Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Amudarja

|  |
| --- |
| Amudarja |
| rieka |
|  Delta rieky, Uzbekistan (satelitná snímka, november 1994)  |
| Štáty |  Uzbekistan,  Turkménsko,  Tadžikistan,  Afganistan |
|  |
|  |
| Hlavná zdrojnica | Pjandž |
|  - výška | 6 000 m |
| Sekundárna zdrojnica | Vachš |
|  - výška | 6 000 m |
| Ústie |  Aralské jazero  |
|  - výška | 37 m |
|  |
| Dĺžka | 2 539 km |
| Povodie | 309 000 km² (30 900 000 ha) |
| Prietok |  |
|  - priemerný | 1 400 m³/s |
|  |
|

 Rieka a jej prítoky na mape

 |
|  Interaktívna mapa toku
 |
|  |
| **Wikimedia Commons:**  Amu Darya |
|  |
| **Portály, ktorých súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál  Geovedný portál |

 |
|  |

**Amudarja** (uzb. Amudaryo, turk. Amyderýa, tadž. Омударё, *Omudarjo*, v staroveku po grécky nazývaná **Oxus**) je rieka v Uzbekistane, Turkménsku, Tadžikistane a jej tok tvorí tiež hranicu Afganistanu.

Jej dĺžka je 2 539 km, plocha povodia je 309 tis. km². Pramení v pohorí Pamír, preteká medzi púšťami Karakum a Kyzylkum, v dolnej aj centrálnej časti jej chýbajú prítoky. Ústi do Aralského jazera, aj keď teraz čiastočne vysychá ešte pred jeho dosiahnutím. K urýchlenému vysychaniu prispelo masívne využívanie vôd veľtoku na poľnohospodárske účely v polopúštnej krajine okolitých štátov. Za vlády Sovietskeho zväzu boli vybudované mocné zavlažovacie kanály, ktoré z rieky odvádzajú vodu hlavne na uzbecké polia, na ktorých pestovaný bavlník dosahuje odvtedy významný podiel na svetovom trhu s bavlnou. Voda Amudarji sa využíva najmä pre polia nachádzajúce sa na juh od Aralského jazera. Rozvod vody je ale značne neefektívny, preto sa jej veľká časť odparí ešte skôr ako dosiahne zavlažované polia. Následkom zvýšeného odparu ubúdajú nielen vody v rieke a cieľovom jazere, ale voda v nich je zahustená a obsahuje relatívne viac soli. To potom spôsobuje zasolenie zavlažovaných oblastí a mení aj zloženie vôd Aralského jazera.

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Amudarja**
# Hlavné mesto

Mapa znázorňuje štáty, ktorých hlavné mesto **nie je** zároveň aj ich najväčším mestom
**Hlavné mesto** je správne centrum daného štátu (krajiny), alebo mesto oficiálne vyhlásené za hlavné. Hlavným mestom Slovenska je Bratislava. V hlavnom meste zvyčajne sídlia najvyššie štátne inštitúcie ako parlament, najvyšší súd či vláda, ale nemusí to byť vždy tak (napr. hlavným mestom Holandska je Amsterdam, ale všetky inštitúcie sídlia v Haagu). Hlavné mesto je tiež zvyčajne najväčším mestom krajiny, ale opäť to nie je pravidlom (pozri mapku).

## Najväčšie hlavné mestá

Najväčšie hlavné mestá na každom kontinente, resp. svetadiele (podľa populácie):

* Afrika: Káhira (11 146 000)
* Austrália: Canberra (420 000)
* Ázia: Tokio (35 237 000)
* Európa: Moskva (13 600 000)
* Južná Amerika: Buenos Aires (14 230 000)
* Severná Amerika: Mexiko (17 809 471)
* Oceánia: Wellington (445 400)

## Pozri aj

* Zoznam hlavných miest

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Hlavné mesto Wikislovník ponúka heslo **hlavné mesto**
# 706

|  |
| --- |
| **Roky:** 701 702 703 704 705 – **706** – 707 708 709 710 711 |
| **Desaťročia:** 90. roky – **0. roky 8. storočia** – 10. roky |
| **Storočia:** 7. storočie – **8. storočie** – 9. storočie |
| **Slovensko:**
701
702
703
704
705 –
**706** –
707
708
709
710
711

---

**Rok 706 v oblastiach:Kultúra*
Hudba –
Umenie –
Veda |
|

---

**Zoznam vládcov:**
Predstavitelia štátov –
Vedúce osobnosti |
# Znalec

**Znalec** môže byť:

* človek, ktorý niečo konkrétne dobre pozná (napr. znalec antiky)
* človek, ktorý sa v niečom nadpriemerne dobre vyzná zo skúsenosti (napr. víno len pre znalcov)
* človek, ktorý sa v niečom dobre vyzná ako odborník; človek, ktorý niečo dokáže odborne posúdiť; expert, pozri napr. odborník, expert
* v slovenských právnych predpisoch (resp. v iných kontextoch skrátene): úradný znalec (=súdny znalec)

## Iné projekty

WikicitátyCommons* Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o **Znalec Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Znalec**

## Pozri aj

* súdne inžinierstvo#Znalec a expert

Symbol rozcestia

*Toto je rozlišovacia stránka. Obsahuje odkazy na rozličné stránky, ktoré by mohli mať rovnaký názov.*

Ak ste sa sem dostali cez odkaz v článku, prosím, vráťte sa a opravte ho tak, aby odkazoval priamo na najvhodnejší význam.
# Japonský cisár

Cisár Naruhito a cisárovná Masako vo slávnostnom oblečení.
**Japonský cisár** (jap. 天皇 – tennó, doslova „božský vládca“) je najvyšší predstaviteľ Japonska uznávaný (do obdobia po porážke Japonska v 2. svetovej vojne) za priameho potomka bohov, ktorí stvorili Japonsko.

## Externé odkazy

* FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
# 892

|  |
| --- |
| **Roky:** 887 888 889 890 891 – **892** – 893 894 895 896 897 |
| **Desaťročia:** 80. roky – **90. roky 9. storočia** – 0. roky |
| **Storočia:** 8. storočie – **9. storočie** – 10. storočie |
| **Slovensko:**
887
888
889
890
891 –
**892** –
893
894
895
896
897

---

**Rok 892 v oblastiach:Kultúra*
Hudba –
Umenie –
Veda |
|

---

**Zoznam vládcov:**
Predstavitelia štátov –
Vedúce osobnosti |
# Delta (rieka)

Delta Gangy v Indii a Bangladéši je jedna z najúrodnejších oblastí na svete
**Delta** je rozvetvené ústie rieky do jazera, mora, oceánu alebo inej vodnej plochy. Typickým znakom riečnej delty je značná sedimentácia naplavenín a vetvenie hlavného toku rieky do mnohých ramien a kanálov.

Delta sa delí na tri časti:

* deltová platforma
* čelo delty
* prodelta

## Vznik riečnej delty

Na konci svojho toku sa riečne vody miesia s vodami vodnej plochy, do ktorej sa rieka vlieva. Rýchlosť toku sa znižuje a pevné časti nesené riekou sa usadzujú na dne. Najprv sa usadí štrk a piesok, pretože sú najťažšie. Ďalšie pevné časti sa usadzujú postupne, ako klesá rýchlosť prúdenia vody; ako posledný sa usadzuje íl, ktorý je najjemnejšou pevnou časťou pritekajúcej vody. Naplaveniny ílu sa často nachádzajú v značnej vzdialenosti od ústí riek. Postupné ukladanie nánosov tvoria sedimenty, ktoré môžu časom vystúpiť nad vodnú hladinu. Vodný tok novú prekážku obteká a tvorí nové ramená a kanály. Na naplaveninách vyrastá vegetácia a upevňuje tak ich brehy a celý ekosystém riečnej delty.

Niekedy sa tok rieky rozdelí na viac ramien vo vnútrozemí, aby sa tieto ramená následne spojili; v niektorých prípadoch na ich sútoku vzniká *vnútrozemská delta*. Vnútrozemské delty často vznikajú na miestach bývalých jazier. Najznámejšia je vnútrozemská delta Dunaja v Podunajskej nížine a vnútrozemská delta Nigeru.

Občas vzniká riečna delta na dne rozsiahleho údolia; takýto druh delty sa nazýva *obrátená riečna delta*.

## Typy delt

* delta s dominanciou **riečnej sedimentácie** – dochádza k rozširovaniu delty smerom do panvy, kde sa postupne ukladá nesený materiál. Je pre ňu typická deltová plošina s aktívnymi a pasívnymi ramenami (príkladom je Mississippi)
* delta s dominanciou **vlnenia** – vplyvom vlnenia je materiál rozptyľovaný do strán, kde sa ukladá. Občas je možné objaviť bariérové ostrovy (príkladom je delta Nílu)
* delta s dominanciou **prílivo-odlivového prúdenia** – ide o rozsiahle prodeltové plošiny, ktoré sú vyplnené prílivovými kanálmi

## Významné riečne delty

Delta Dunaja - satelitná fotografia z roku 2000. Na snímke je jasne vidieť tri hlavné ramená Dunaja, jazera a morskej kosy.
Najznámejšia riečna delta je delta Nílu. Z jej tvaru pochádza pomenovanie *delta*: delta Nílu má trojuholníkový tvar, ktorý pripomína veľké grécke písmeno delta ( WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 ).

Medzi ďalšie významné riečne delty patria hlavne delty riek:

Dunaj, Rýn, Rhône, Ebro, Volga, Lena, Ganga a Brahmaputra, Tigris a Eufrat, Indus, Mekong, Okavango, Niger, Mississippi, Yukon, delta Yukonu, ...
## Pozri aj

|  |  |
| --- | --- |
|  | Geovedný portál |
# Vakcína

Jonas Salk v roku 1955 s dvoma fľašami kultúry, ktorá sa používa na pestovanie vakcín proti detskej obrne.
**Vakcína** alebo **očkovacia látka** je:

* v užšom zmysle: len tzv. **aktívna vakcína** (**aktívna očkovacia látka**), čiže imunobiologická látka, ktorá sa používa na aktívnu imunizáciu prostredníctvom introdukcie (čiže zavedenia) živých modifikovaných, oslabených alebo mŕtvych inaktivovaných infekčných organizmov alebo ich toxínu. Táto introdukcia podporuje tvorbu protilátok v organizme a zvyšuje tak jeho odolnosť voči infekcii.
* v širšom zmysle: aktívna vakcína a **pasívna vakcína** (**pasívna očkovacia látka**). Pasívna vakcína je látka na pasívnu imunizáciu, čiže prípravok pozostávajúci z protilátok, ktorý neutralizuje daný patogén a podáva sa pred alebo okolo času známeho alebo potenciálneho vystavenia danej osoby danému patogénu.

Pri aktívnej vakcíne sa teda do tela vpichuje (najmä) antigén alebo niečo, čo zabezpečí vznik antigénu (pričom v reakcii na antigén v tele neskôr vzniknú okrem iného protilátky), kým pri pasívnej vakcíne sa vpichujú priamo protilátky.

Slovo vakcína pôvodne znamenalo iba očkovaciu látku proti kiahňam (porovnaj aj kapitolu Etymológia).

Podávanie vakcín sa nazýva vakcinácia alebo očkovanie.

Nasledujúci text článku sa zaoberá iba aktívnymi vakcínami. O pasívnych vakcínach pozri článok pasívna imunizácia.

## Charakteristika a význam

Vpichované agens stimuluje imunitný systém tela, tak aby telo rozpoznalo agens ako hrozbu, zničilo ho a do budúcna rozpoznalo a zničilo všetky mikroorganizmy asociované s týmto agens. Vakcíny môžu byť profylaktické (na prevenciu alebo zmiernenie účinkov budúcej infekcie patogénom) alebo terapeutické (napr. vakcíny proti rakovine, ktoré sú vo vývoji).

Vakcinácia je najúčinnejšou metódou prevencie infekčných chorôb. Rozšírená imunita spôsobená očkovaním je do veľkej miery zodpovedná za celosvetové vyhubenie kiahní a obmedzenie chorôb, ako sú detská obrna, osýpky a tetanus vo väčšine sveta. Účinnosť očkovania bola široko skúmaná a overená, napríklad vakcíny, ktoré sa ukázali ako účinné, zahŕňajú chrípkovú vakcínu, vakcínu proti HPV, a vakcínu proti kiahňam. Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) uvádza, že v súčasnosti sú k dispozícii licencované vakcíny na dvadsaťpäť rôznych infekcií, ktorým sa dá predísť.

## Etymológia

Pojmy vakcína a vakcinácia sú odvodené od termínu variolae vaccinae. Išlo o sérum z kráv infikovaných vírusom Vaccinia (kravské kiahne), ktoré navrhol Edward Jenner. V roku 1881, na jeho počesť, navrhol Louis Pasteur, aby sa tento názov používal aj na ostatné očkovacie látky.

## Referencie

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Vaccine na anglickej Wikipédii.*
# Čchü-fu

Svetové dedičstvo UNESCO

| Temple and Cemetery of Confucius and the Kong Family Mansion in Qufu\* |
| --- |
| Lokalita Svetového dedičstva UNESCO |
|

---

 |
| Čchü-fu

---

 |
| **Štát** |  Čína |
| **Typ** | kultúrna pamiatka |
| **Kritériá** | i, iv, vi |
| **Identifikačné č.** | 704 |
| **Región**\*\* | Lokality Svetového dedičstva v Ázii |
| **História zápisu** |
| **Zápis** | 1994  (18. zasadnutie) |
| \* Názov ako je zapísaný v zozname Svetového dedičstva. \*\* Klasifikované regióny podľa UNESCO. |

**Čchü-fu** je mesto a mestský okres v čínskej provincii Šan-tung.

Podľa tradície sa tu narodil Konfucius, zakladateľ konfucianizmu. V súčasnosti sa tu nachádza rad pamiatok ako Konfuciov chrám, ktorý má via než 100 budov. Všetky tieto budovy i s ďalšími pamiatkami sú od roku 1994 zapísané na zozname svetového dedičstva UNESCO.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Čchü-fu**

## Externé odkazy

* Stránka UNESCO

## Zdroj

*Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Čchü-fu na českej Wikipédii.*
# 608

|  |
| --- |
| **Roky:** 603 604 605 606 607 – **608** – 609 610 611 612 613 |
| **Desaťročia:** 90. roky – **0. roky 7. storočia** – 10. roky |
| **Storočia:** 6. storočie – **7. storočie** – 8. storočie |
| **Slovensko:**
603
604
605
606
607 –
**608** –
609
610
611
612
613

---

**Rok 608 v oblastiach:Kultúra*
Hudba –
Umenie –
Veda |
|

---

**Zoznam vládcov:**
Predstavitelia štátov –
Vedúce osobnosti |
# Estuár

v strede lievikovité vyústenie Labe v Helgolandskej zátoke (Severné more)
**Estuár** alebo zriedkavo **estuárium** je v užšom zmysle lievikovité vyústenie rieky do mora, ktoré je v dosahu slapových pohybov (prílivu a odlivu), v širšom zmysle časť ústia akejkoľvek rieky (alebo potoka), v ktorej sa prílivová vlna stretáva s riečnym prúdom.

Počas prílivu vniká slaná voda hlboko do estuáru a zapríčiňuje zdvíhanie hladiny vody. Na severnej pologuli sa (vplyvom Coriolisovej sily) prílivový prúd pohybuje pri ľavom brehu rieky, odlivový pri pravom. Odlivová vlna odnáša nánosy, ktoré uložila rieka v estuári a tak ho vyprázdňuje a prehlbuje jeho dno.

Estuáre (v užšom zmysle) sú časté v ústiach britských (Temža, Severn, Humber), francúzskych (Loira, Seina, Gironde) a severonemeckých riek (Labe, Vezera). Za najväčší estuár sa považuje ústie La Platy v Južnej Amerike.

## Pozri aj

* Delta (rieka)
* Liman (geografia)

## Iné projekty

CommonsWikislovník* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Estuár Wikislovník ponúka heslo **estuár**

## Externé odkazy

* Prednášky zo všeobecnej geomorfológie Archivované 2007-09-29 na Wayback Machine

|  |  |
| --- | --- |
|  | Geovedný portál |
# Urumči

Urumči
**Urumči** (-slov. normovaný názov; po ujgursky ئۈرۈمچی – prepis ULY: Ürümchi/čínsky prepis: Ürümqi/výslovnosť: [úrúmči]; po čínsky 乌鲁木齐 – pchin-jin: Wūlǔmùqí – slov. prepis Wu-lu-mu-čchi), starším názvom **Ti-chua** (迪化 – pchin-jin: Dǐhuà – slov. prepis Ti-chua), je hlavné mesto autonómnej oblasti Sin-ťiang v Čínskej ľudovej republike, na severozápade krajiny.

## Geografia

Urumči, najväčšie mesto na západnej polovici Čínskej ľudovej republiky, vyhralo miesto v Guinnessovej knihe rekordov ako veľkomesto najviac vzdialené od akéhokoľvek mora na svete, je vzdialené približne 2 500 km (1 400 míľ) od najbližšieho pobrežia (Urumči je mesto najbližšie položené k eurázijskému pólu nedostupnosti). Mesto má rozlohu 10 989 km². Priemerná nadmorská výška je 800 m n. m.

## Počasie

V Urumči je kontinentálne stepné podnebie s horúcimi a suchými letami s priemernou júlovou teplotou 24°C (75 °F) a vlhkými a studenými zimami s priemernými teplotami v januári −16 °C (3 °F). Priemerná ročná teplota je približne 5,4 °C (41,7 °F), a množstvo spadnutých zrážok cez rok je približne 273 milimetrov.

## Dejiny

Pred dvetisíc rokmi bolo Urumči významným mestom na severnej trase Hodvábnej cesty so širokou sieťou obchodných ciest, ktoré umožňovali bohatú širokú výmenu cez Euráziu. V 22. roku vlády cisára Tchaj-cunga z dynastie Tchang, v roku 648 po Kristovi, založila vláda dynastie mesto Lun-tchaj na mieste starovekého mesta Urabo, ktoré sa nachádzalo 10 kilometrov od južného centra súčasného Urumči. Staroveké mesto Lun-tchaj bolo sídlom miestnej vlády a vyberalo poplatky od karaván, ktoré putovali po severnej trase Hodvábnej cesty. Počas dynastie Čching (v roku 1763) cisár Čchien-lung pomenoval rozšírené mesto Lun-tchaj "Ti-chua" (pchin-jin: Díhuà). V roku 1884 cisár Kuang-sü založil provinciu Sin-ťjang s mestom Ti-chua ako hlavným mestom. Po založení Čínskej ľudovej republiky 1. februára roku 1954 bolo mesto premenované na Urumči, čo v preklade znamená "prekrásny pasienok" v mongolskom jazyku džungarských kmeňov.

Urumči má pod svojou správou jeden kraj a sedem obvodov.

## Obyvateľstvo

Podľa výskumu z roku 2000 malo Urumči 2 081 834 obyvateľov s hustotou osídlenia 174,53 obyvateľov na km². Z toho 75,3% sú Číňania Han, 12,8% sú Ujguri, 8,0% sú Číňania Hui a 2,3% sú Kazachovia a Kirgizi.

## Doprava

### Letecká doprava

Mesto Urumči odbavuje Medzinárodné letisko Urumči Diwopu.

### Železnice

* Železnica spája mesto s Kašgarom na juhozápade
* Urumči je tiež na železničnej dráhe Družna z Pekingu do Alma-Aty.

### Cestná doprava

Urumči sa nachádza na čínskych národných diaľniciach číslo 312 a 314.

## Partnerské mestá

* Almaty, Kazachstan
* Bandaraja Klang, Malajzia
* Biškek, Kirgizsko
* Čeľjabinsk, Rusko
* Dušanbe, Tadžikistan
* Malajbalaj, Filipíny
* Mašhad, Irán
* Osan, Južná Kórea
* Pešavar, Pakistan
* Salt Lake City, Utah, USA

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Urumči**

## Externé odkazy

* Oficiálna stránka Archivované 2020-05-13 na Wayback Machine
# Jang-c’-ťiang

|  |
| --- |
| Jang-c’-ťiang |
| rieka |
|  Meander pri meste Shigu (石鼓)  |
| Štát |  Čína |
|  |
|  |
| Zdrojnica | ľadovec |
|  - poloha | vo vrchoch Tangla, Čching-chaj |
|  - výška | 5 042 m |
|  - súradnice | ﻿ / ﻿ |
| Ústie |  Východočínske more  |
|  - poloha | Šanghaj a Ťiang-su |
|  - súradnice | ﻿ / ﻿ |
|  |
| Dĺžka | 6 300 km  |
| Povodie | 1 722 155 km² (172 215 500 ha)  |
| Prietok |  |
|  - priemerný | 30 166 m³/s |
|  - maximálny | 110 000 m³/s |
|  - minimálny | 2 000 m³/s |
|  |
|

 Povodie

 |
|  |
| Wikimedia | © OpenStreetMap Interaktívna mapa toku
 |
|  |
| **Wikimedia Commons:**  Chang Jiang |
|  |
| **Portál, ktorého súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál |

 |
|  |

**Jang-c’-ťiang** je rieka v strednej Číne, s dĺžkou 6 380 km (udáva sa aj 6 300, 5 472 či 5 701 km) a s prietokom 31 900 m³/s. Názov *Jang-c’-ťiang* (扬子江,  Yángzǐ Jiāng, doslova „Rieka provincie Jang“), zažitý vo viacerých jazykoch, je pôvodne miestnym označením pre dolný tok rieky, pod ktorým ho najskôr poznali európski misionári. V Číne sa spravidla nazýva **Čchang-ťiang** (zjednodušené znaky: 长江, tradičné znaky: 長江,  Cháng Jiāng, doslova „Dlhá rieka“).

Je najdlhšou riekou celého euroázijského kontinentu, na ktorom prietokom zaostáva len za Gangou. V celosvetovom meradle je dĺžkou tretia (za Amazonkou a Nílom), prietokom v poradí štvrtá (za Amazonkou, Gangou a Kongom). Do mora ročne privádza 960 miliárd m³ (960 km³) vody.

## Charakteristika

Rieka vzniká z ľadovca v nadmorskej výške 5 042 m n. m. na severnej strane pohoria Tangla na Tibetskej náhornej plošine na juhozápadnej hranici provincie Čhing-chaj s Tibetom. Na hornom toku rieky má mnoho mien – *Tchuo-tchuo* (沱沱, Tuotuo), *Tchung-tchien* (通天, Tongtian) *Ťin-ša* (金沙, Jinsha), preteká významnými mestami Čunking, Wu-chan a Nanking a vlieva sa do Východočínskeho mora pri Šanghaji. Povodie Jang-c’-ťiang pokrýva 1,8 miliónov km², čo predstavuje 1/5 územia Číny a domov 1/3 jej obyvateľov.

Na toku rieky sa nachádza priehrada Tri rokliny, najvýkonnejšia vodná elektráreň na svete (20 300 MW).

## Referencie

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Jang-c’-ťiang**
# Chiapas

|  |
| --- |
| Chiapas |
| štát |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  Vlajka  |  Erb  |

 |
| **Oficiálny názov:**  Estado Libre y Soberano de Chiapas |
|  |
| Štát |  Mexiko |
| Hlavné mesto | Tuxtla Gutiérrez |
|  |
| Rozloha | 73 311 km² (7 331 100 ha) |
|  |
| Obyvateľstvo | 4 983 116 (*2012*) |
|  |
| Vznik | 14. september 1824 |
| Guvernér | Manuel Velasco |
|  |
| Časové pásmo | CST (UTC -6) |
|  - letný čas | CDT (UTC -5) |
| PSČ | 29, 30 |
|  |
| Počet obcí | 118 |
|  |
|

 Poloha štátu v Mexiku

 |
|  Interaktívna mapa
 |
|  |
| **Wikimedia Commons:**  Chiapas |
| **Webová stránka:**  Oficiálna stránka |
|  |
| **Portál, ktorého súčasťou je táto stránka:**

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Geografický portál |

 |
|  |

**Chiapas** je štát na juhovýchode Mexika, známy svojimi turistickými atrakciami – predovšetkým pralesmi, ruinami predkolumbovských civilizácií, koloniálnymi mestami a rôznorodosťou kultúry jeho obyvateľstva. Na východe hraničí s Guatemalou a na juhu s Tichým oceánom. Susedí tiež s mexickými štátmi Oaxaca (na západe), Veracruz (severozápad) a Tabasco (sever). Hlavné mesto je Tuxtla Gutiérrez.

Hlavné hospodárske aktivity sú poľnohospodárstvo, obchod a cestovný ruch. Hlavné poľnohospodárske produkty sú káva, med a trstinový cukor.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Chiapas**
# Pagoda Liou-che

**Pagoda Liou-che** (Čínsky: 六和塔, pinyin: *Liùhé Tǎ*), doslova **pagoda šiestich harmónií**, je viacposchodová čínska pagoda na juhu mesta Chang-čou v provincii Če-ťiang v Číne. Nachádza sa na úpätí kopca Jüe-lun s výhľadom na rieku Čchien-tchang. Pôvodne bola postavená v roku 970 kráľovstvom Wu-jüe, zničená v roku 1121 a úplne zrekonštruovaná v roku 1165, počas dynastie Južný Sung (1127–1279).

## História a pozadie

Pagodu pôvodne postavil vládca kráľovstva Wu-jüe, ktorého hlavným mestom bolo Chang-čou. Názov *Liou-che* pochádza zo šiestich budhistických nariadení a hovorí sa, že dôvodom stavby pagody bolo upokojiť prílivovú vlnu v rieke Čchien-tchang a ako navigačná pomôcka. Pagoda však bola počas vojen v roku 1121 úplne zničená.

Potom, čo bola súčasná pagoda postavená z dreva a tehál počas dynastie Južný Sung, boli pridané ďalšie vonkajšie odkvapy počas dynastie Ming (1368 – 1644) a Čching (1644 – 1911). Pagoda má osem-uholníkový tvar a má približne 59,89 metrov na výšku, má tiež vzhľad trinásťposchodovej stavby, hoci má iba sedem vnútorných poschodí. Na najvyššie poschodie vedie točité schodisko a na každom zo siedmich stropov sú vyrezávané a maľované postavy vrátane zvierat, kvetov, vtákov a postáv. Každý príbeh pagody pozostáva zo štyroch prvkov, vonkajších stien, kľukatej chodby, vnútorných stien a malej komory. Pri pohľade zvonku sa pagoda javí ako vrstvená - svetlá na hornom povrchu a tmavá zospodu. Ide o harmonické striedanie svetla a tieňa.

Podľa britského sinológa a historika Josepha Needhama pagoda slúžila aj ako maják pozdĺž rieky Čchien-tchang. Vzhľadom na značnú veľkosť a výšku v skutočnosti slúžila ako stály maják takmer od svojho začiatku, aby pomáhala v noci námorníkom pri hľadaní kotviska pre svoje lode (ako je opísané v *Hangzhou Fu Zhi*).

Neďaleko bol nedávno otvorený malý „Pagoda Park“. Jeho výstava predstavuje modely starovekých čínskych pagod a ilustruje množstvo rôznych vzorov, ako aj históriu, kultúru a symboly spojené s pagodou.

## Pozri tiež

* Barmská pagoda
* Čínska architektúra
* Architektúra dynastie Song
* Chaitya a Stupa
* Zoznam najvyšších stavieb postavených pred 20. storočím

## Referencie

### Citácie

1. Pagoda šiestich harmónii
2. Needham, 662.
3. Pamiatky v Hangzhou Archivované 2011-09-29 na Wayback Machine
4. Liuhe Pagoda

### Zdroje

* Needham, Joseph (1986). *Science and Civilization in China: Volume 4, Physics and Physical Technology, Part 3, Civic Engineering and Nautics*. Taipei: Caves Books, Ltd.

## Externé odkazy

* Pagoda šiestich harmónií
* Pagoda Liuhe, Architectura Sinica Site Archive