Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kostarika

|  |
| --- |
| **Kostarická republika** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Vlajka
 | Znak
 |

 |
| Štátna hymna: Noble Patria, tu hermosa bandera (Vlasť vznešená, tvoja nádherná zástava) |
|  |
| **Miestny názov** |   |
|  • dlhý | República de Costa Rica |
|  • krátky | Costa Rica |
| **Hlavné mesto** | San José 9°55′ s.š. 84°4′ z.d. |
| **Najväčšie mesto** | San José |
| **Úradné jazyky** | španielčina

  |
| **Štátne zriadenie** Prezident | prezidentská republika Rodrigo Chavez |
| **Vznik** | 1838 |
| **Susedia** | Nikaragua, Panama |
| **Rozloha**  • celková  • voda (%) |   51 100 km² (125.)   440 km² (0,9 %) |
| **Počet obyvateľov**  • odhad (2007)  • hustota (2007) |   4 401 000 (118.)   86,1/km² (85.) |
| **HDP**  • celkový  • na hlavu (PKS) | 2005 45 137 mil. $ (78.) 10 434 $ (61.) |
| **Index ľudského rozvoja** (2003) | 0,838 (47.) – vysoký |
| **Mena** | kostarický colón (CRC) |
| **Časové pásmo**  • Letný čas | (UTC-6) *bez zmeny* (UTC-6) |
| **Medzinárodný kód** | CRI / CR |
| **Medzinárodná poznávacia značka** | CR |
| **Internetová doména** | .cr |
| **Smerové telefónne číslo** | +506 |
|  Interaktívna mapa |

**Kostarika** (po španielsky a zastarano aj po slovensky: *Costa Rica*), dlhý tvar **Kostarická republika**, je štát v Strednej Amerike. Susedí s Nikaragou na severe a Panamou na juhovýchode, Tichým oceánom na západe a na východe s Karibským morom. Hlavným a najväčším mestom je San José. Počet obyvateľov je okolo 4,9 milióna, z toho 300 tisíc žije v hlavnom meste.

Kostarika bola prvá krajina na svete, ktorá zrušila svoju armádu v roku 1949, aby mohla financie použiť do vzdelania.

Od roku 2020 je členským štátom OECD.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Kostarika**

## Zdroje
# 16. storočie

|  |  |
| --- | --- |
| **Tisícročia:** |  1. tisícročie – **2. tisícročie** – 3. tisícročie  |
| **Storočia:** |  15. storočie – **16. storočie** – 17. storočie  |
| **Desaťročia:** |  0. 10. 20. 30. 40. 50. 60. 70. 80. 90.  |

**16. storočie** je storočie, ktoré trvalo od roku 1501 do roku 1600.

1. tisícročie | 2. tisícročie | 3. tisícročie
14. storočie | 15. storočie | **16. storočie** | 17. storočie | 18. storočie | 19. storočie

0. roky | 10. roky | 20. roky | 30. roky | 40. roky

50. roky | 60. roky | 70. roky | 80. roky | 90. roky

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1501 | 1502 | 1503 | 1504 | 1505 | 1506 | 1507 | 1508 | 1509 | 1510 |
| 1511 | 1512 | 1513 | 1514 | 1515 | 1516 | 1517 | 1518 | 1519 | 1520 |
| 1521 | 1522 | 1523 | 1524 | 1525 | 1526 | 1527 | 1528 | 1529 | 1530 |
| 1531 | 1532 | 1533 | 1534 | 1535 | 1536 | 1537 | 1538 | 1539 | 1540 |
| 1541 | 1542 | 1543 | 1544 | 1545 | 1546 | 1547 | 1548 | 1549 | 1550 |
| 1551 | 1552 | 1553 | 1554 | 1555 | 1556 | 1557 | 1558 | 1559 | 1560 |
| 1561 | 1562 | 1563 | 1564 | 1565 | 1566 | 1567 | 1568 | 1569 | 1570 |
| 1571 | 1572 | 1573 | 1574 | 1575 | 1576 | 1577 | 1578 | 1579 | 1580 |
| 1581 | 1582 | 1583 | 1584 | 1585 | 1586 | 1587 | 1588 | 1589 | 1590 |
| 1591 | 1592 | 1593 | 1594 | 1595 | 1596 | 1597 | 1598 | 1599 | 1600 |
# Nová Granada

Nová Granada (1739)
**Nová Granada** je historický názov územia v Južnej Amerike; pôvodne pre skupinu španielskych koloniálnych provincií na severe Južnej Ameriky, neskôr pre dnešnú Kolumbiu. Dodnes je príležitostne synonymom Kolumbie.

## Dejiny

Prvý Španieli sa na tomto území usadili roku 1514. Po založení miest Santa Marta (1525) a Cartagena (1533) bolo pobrežie pevne v španielskych rukách a začala kolonizácia vnútrozemia. Conquistador Gonzalo Jiménez de Quesada, ktorý pri ťaženiu k juhu kolonizoval rozľahlú oblasť pozdĺž rieky Magdalena, porazil mocný indiánsky kmeň *Čibčov* a roku 1538 založil mesto Bogota (*Santa Fé de Bogotá*), nazval celú oblasť *El nuevo reino de Granada* (Nové granadské kráľovstvo – podľa maurského granadského kráľovstva v južnom Španielsku, dobytého roku 1492).

V Bogote bola v rokoch 1548 – 1549 zriadená audiencia (súdny a poradný dvor) a od roku 1564 úrad guvernéra, podliehajúceho vicekráľovi v Lime. Pretože spojenie medzi obidvoma mestami bolo zdĺhavé, došlo roku 1717 k vyčleneniu nového vicekráľovstva Nová Granada z doterajšieho vicekráľovstva Peru. Vicekráľovstvo predstavovalo najvyššiu územnú jednotku španielskej správy v Amerike. Pôvodne boli len dve – Nové Španielsko so sídlom v Mexiku (Severná a Stredná Amerika a karibské ostrovy), Peru (Južná Amerika a Panama) so sídlom v Lime. Potom sa Nová Granada stala tretím a neskôr (1776) pribudlo ešte štvrté vicekráľovstvo La Plata so sídlom v Buenos Aires (Argentína, Uruguaj, Paraguaj a Čile).

Novo ustavené vicekráľovstvo zahrnovalo územie dnešnej Kolumbie, Panamy, Venezuely a Ekvádoru. Nešlo o jednotné územie – niektoré časti Novej Granady podliehali zvláštnej správe (generálny kapitanát v Caracas, prezidencia v Quitu). Tieto tradície potom po získaní nezávislosti v 20. rokoch 19. storočia napriek veľkému úsiliu Simóna Bolívara viedli k odtrhnutiu Venezuely a Ekvádoru. Názov Nová Granada (zahrnujúci dnešnú Kolumbiu a Panamu) bol oficiálne používaný ešte niekoľko desaťročí (Republika Nová Granada 1832 – 1858, Granadská konfederácia 1858 – 1863), potom došlo k premenovaniu na Kolumbiu. V konzervatívnych kruhoch však označenie Nová Granada prežívalo ešte dlho. I dnes sa niekedy v susedných krajinách hovorí o Kolumbijcoch ako o *neogranadinos*.
# 1831

|  |
| --- |
| **Roky:** 1826 1827 1828 1829 1830 – **1831** – 1832 1833 1834 1835 1836 |
| **Desaťročia:** 20. roky – **30. roky 19. storočia** – 40. roky |
| **Storočia:** 18. storočie – **19. storočie** – 20. storočie |
| **Slovensko:**
1826
1827
1828
1829
1830 –
**1831** –
1832
1833
1834
1835
1836

---

**Rok 1831 v oblastiach:Kultúra*
Architektúra –
Umenie –
Literatúra –
Hudba
*Iné oblasti*
Veda –
Šport

---

**Zoznam vládcov:**
Predstavitelia štátov –
Vedúce osobnosti |

## Udalosti

* 2. február – Gregor XVI. bol zvolený za pápeža
* jún – august – Východoslovenské roľnícke povstanie
* Vzbura otrokov vo Virgínii pod vedením Nata Turnera

## Narodenia

* 13. jún – James Clerk Maxwell, škótsky fyzik († 1879)
* 12. august – Helena Blavatská, zakladateľka Teozofickej spoločnosti († 1891)
* 6. október – Richard Dedekind, nemecký matematik († 1816)
* 8. december – Fiodor Alexandrovič Bredichin, ruský astronóm († 1904)

## Úmrtia

* 4. júl – James Monroe, 5. prezident USA (\* 1758)
* 24. júl – Adam Tomčáni, slovenský fyzik a pedagóg (\* 1755)
* 19. august – Ladislav Škultéty-Gabriš, uhorský vojak (\* 1738)
* 13. september – Alexander Rudnay, katolícky kňaz, neskôr kardinál (\* 1760)
* 20. október – Juraj Rohoň, slovenský spisovateľ a evanjelický kňaz (\* 1773)
* 14. november – Georg Wilhelm Friedrich Hegel, nemecký filozof (\* 1770)
* 16. november – Carl von Clausewitz, pruský generál a vojenský teoretik (\* 1780)
# Atila (kráľ)

Rekonštrukcia Atilu
**Atila** alebo **Attila** (\* asi 406 – † 453), prezývaný *Bič Boží* bol od roku 434 až do svojej smrti kráľom Hunskej ríše, ktorá vznikla v súvislosti so sťahovaním národov a ktorá sa rozprestierala od Nemecka po rieku Ural a od Dunaja po Baltské more.

Napadol Rímsku ríšu, známou sa stala bitka na Katalaunských poliach.

## Pozri aj

* Bitka na Katalaunských poliach

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Atila (kráľ)**
# Čínske občianske a revolučné vojny

**Čínske občianske a revolučné vojny** alebo **Čínska občianska vojna**  (v širšom zmysle) je označenie pre sériu občianskych a revolučných bojov v Číne v prvej polovici 20. storočia, ktorých najdôlejšími „hráčmi“ boli Kuomintang (Čínska národná strana; KMT) a Komunistická strana Číny. Skončili sa roku 1949, kedy komunisti obsadili pevninu a Kuomintang utiekol na Taiwan a iné ostrovy.

Začiatok čínskych občianskych a revolučných vojen závisí od interpretácie, udáva sa 1911 (sinchajská revolúcia = čínska revolúcia I), 1924 (začiatok občianskej vojny za národné zjednotenie Číny) alebo 1926 (nástup Čankajška k moci). Pojmom **čínska občianska vojna** (v užšom zmysle) sa jednoznačne najčastejšie chápe iba občianska vojna v rokoch 1945/1946-1949 (=čínska revolúcia II).

## Stručný priebeh

### Predohra

* 1912: po sinchajskej revolúcii je vyhlásená Čínska republika; na jej čele je Sunjatsen, ktorý roku 1913 odovzdáva vládu Jüan Š’-kchajovi; založenie Kuomintangu
* 1912/1914-1916: diktatúra Jüan Š’-kchaja
* 1914: Sunjatsen vodcom Kuomintangu
* 1916 – 1928: po smrti Jüan Š’-kchaja sa Čína fakticky rozpadla na regionálne štáty väčšinou pod vedením generálov
* 1921: založenie Komunistickej strany Číny

### Občianske vojny

* 1924 – 1927: občianska vojna za národné zjednotenie Číny vedená koalíciou Kuomnitangu a komunistov:
	+ 1926: Čankajšek nový vodca Kuomintangu
	+ 1926 – 1927 a 1928: dve úspešné výpravy, tzv. Severný pochod (pej-fu), za odstránenie vlád regionálnych vládcov
* 1927 – 1937: občianska vojna medzi Kuomintagom a komunistami (komunisti chceli sovietizáciu Číny)
	+ 1927: rozpad Kuomintangu na ľavé a pravé krídlo (prevahu získavá Čankajškove pravé krídlo); potlačenie komunistov; rozpad koalície Kuomintangu a komunistov; Čankajšek vytvára vlastnú vládu v Nankingu
	+ 1929: komunisti vytvárajú sovietsku republiku Južný Ťiang-si, neskôr ich Čankajšek obkľúčil
	+ 1934 – 1936: tzv. Dlhý pochod: Komunisti sa prebili z obkľúčenia a dva roky tiahli Čínou a agitovali
* 1932 – 1945: po japonskej invázii roku 1931, existoval v Mandžusku bábkový štát Japonska (tzv. Mandžukuo na čele s cisárom Pchu-i = Manšukoku)
* 1933 – 1935: postup Japoncov v severnej Číne
* 1937 – 1945: Druhá Čínsko-japonská vojna (prevažne súčasť 2. svetovej vojny)
* 1937 – 1945: Kuomintang a komunisti vo (vynútenom) spoločnom boji proti Japoncom, Wang Ťing-wejov režim na okupovanom území
* 1945/1946 – 1949: po japonskej kapitulácii opäť občianska vojna medzi Kuomintangom a komunistami (čínska revolúcia II)
* 1949: Komunisti obsadili pevninu a v Pekingu vyhlásili Čínsku ľudovú republiku; Kuomintang bol vytlačený na ostrov Taiwan, Pcheng-chu a niekoľko ďalších ostrovov – na Taiwane tak dodnes kontinuálne pokračuje režim Čínskej republiky
# Yorkovci

Biela ruža Yorkovcov
Dynastia **Yorkovcov** bola vetva anglickej kráľovskej dynastie Plantagenetovcov, traja príslušníci boli v 15. storočí anglickými kráľmi. Symbolom Yorkovcov bola biela ruža.

## Pôvod

Meno dynastie pochádzalo od Edmunda z Langley, 4. syna kráľa Eduarda III., ktorý sa stal 1. vojvodom z Yorku.

Edmund z Langley mal dvoch synov, Eduarda z Norwichu a Richarda z Conisburghu. Eduard sa stal vojvodom v roku 1402, bol však zabitý počas bitky pri Agincourte v októbri roku 1415. Jeho mladší brat Richard, ktorý sa oženil s Annou de Mortimer a bol ešte v auguste roku 1415 popravený pre obvinenie zo zapojenia do snahy o zosadenie kráľa Henricha V., zanechal po sebe syna Richarda Plantageneta. Keď v roku 1455 vypukla tzv. vojna ruží, Richard sa pôvodne snažil iba odstrániť svojich lancasterovských oponentov z pozície, v ktorej mali vplyv na kráľa Henricha VI. Až v októbri roku 1460 si začal nárokovať právo na trón pre Yorkovcov. Yorkovci zajali kráľa počas bitky pri Northamptone, ale víťazstvo bolo len krátkodobé. Richard a jeho druhý žijúci syn Edmund, gróf z Rutlandu boli zabití v bitke pri Wakefielde 30. decembra.

Richardov nárok na trón zdedil jeho syn Eduard. Tomu sa vďaka podpore zo strany najsilnejších veľmožov podarilo poraziť Lancasterovcov v rade bitiek. Kým si kráľ Henrich VI. získaval podporu na severe krajiny, Eduard sa zmocnil hlavného mesta a v roku 1461 bol vyhlásený za kráľa ako Eduard IV. Svoju pozíciu si posilnil ešte v tom istom roku, keď v bitke pri Towtone rozprášil vojsko Lancasterovcov.

## Vláda Yorkovcov

Vláda Eduarda IV. bola poznamenaná sprisahaniami a povstaniami, čo viedlo v rokoch 1470 – 1471 k dočasnej obnove vlády Henricha VI. Ale Eduard IV. znovu získal trón a Henrich VI. bol v roku 1471 zavraždený. Rod Lancasterovcov vymrel po meči.

Po Eduardovej smrti v roku 1483 získal korunu jeho dvanásťročný syn Eduard. Mladší brat zosnulého Eduarda IV. Richard, vojvoda z Gloucesteru, bol menovaný protektorom. Následne prikázal odviesť mladého kráľa a jeho brata, princa Richarda, do londýnskeho Toweru. Odvtedy princov nikto nevidel. Parlament ich v dokumente *Titulus Regius* vyhlásil za nelegitímnych, pretože manželstvo Eduarda IV. označili za neplatné. Richardovi teda nestál nik v ceste na trón a v júli 1483 bol korunovaný ako Richard III.

## Porážka Yorkovcov

Richard III. mal mnoho nepriateľov, prevažne prívržencov dedičov Lancasterovcov. Na ich čele stál Henrich Tudor, ktorý bol blízkym príbuzným Lancasterovcov. Pokus o prevrat ešte v roku 1483 sa nevydaril, ale už o dva roky sa Richard III. stretol s Henrichom v bitke na Bosworthskom poli. Počas bitky niekoľkí Richardovi stúpenci prešli na stranu Henricha. Richard sám bol zabitý ako posledný plantagenetovský kráľ a ako posledný kráľ Anglicka zahynul v bitke.

Henrich Tudor si vzal za manželku Alžbetu z Yorku, najstaršie dieťa Eduarda IV., čím spojil znepriatelené rody Lancasterovcov a Yorkovcov. Sám nastúpil na trón ako Henrich VII. Stal sa zakladateľom tudorovskej dynastie, ktorá vládla do roku 1603.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Yorkovci**
# Zoznam kráľov Leónu

Leónske kráľovstvo vzniklo rozdelením Astúrie medzi troch synov Alfonza III. (866-910). García vládol v Leóne, Ordoño II. v Galícii a Fruela v Astúrii.

*Astúrsko-leónska dynastia:*

* García I. (León) 910-914
* Ordoño II., kráľ Galície 910-924 a kráľ Leónu 914-924
* Fruela II. kráľ Astúrie 910-925 a kráľ Leónu 924-925
* Alfonz IV., (zomrel 933), 925-931
* Ramiro II. -- 931-951
* Ordoño III. -- 950-956
* Sancho I. -- 956-958 a 960-966
* Ordoño IV. -- 958-960
* Ramiro III. -- 967-984
* Bermudo II. -- 982-999
* Alfonso V. -- 999-1028
* Bermudo III.-- 1028-1037

*Navarrská dynastia:*
Nástupom kastílskeho kráľa Ferdinanda, manžela sestry Bermuda III., sa po porážke leónskych vojsk a smrti leónskeho kráľa vytvoril prvá kastílsko-leónska únia.

* Ferdinand I., (zomrel 1065), kráľ kastílsky 1035-1065, kráľ leónsky 1037-1065
* Alfonz VI., (1040-1109), kráľ leónsky 1065-1072, kráľ kastílsky 1072-1109
* Urraca I., 1109-1126

*Burgundská dynastia:*

* Alfonz VII., (1105-1157), „Cisár“, 1126-1157

Smrťou Alfonza VII. sa koruna rozdelila medzi jeho synov: Ferdinand II.dostal León a Sancho Kastíliu a Toledo.

* Ferdinand II. - 1157 - 1188
* Alfonz IX. - 1188-1230

Smrťou Alfonza IX. zdedil jeho syn Ferdinand, kastílsky kráľ, León, hoci ho jeho otec vydedil. Od tých čias boli Kastílske a Leónske kráľovstvo vždy pod spoločnou korunou.

## Externé odkazy

*
# Dynastia Sverre

Skulptúra Hakona V. v katedrále v Stavangere
**Dynastia Sverre** bola nórska kráľovská dynastia

* Sverre Sigurdsson (1177-1202)
	+ Jon Kuvlung (1185-1188), vzdorokráľ
	+ Sigurd Magnusson (1193-1194), vzdorokráľ
	+ Inge Magnusson (1196-1202), vzdorokráľ
* Håkon III Sverreson (1202-1204)
* Guttorm Sigurdsson (1204)
* Inge II Bårdsson (1204-1217)
	+ Erling Steinvegg (1204-1207), vzdorokráľ
	+ Filippus Simonsson (1207-1217), vzdorokráľ
* Håkon IV Håkonsson (1217-1263)
	+ Skule Bårdsson (1239-1240), vzdorokráľ
* Magnus VI Lagabøte (1263-1280)
* Eirik II Magnusson (1280-1299)
* Håkon V Magnusson (1299-1319)
# Šang (dynastia)

V údolí Žltej rieky boli objavené pozostatky vyspelých rôznorodých spoločností datovaných do obdobia dynastie Šang.
Dynastia **Šang** (alebo **Šangovci,** tiež **Jin)** vládla v severovýchodnej oblasti súčasnej Číny v období približne od 1766 do 1046 pred Kr. Je prvou čínskou dynastiou, ktorá po sebe zanechala písomné záznamy a to hlavne nápisy na vešteckých kostiach. Vládu prevzala po legendárnej dynastii Sia a po bitke pri Mu-jie ju odovzdala dynastii Čou.

Šangská spoločnosť bola charakteristická prísnou organizáciou a hierarchickým usporiadaním. Na čele dedičnej monarchie stál kráľ – wang, sídliaci v hlavnom meste An-jang. Vládnuca privilegovaná vrstva bola z radov kráľovho príbuzenstva. V hierarchickej pyramíde bola na druhom mieste vrstva tvorená členmi obcí, teda základnou masou obyvateľstva a z nej rekrutovaných príslušníkov armády. Najnižšia vrstva pozostávala z neslobodných a bezprávnych ľudí, predovšetkým vojnových zajatcov. Militaristická spoločnosť dynastie Šang ovládala umenie výroby a spracovania bronzu, ktorý bol používaný najmä na konštrukciu zbraní. Aj vďaka tomu nebola táto dynastia po stáročia pokorená nepriateľmi.

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Šang (dynastia)**
# Historik

**Historik** je odborník v historickej vede, človek, ktorý sa zaoberá históriou, dejinnými súvislosťami historických javov a ich vplyvom na vtedajšiu spoločnosť i súčasnosť.

V čase osvietenstva vznikla kritické historické metódy, čím sa historici posunuli z úrovne kronikárov a „uchovávačov pamätí“ na vedcov využívajúcich vedecké metódy pri posudzovaní prameňov a pod. V 20. storočí sa v historickej obci už presadil pozitivistický prístup k skúmaniu dejín, využívanie rôznych historických metód (sonda, analýza, komparácia atď.). Prvým takýmto slovenským historikom bol Daniel Rapant. V súčasnosti sa trend západnej historiografie zameriava na skúmanie každodenného života ľudí v minulosti, čím poukazuje na psychologické a sociologické faktory historických javov.

## Pozri aj

* Zoznam historikov
* Zoznam slovenských historikov

## Iné projekty

Commons* Commons ponúka multimediálne súbory na tému **Historik**

## Externé odkazy

* Prehľad náplne práce a platového ohodnotenia historika na stránke Ministerstva práce Spojených štátov (po anglicky)