia osoba ženský rod** | -et | ------ |
|  | **jednotné číslo** | **množné číslo** |
| **imperfektum** | **prvá osoba** | n - ø | n - u |
| **druhá osoba** | t - ø | t - u |
| **tretia osoba mužský rod** | j - ø | j - u |
| **tretia osoba ženský rod** | t - ø | ------ |

## Jazyková politika na Malte

### Il-Kunsill Nazzjonali tal-Malti

Vláda a parlament Maltskej republiky v roku 2005 prijali zákon o maltskom jazyku (*Att dwar l-Ilsien Malti*). Tento zákon zriadil novú centrálnu inštitúciu, *Il-Kunsill Nazzjonali tal-Malti* (Národná rada pre maltčinu), ktorá má za úlohu podporovať používanie maltčiny a starať sa o jej jazykovú kultúru. Zákon taktiež Národnej rade pre maltčinu ukladá povinnosť aktualizovať pravopis maltčiny a na základe tohto ustanovenia momentálne prebieha reforma maltského pravopisu. Výsledkom prvej fázy bol dokument *Deċizjonijiet 1*, ktorý bol vydaný 25.8.2008 v zbierke zákonov Maltskej republiky a ktorým sa zjednotil pravopis niektorých pravopisných variantov. V druhej a tretej fáze reformy sa pozornosť bude venovať výpožičkám z angličtiny a fonetickým variantom.

## Maltská literatúra

### Prvé pamiatky

Prvou písomnou pamiatkou maltčiny (s výnimkou mien) je *Cantilena*, báseň, ktorú zložil Pietru Caxaro v roku 1450. Báseň sa zachovala v záznamoch jeho príbuzného, notára Brandana Caxara, z rokov 1533-1536.

### Moderná maltská literatúra

#### Immanuel Mifsud

Immanuel Mifsud sa narodil 12. 9. 1967 na Malte. Študoval maltčinu, angličtinu a filozofiu na University of Malta. Po ukončení štúdia sa venoval literatúre a divadelnej réžii. Bol zakladateľom viacerých avantgardných divadelných skupín a organizátorom niekoľkých divadelných a literárnych festivalov, medziiným v Sarajeve a na Malte. V súčasnosti vyučuje maltskú literatúru na University of Malta.

Ako spisovateľ debutoval Immanuel Mifsud zbierkou poviedok *Stejjer ta 'Nies Koroh* („Príbehy škaredých ľudí“, 1991), no preslávil sa svojou druhou zbierkou poviedok *Il-Ktieb tas-Sibt Filgħaxija* („Kniha na sobotnú noc“, 1993). Neskôr publikoval tri ďalšie zbierky poviedok, jednu knihu pre deti a päť zbierok básní. V zbierke *Polska-Slovensko* (2004), publikovanej dvojjazyčne (maltčina-angličtina), mu námetom bola jeho cesta po Poľsku, kde navštívil koncentračné tábory, a návšteva Slovenska.

## Ukážka textu

|  |  |
| --- | --- |
| *Originál* | *Preklad* |
| Minn kull ma ħlomt f'zgħoziti | Dušu plnú snov mladosti |
| Infittex-kollox bahh. | Dnes nachádzam prázdnu |
| Il-qalb xiha u għajjiena | Srdce staré, unavené, |
| Ma tafx tgħid ħlief "ahh" | nevládze už žasnúť |
| Li ħlomt kien kollu ħolma, | Čo som sníval bol iba sen, |
| Li għext kien ħajja biss, | Čo som žil bol život iba. |
| Ah kieku t-tnejn inqagħdu, | Kiež by tie dva boli jedno, |
| Il-qamar komt imiss | Do splnu len málo chýba |
| Issa qasira l-ħajja | Krátky okamih života |
| U l-ħolm duhhan ittir... | A zo sna je prchavý dym… |
| *Ruzar Briffa* |

## Externé odkazy

* Záznam maltčiny v katalógu Ethnologue
* Domovská stránka Immanuela Mifsuda