# Lao-c’

Lao-c’
**Lao-c’** (čín. 老子, pchin-jin: *Lǎozǐ*, v preklade **Starý majster**, vlastným menom **Er Li**; približne \* 604 pred Kr. – † 517 pred Kr.) bol čínsky filozof, autor Tao Te ťing a zakladateľ taoizmu. Patrí k najväčším mysliteľom ľudstva. Spolu s Kchung-c' ho považujú za reformátorskú postavu, ktorá natrvalo poznamenala čínsku kultúru, čínsku politiku a čínske náboženstvo.

Lao-c’ bol archivárom v cisárskom archíve hlavného mesta čínskej ríše a dá sa o ňom predpokladať, že na cisárov rozkaz putoval po celej ríši a zapisoval a zbieral najrôznejšie literárne i historické materiály a dokumenty pre cisárske archívy. Tým bol v neustálom styku so životom i so spoločenskými problémami svojej doby.

## Učenie Lao-c’a

Nadväzuje na čínsku koncepciu nebeských princípov, a síce pojmom tao. Podľa Lao-c’a je tao chaotická jednota skutočnosti, prv než sa z nej odlúčili nebo, zem i vesmír. Tao je čosi celkom beztvaré, veľké a najväčšie, samostatné, nekonečné a neobmedzene sa pohybujúce, prirodzené a samozrejmé. Je to najjednoduchšia bezmenná entita, pramatka všetkého súcna, prvotný pramateriál, z ktorého vzniklo každé jestvovanie. Lao-c` hovorí: *Jestvovalo čosi chaotické, ale celistvé, čo určite bolo už pred nebom a zemou. nemalo ani hlas, ani formu. Jestvovalo samostatne, nevzrastalo ani sa nezmenšovalo, bolo v neustálom, nepretržitom, ničím nehatenom pohybe. Možno to pokladať za matku všetkých vecí na svete. Nepoznám jeho meno, teda to nazývam Tao a musím mu dať prívlastok veľké. Veľké je vzdialené, a ak je vzdialené, je veľmi ďaleko, a keď je veľmi ďaleko, odvracia sa na druhú stranu. Teda Tao je veľké, aj nebo je veľké, i zem je veľká a človek je veľký tiež. Na svete sú štyri veľké veci a človek je jednou z nich. Človek ide za príkladom zeme, zem za príkladom neba, nebo za príkladom Tao a Tao za vlastným príkladom. Je prirodzené a samozrejmé.* Tao je v sebe nedeliteľné a zároveň je začiatkom každej mnohosti, je vo večnom pokoji i prameňom pohybu a všetko zároveň samo vytvára. Jeho podstatou je neurčitosť, má beztvarý tvar a vzhľad nepredmetu, ale napriek tomu reálne a vecne jestvuje.

## Referencie

## Ďalšia literatúra

* CHENG, Anne. *Dějiny čínského myšlení*. Preklad Helena Beguivinová; Olga Lomová, David Sehnal, Dušan Vávra. 1. vyd. Praha : DharmaGaia, 2006. 688 s. ISBN 80-86685-52-7. S. 173 – 175.
* KRÁL, Oldřich. *Čínská filosofie : pohled z dějin*. Vyd. 1. Lásenice : Maxima, 2005. 373 s. ISBN 80-901333-8-X. S. 125 – 149.
* ČARNOGURSKÁ, Marina. *Lao c’ a proces vzniku Tao Te ťingu*. 1. vyd. Diel I. Od prvopočiatočných podôb Lao c’ových názorov k jeho vrcholnému filozofickému dielu Te Tao ťingu. Bratislava : Veda, 2009. 247 s. ISBN 978-80-224-1066-3.
* ČARNOGURSKÁ, Marina. *Lao c’ a proces vzniku Tao Te ťingu*. Vyd. 1. Diel II. Chanské redakčné, cenzorské a ideologické úpravy postupne vyústiace do premeny Lao c’ovho Te Tao ťingu v oficiálnu podobu dnes známeho Taote ťingu. Bratislava : Veda, 2012. 257 – 638 s. ISBN 978-80-224-1274-2.

## Iné projekty

WikicitátyCommons* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Lao-c’ Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Lao-c’**

## Externé odkazy

* 老子 Lǎozĭ 道德經 Dàodéjīng Chinese+English+German