Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Pôrodnosť

Toto je článok o reprodukčnom správaní ľudí. O reprodukcii zvierat pozri *pôrodnosť (zootechnika).*
**Pôrodnosť** je demografický proces, ktorý sleduje narodenia ako hromadný jav.

## Definícia

Pôrodnosť je veľmi nejednoznačný pojem. V demografii sa používa niekoľko presnejšie definovaných pojmov, z ktorých sa bežnému chápaniu pôrodnosti blížia tieto:

* *Hrubá miera pôrodnosti* alebo *natalita* alebo *nativita* je jednoduchý podiel počtu živonarodených detí a veľkosti populácie.
* *Čistá miera reprodukcie* vyjadruje rast populácie. Ak je rovná 1, tak veľkosť populácie sa nemení. Ak je >1, populácia rastie. Ak je <1, populácia sa zmenšuje.
* *Úhrnná plodnosť* je počet detí, ktoré sa priemerne narodia jednej žene.

Z pomedzi ukazovateľov týkajúcich sa pôrodnosti je zaujímavý aj *priemerný vek matky pri pôrode* a *priemerný vek matky pri prvom pôrode*.

## Výpočet

Nasleduje zoznam demografických ukazovateľov a vzorce pre ich výpočet. Jednotlivé ukazovatele sú utriedené tak, aby definícia každého pojmu závisela len od tých ukazovateľov, ktoré už boli definované vyššie. Jednotlivé pojmy nie sú rozlíšené podľa dôležitosti alebo popularity. Zoznam najdôležitejších pojmov je v sekcii Definícia.

* *Hrubá miera pôrodnosti* ( WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 = počet živonarodených detí za jeden rok; P = počet obyvateľov):

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
* *Všeobecná miera plodnosti* (kde WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 = ženy v reprodukčnom veku, pričom za *reprodukčný vek* sa obvykle považuje vek 15-49 rokov):

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_6
* *Miera plodnosti podľa veku* (kde x = vek, pre ktorý sa štatistika počíta):

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_8
* *Úhrnná plodnosť*, teda počet detí, ktoré bude mať jedna žena za celý život:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_10
* *Hrubá miera reprodukcie* (kde 0,485 je 48,5% pravdepodobnosť, že narodené dieťa bude dievča), teda počet dcér, ktoré bude mať jedna žena za celý život:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_12
* *Čistá miera reprodukcie* (kde WIKINIUM\_MATH\_PH\_14 = počet dcér, ktoré sa narodia jednej žene v určitom veku; p(0,x) = pravdepodobnosť, že sa žena dožije veku svojej matky v čase pôrodu), ktorá zohľadňuje fakt, že nie každá žena je nažive počas celého reprodukčného veku:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_16
* *Priemerný vek matky pri pôrode*:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_18
* *Priemerný vek matky pri prvom pôrode*:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_20
## Slovensko

Úhrnná plodnosť, čiže počet detí na jednu ženu, sa v roku 1992 prepadla pod hodnotu 2,0 a odvtedy postupne klesá až na súčasnú hodnotu 1,239 (rok 2006). Do roku 2025 by sa mala zdvihnúť na hodnotu 1,6. Čistá miera reprodukcie v roku 2006 bola 0,596. Priemerný vek pri pôrode by sa mal zvýšiť zo súčasných 27,9 rokov (2006) na 29,2 rokov v roku 2025.

## Literatúra

* VAŇO, Boris, Danuša Jurčová, Ján Mészáros *Základy demografie*. Bratislava : Občianske združenie Sociálna práca, 2003. ISBN 80-968927-3-8.

## Referencie
# Ázijské hry 2022

|  |
| --- |
| Ázijské hry 2022 |
| Detaily turnaja |
| Dátum | 23. September - 8. Október 2023 |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Športový portál |

 |

 Chang-čou 19. Ázijské hry v Chang-čou
**Ázijské hry 2022**, tiež známe ako **Hangzhou 2022**, bolo kontinentálne multišportové podujatie, ktoré sa konalo od 23. septembra do 8. októbra 2023 v Chang-čou v Číne. Hry si pripomenuli 110. výročie od vytvorenia prvého kontinentálneho podujatia.

Pôvodne boli hry naplánované medzi 10. a 25. septembrom 2022, 6. mája 2022 boli však hry z dôvodu celosvetovej pandémie COVID-19 odložené na rok 2023. Nové dátumy boli oznámené 19. júla 2022. Chang-čou bolo po Pekingu v roku 1990 a Kanton v roku 2010 tretím čínskym mestom, ktoré hostilo Ázijské hry.

Čínsky olympijský výbor potvrdil, že Chang-čou v provincii Če-ťiang predložil návrh na prihlásenie sa na podujatie a ako jediné mesto dokončilo všetky potrebné kroky na účasť v procese, ktorý sa skončil koncom augusta 2015. Chang-čou bolo oficiálne ocenené ako hostiteľské mesto 16. septembra 2015 v Ašchabad v Turkménsku počas 34. Valného zhromaždenia Ázijskej olympíjsskej rady.

## Referencie
# Kaligrafia

Kaligrafia, Jan Van De Velde, rok 1605
**Kaligrafia** je výtvarné umenie súvisiace s písaním písma, krasopis, umenie pekne písať alebo kaligrafický prejav na grafickom liste. Ide o návrh a realizáciu písma pomocou nástroja so širokými hrotmi, štetcom alebo inými písacími nástrojmi. Súčasná kaligrafická prax sa dá definovať ako „umenie dávať formu znakom expresívnym, harmonickým a zručným spôsobom".

Moderná kaligrafia sa zoberá od funkčných nápisov a dizajnu až po umelecké diela, v ktorých môžu alebo nemusia byť čitateľné písmená. Klasická kaligrafia sa líši od typografie a neklasického písania rukou, hoci kaligraf môže praktikovať oboje.

Kaligrafia sa naďalej používa vo forme oznámení a pozvánok na udalosti, dizajnu písma a typografie, originálneho dizajnu loga s ručným písmom, náboženského umenia, grafického dizajnu a kaligrafického umenia na objednávku, rezaných kamenných nápisov a pamätných dokumentov. Používa sa aj na rekvizity a pohyblivé obrazy pre film a televíziu, ako aj pre svedectvá, rodné a úmrtné listy, mapy a iné písané diela.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kaligrafia**

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Calligraphy na anglickej Wikipédii.*
# Historický prameň

Príklad nobilitačnej listiny (armálesu) Jana Januszowského (1550 – 1613), knižného vydavateľa v Krakove, ktorá vznikla na dvore poľského kráľa Žigmunda III. Vasu v Krakove dňa 24. januára roku 1588.
**Historický prameň** je každé svedectvo a poznаtok, ktorý vypovedá o minulosti. Správnym pochopením a interpretovaním historických prameňov sa zaoberajú pomocné historické vedy.

Podľa formy zachovania sa delia na:

* písomné
* hmotné (napr. archeologické nálezy, pozostatky hmotnej kultúry, umelecké diela)
* obrazové (kresby, maľby, grafiky, mapy, fotografie, pohľadnice, plagáty a pod.)
* tradičné
* audiovizuálne (zvukové nahrávky, filmové záznamy)
* ústne (informácie získané od súčasníkov/svedkov historických udalostí)

Písomné pramene sa zvyknú deliť podľa ich pôvodcov na dve základné skupiny – na pramene osobnej (súkromnej) povahy a na pramene úradnej povahy. Medzi pramene súkromnej povahy radíme najmä osobnú korešpondenciu, denníky, zápisníky, spomienky a autobiografie, prípadne aj literárne diela intímnejšej povahy. Medzi pramene úradnej povahy radíme najmä písomnosti vyplývajúce z činnosti hospodárskych, súdnych, vládnych a zákonodarných inštitúcií, prípadne orgánov štátnej správy, lokálnej samosprávy a tiež cirkevných úradov. Prameňmi úradnej povahy tak môžu byť rôzne hospodárske záznamy, zmluvy, daňové súpisy, urbáre, sčítania obyvateľstva (sčítacie hárky), rôzne súdne rozhodnutia a nariadenia, stoličné súdne záznamy (protokoly), mestské súdne knihy, kráľovské donácie majetkov, potvrdenia o udelení šľachtického titulu (armálesy), úradná korešpondencia, správy a rozhodnutia lokálnych správnych úradov (napr. kongregačné zápisnice jednotlivých uhorských stolíc), ale aj najvyššie vládne rozhodnutia, diplomatické správy a prijaté zákony.

Z prameňov cirkevných inštitúcií sú to matriky narodených/krstených, sobášených a zomrelých, histórie jednotlivých farností alebo kanonické vizitácie. Medzi špecifické pramene radíme naratívne (rozprávacie) pramene, ako sú napríklad kroniky, letopisy, cestopisy alebo (cirkevné) legendy.

Historické pramene písomnej povahy skúmajú historici, ktorí ich podrobujú analýze a kritike, to znamená, že definujú ich autora a dôvod vzniku prameňa, posudzujú dôležitosť a vierohodnosť informácií, ktoré prameň obsahuje. Často sa táto vierohodnosť robí porovnávaním (komparovaním) obsahu prameňa s inými známymi prameňmi. Informačný obsah prameňa sa napokon interpretuje, to znamená, že z prameňa získané informácie sú historikmi vysvetľované a zasadzované do širších historických súvislostí, čím sa utvára naše poznanie dejín.

## Literatúra

* BARTOŠ, Josef  –  KOVÁŘOVÁ, Stanislava: Klasifikácia historických prameňov. In: *Historický časopis*, roč. XXXVII., 1989, č. 1, s. 140  –  162.
* KOHÚTOVÁ, Mária – LOPATKOVÁ, Zuzana a kol.: *Metodologické limity historického prameňa.* Trnava – Krakov/Kraków : Filozofická fakulta TU – Spolok Slovákov v Poľsku/Towarzystwo Słowaków w Polsce, 2014. 152 s. ISBN 978-83-7490-795-8

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# Wellen

| Wellen
(obec) |
| --- |
|
```
   Kostol
```
 |
| Symboly obce |
|  |  |
| Erb | Vlajka |
| Zemepisné údaje |
| **Štát** |  Belgicko |
| **Región** |  Flámsko |
| **Spoločenstvo** |  Flámske |
| **Provincia** |  Limbursko |
| **Okres** | Tongeren |
| **Súradnice** | ﻿ / ﻿ |
| **Rozloha** – Poľnohosp. pl. – Zastavané pl. – Iné pl. | 26,72 km² *(2009)* 83,13% 10,69% 6,18% |
| Demografické údaje (zdroj: fgov.be) |
| **Počet obyvateľov** – Muži – Ženy **Hustota obyvateľstva** | 7 356 *(01/01/2010)* 50,26% 49,74% 275 obyv./km² |
| **Veková štruktúra** – 0 – 19 rokov – 20 – 64 rokov – 65 rokov a viac |  18,08% 67,25% 14,67% |
| **Cudzinci** | 1,82% *(01/01/2008)* |
| Ekonomika |
| **Nezamestnanosť** | 8,85 % *(1. 1. 2006)* |
| **Priemerný ročný príjem**  | 12 563 €/obyv. *(2003)* |
| Poloha |
|

 Poloha obce v Belgicku |
|  Interaktívna mapa obce |
| Ďalšie informácie |
| **PSČ** | 3830 |
| **Telefónna predvoľba** | 012 - 011 |
| **Oficiálny web**  |  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Belgický portál  Geografický portál |

 |

**Wellen** je belgická obec vo Flámskom regióne v provincii Limbursko.

## Obyvateľstvo

Obec má približne 7 356 obyvateľov (2010).

## Časti obce

Od 1. januára 1977 obec Wellen pozostáva z týchto častí (bývalých obcí):

* Wellen
* Berlingen
* Herten
* Ulbeek

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Wellen**

## Externé odkazy

* Oficiálne stránky obcí

|  |  |
| --- | --- |
|  | Belgický portál |
# Anály jarí a jesení

**Anály jarí a jesení** (iné názvy: **Čchun-čchiou**, **Jarné a jesenné anály**, **Letopisy jarí a jesení**, **Letopisy jari a jesene**, **Jarné a jesenné letopisy**, **Kronika od jari do jesene**, **Kronika jarí a jesení**, **Kronika jari a jesene**, **Jar a jeseň**, **Jari a jesene**, **Od jari do jesene**; čín. 春秋, pchin-jin: *Chūnqiū* - čchun-čchiou - doslova: „letopisy“ alebo viac doslova „jar-jeseň“) je jedna z piatich klasických kníh čínskej literatúry, ktorých autorstvo sa pripisuje Konfuciovi.

Čínske slová čchun-čchiou znamenajú doslova jar-jeseň a v starovekej čínštine boli metonymiou pre roky, názov knihy sa preto prekladá ako anály alebo letopisy. Dielo obsahuje stručné zápisy o vybraných udalostiach z rokov 722 – 481 pred Kr., t. j. z obdobia vlády dvanástich kniežat štátu Lu, v ktorom anály vznikli. Z diela Meng-c’a a Mo Tiho je známe, že podobné anály sa viedli aj v iných čínskych štátoch, tie sa však nedochovali. Časový rámec záznamov sa niekedy používa ako datovanie obdobia jari a jesene, ktorému prepožičal svoje meno.

Hoci sa autorstvo tradične pripisuje Konfuciovi, pravdepodobné je, že boli spísané viacerými kronikármi zo štátu Lu. Jednotlivé zápisy sú stručné, neosobné a stereotypné. Témy sa obmedzujú na udalosti dôležité pre štát, ako smrť vládcov, nástup na trón, vojny, živelné pohromy alebo stretnutia vládcov. Moderné rozbory astronomických udalostí ukazujú, že zápisy sú pomerne presné.

Feng Jou-lan: „Tradične sa predpokladalo, že Konfucius zostavil Anály jarí a jesení, aby uviedol svoju snahu o nápravu mien do skutočného použitia.“

## Komentáre

Keďže je text diela veľmi stručný, boli k nemu pridané viaceré komentáre. Komentáre k Análom tvoria veľkú časť konfuciánskej mravoučnej tradície. Kniha Chanov vymenúva päť komentárov:

* Cou-š´ čuan
* Ťia-š´ čuan
* Kung-jang čuan
* Ku-liang čuan
* Cuo Čuan

Z týchto piatich komentárov sa zachovali len posledné tri. Komentáre Kung-jang čuan a Ku-liang čuan sú tradične spájané s Konfuciovým žiakom C´-siaom. Najobšírnejším komentárom je Cuo Čuan, ktorého autorom je Cuo Čiou-ming.

## Referencie

## Ďalšia literatúra

* ČCHUN-ČCHIOU. In: LIŠČÁK, Vladimír. *Konfuciánství od počátků do současnosti : dějiny, pojmy, osobnosti*. Vyd. 1. Praha : Academia, 2013. 464 s. (Orient; zv. 17.) ISBN 978-80-200-2190-8. S. 87 – 88.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Anály jarí a jesení**

## Externé odkazy

* celý text Análov v čínštine

## Zdroj

* *Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článkov Spring and Autumn Annals na anglickej Wikipédii a Frühlings- und Herbstannalen na nemeckej Wikipédii.*
# Čchü Jüan

|  |
| --- |
| Čchü Jüan |
|
čínsky básnik |
| Narodenie | asi 340 pred Kr. kráľovstvo Čchu |
| Úmrtie | 278 pred Kr. Mi-luo-ťiang |
| Odkazy |
| Commons |  Čchü Jüan |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Biografický portál |

 |

**Čchü Jüan** (čín. 屈原, pchin-jin: *Qū Yuán*, \* asi 340 pred Kr. – † 278 pred Kr.) bol čínsky básnik, prvá veľká básnická osobnosť Číny.

## Život

Pochádzal z vládnuceho rodu v kráľovstve Čchu. V mladosti zastával najvyššie hodnosti pri kráľovskom dvore, neskôr bol nútený kvôli intrigám odísť do ústrania, kde sa venoval literárnej činnosti. O jeho živote existuje celý rad značne nespoľahlivých legiend, ktoré sa zachovali v diele *Zápisky historika* od S'-ma Čchiena. V nich vystupuje ako vlastenec bojujúci proti vojne a za zjednotenie krajiny a podľa ktorých spáchal piateho dňa piateho lunárneho mesiaca roku 278 pred nl samovraždu skokom do rieky Mi-luo-ťiang (provincia Chu-nan) zdeptaný politickou korupciou a v zúfalstve nad tým, že jeho vlasť bola dobytá dynastiou Čchin. Tradičný čínsky festival Sviatok dračích lodí vraj vznikol na jeho počesť a má svoj pôvod v hľadaní jeho tela v rieke.

## Dielo

Čchü Jüanove básne sú formálne stavané na základoch ľudovej piesne, majú silné autobiografické prvky (dezilúzie, pocity sklamania a zúfalstva) a sú inšpirované čínskou filozofiou i mystikou majúcou svoj pôvod v ľudovej tradícii šamanizmu. Zachovali sa v kolektívnom básnickom súbore *Čchu cch'* (Piesne štátu Čchu), kde je u niektorých básní veľmi ťažké určiť skutočné autorstvo, pretože vznikali zrejme pod Čchü Jüanovým silným vplyvom. Ide o tieto diela:

* *Li sao* (Stretnutie s horkosťou). Báseň, plná zložitých metafor a odkazov na staré mýty, opisuje básnikovú mytologickú púť v snahe nájsť ideálnu ženu. Hľadá krásu, nachádza však iba prízemnosť a odtiaľ pramení jeho zúfalstvo.
* *Ťiou ke* (Deväť spevov), podobný motív ako u predchádzajúceho diela, tj. mystické stretávanie sa s rôznymi božstvami (motív má pravdepodobne súvislosť so šamanským opúšťaním vlastného tela počas extázy).
* *Ťiou čang* (Deväť kapitol), opäť motív človeka vydávajúceho sa na púť svetom a vyjadrujúceho svoju nespokojnosť a rozhorčenie.
* *Tchien wen* (Otázky k nebesiam), dlhá báseň, ktorej autorstvo je neisté, zložená z metafyzických otázok, ktoré vyjadrujú skepsu k usporiadaniu sveta a ktoré zostávajú bez odpovede.

## Referencie

* Český preklad: *Z Čchunských písní*, BB art, Praha 2004, preložil Jaromír Vochala
# 720 pred Kr.

|  |
| --- |
| **Roky:** 725 724 723 722 721 – **720 pred Kr.** – 719 718 717 716 715 |
| **Desaťročia:** 30. roky – **20. roky 8. storočia pred Kr.** – 10. roky |
| **Storočia:** 9. storočie pred Kr. – **8. storočie pred Kr.** – 7. storočie pred Kr.

---

**Rok 720 pred Kr. v oblastiach:Kultúra*
Hudba –
Umenie

---

**Zoznam vládcov:**
Predstavitelia štátov –
Vedúce osobnosti |

## Udalosti

* Zavedenie dolichu (behu na dlhú trať) na 15. starovekých olympijských hrách
* Na 15. starovekých olympijských hrách je Akanthos zo Sparty prvým víťazom dolichu
* Orsippos z Megary zvíťazil na 15. starovekých olympijských hrách v behu na jedno stadion (dobieha do cieľa nahý)
# 314 pred Kr.

|  |
| --- |
| **Roky:** 319 318 317 316 315 – **314 pred Kr.** – 313 312 311 310 309 |
| **Desaťročia:** 20. roky – **10. roky 4. storočia pred Kr.** – 0. roky |
| **Storočia:** 5. storočie pred Kr. – **4. storočie pred Kr.** – 3. storočie pred Kr.

---

**Rok 314 pred Kr. v oblastiach:Kultúra*
Hudba –
Umenie

---

**Zoznam vládcov:**
Predstavitelia štátov –
Vedúce osobnosti |

## Úmrtia

* Xenokrates (\* 396 pred Kr.)
# Bitka pri Pi

| Bitka pri Pi |
| --- |
| Súčasť Obdobia Jari a jesene |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Dátum | 595 pred Kr. |
| Miesto | Pi |
| Výsledok | víťazstvo Čchu |

 |
| Protivníci |
| Čchu | Ťin |
| Zoznam bitiek pred rokom 601 |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Historický portál |

 |

**Bitka pri Pi** sa odohrala v roku 595 pred Kr. medzi armádami štátov Čchu a Ťin, v Období Jari a jesene.

Bitka začala, keď bojové vozy Ťin vyrazili na pomoc svojim dvom úderným jednotkám a armáda Čchu na ne následne zaútočila. Čchu začal útok na krídla Ťin a podarilo sa mu jeho armádu odraziť, keď sa do boja zapojilo ďalších 40 bojových vozov. Následne Ťin začal celkový ústup. Bitka tak skončila víťazstvom síl Čchu.
# Povstanie

Apačskí povstalci pod vedením Geronima, pred tým ako sa vzdali do rúk amerického gen. Crooka, 27. marca 1886.
**Povstanie, vzbura** alebo **rebélia** je ozbrojený hromadný odpor proti držiteľom moci (proti autorite, režimu, okupácii a pod). Iné definície akcia organizovanej, často ideologicky motivovanej skupiny alebo hnutia, ktorá sa snaží uskutočniť (alebo odvrátiť) politickú zmenu štátnej moci v regióne presviedčaním alebo donucovaním obyvateľstva prostredníctvom násilia a podvratníctva.

Americká, francúzska aj ruská revolúcia sa začali povstaním v mestách. Tie neskôr prerástli do rozsiahlych občianskych vojen.

Dejiny Slovenska ovplyvnili viaceré povstania. Jedno z najvýznamnejších bolo Slovenské národné povstanie počas druhej svetovej vojny, kedy jednotky slovenskej armády povstali proti okupácií krajiny nacistickými vojskami.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Povstanie**
# Exil

O iných významoch výrazu *Exil* pozri *Exil (rozlišovacia stránka)*.
**Exil** je nútené zdržovanie sa v cudzine, vyhnanstvo.

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
* Encyklopedie československého exilu po druhé světové válce Archivované 2009-11-09 na Wayback Machine
# Šerm

Švajčiarsky dlhý meč, asi koniec 15. storočia
**Šerm** je technika boja mečom proti jednému alebo viacerým protivníkom, ktorí majú tiež meč a alebo inú zbraň pri pešom či jazdnom súboji.

## História a súčasnosť

História šermu začína už v staroveku, v priebehu storočí prešla postupným technologickým pokrokom. Šerm sa vyvíjal v rôznych krajinách inak a vypracovalo sa niekoľko rôznorodých techník. Medzi najväčších hýbateľov šermu na svete patrí na prvom mieste Európa a následne Japonsko, Čína a ďalšie krajiny, kde sa v boji používali meče.

Z pôvodného boja sa postupne vypracovali aj moderné športové disciplíny. Z európskeho štýlu boja vznikol športový šerm, nazývaný len všeobecným slovom šerm. V Japonsku to je predovšetkým iaidó, ktoré zahŕňa rôzne druhy japonského šermu, a ďalej kendó, ktoré je japonským bojovým umením s mečom a zároveň športovo bojovou disciplínou. Hlavne v Japonsku sa potom pôvodný boj s mečom transformoval do rôznych bojových umení. Z európskej techniky šermu sa najviac presadzuje práve športový šerm, ktorý je primárne športovou disciplínou. Okrem toho rôzne spolky udržujú tradíciu šermu v podobe historického šermu či športovo bojové disciplíny, ktorá majú skratku HMB a organizujú sa v nich majstrovstvách sveta pod skratkou Botn (*Battle of the Nations*). K ďalším formám šermu modernej doby patrí boj s dreveným mečom väčšinou vo fantasy prostredí – tzv. drevárne.

## Pozri aj

* meč
* športový šerm
* bojové umenie
* Iaidó

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Šerm**

## Externé odkazy

* Fédération internationale d'Escrime - Medzinárodná šermiarska federácia (FIE)
* Living history - české forum aj o historickom šerme

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Šerm na českej Wikipédii.*
# Žen-min ž'-pao

Logo
Noviny z roku 1949
**Žen-min ž'-pao** (čín. 人民日报 – Rénmín Rìbào) alebo *Ľudový denník* (často sa možno stretnúť aj s anglickým titulom *People's Daily*) sú oficiálne noviny Komunistickej strany Číny, s nákladom cez 3 milióny výtlačkov najčítanejšie noviny v Číne.

Noviny prvýkrát vyšli 15. júna 1948 v Pching-šane v provincii Chu-pej ako tlačovina miestneho straníckeho výboru. Po oslobodení Pekingu na jar 1949 sa redakcia presťahovala tam a v auguste toho istého roku sa zo Žen-min ž'-pao stal oficiálny celočínsky denník, ktorý na konci 50. rokov plnil úlohu jedného z hlavných šíriteľov reformy písma - odvtedy je písaný v zjednodušených znakoch.

Dodnes sú články, úvodníky a komentáre v týchto novinách miestom, kde čínske vedenie (s väčším či menším stupňom oficiality) zverejňuje svoje názory na najrôznejšie otázky politiky a každodenného života. Od 1. januára 1997 Žen-min ž'-pao funguje tiež v internetovej verzii, najprv len po čínsky, dnes aj po anglicky, japonsky, francúzsky, španielsky, rusky a arabsky.

## Pozri aj

* Sin-chua - štátna spravodajská agentúra Čínskej ľudovej republiky

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Žen-min ž'-pao**

## Externé odkazy

* on-line verzia Žen-min ž'-pao (po čínsky)
* People's Daily (anglická on-line verzia)

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Žen-min ž'-pao na českej Wikipédii.*
# Palác (reprezentatívna budova)

Palác *Regaleira*, Sintra, Portugalsko
**Palác** (z tal.) je (v Európe od čias renesancie) reprezentatívna budova šľachtica alebo mešťana v meste. Prenesene sa dnes ako palác označuje aj verejná reprezentatívna či veľkolepá budova (napr. športový palác).

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Palác (reprezentatívna budova)**
# Metalurgia

O priemyselnom odvetví aplikujúcom poznatky metalurgie pozri *hutníctvo.*
Třinecké železárny - vysoká pec
**Metalurgia** je náuka o získavaní kovov z rúd, výrobe kovov a zliatin a spracovaní kovov a zliatin na polotovary a hutnícke výrobky.

## Získavanie kovov z rúd

Základným spôsobom získavania kovov z upravenej a predpripravenej rudy je:

* Pyrometalurgický postup - najmä pre spracovanie bohatých sulfidických rúd
* Hydrometalurgický postup - najmä pre chudobnejšie a komplexnejšie rudy neželezných kovov
* Elektrolýza - napríklad výroba hliníka

## Pozri aj

* Baníctvo
* Ellinghamov diagram
* Prášková metalurgia
* Vysoká pec

## Referencie